# Официален вестник C 47/2020

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 47 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6311 февруари 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 47

Издание на български език

Информация и известия

Година 6311 февруари 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2020/C 47/01 | Резолюция относно Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Комисията за 2020 г. и след това | 1 |
| 2020/C 47/02 | Резолюция относно Започване на преговори за присъединяване със Северна Македония и Албания: доверието в ЕС и неговите геостратегически интереси трябва да се отстояват | 15 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2020/C 47/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Блоковата верига и единният пазар на ЕС: каква е посоката на развитие?  (становище по собствена инициатива) | 17 |
| 2020/C 47/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Гарантиране на приобщаващ секторен преход към цифровизиран железопътен сектор (становище по собствена инициатива) | 23 |
| 2020/C 47/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Никой не бива да бъде изоставен при изпълнението на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие (становище по собствена инициатива) | 30 |
| 2020/C 47/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на търговската и инвестиционната политика на ЕС за подобряване на икономическите показатели на ЕС (становище по собствена инициатива) | 38 |
| 2020/C 47/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно По-конструктивна роля на гражданското общество при прилагането на законодателството в областта на околната среда (Проучвателно становище) | 50 |
| 2020/C 47/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Синябиоикономика (проучвателно становище) | 58 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

2020/C 47/01

Резолюция относно Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Комисията за 2020 г. и след това

1

2020/C 47/02

Резолюция относно Започване на преговори за присъединяване със Северна Македония и Албания: доверието в ЕС и неговите геостратегически интереси трябва да се отстояват

15

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

2020/C 47/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Блоковата верига и единният пазар на ЕС: каква е посоката на развитие?  (становище по собствена инициатива)

17

2020/C 47/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Гарантиране на приобщаващ секторен преход към цифровизиран железопътен сектор (становище по собствена инициатива)

23

2020/C 47/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Никой не бива да бъде изоставен при изпълнението на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие (становище по собствена инициатива)

30

2020/C 47/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на търговската и инвестиционната политика на ЕС за подобряване на икономическите показатели на ЕС (становище по собствена инициатива)

38

2020/C 47/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно По-конструктивна роля на гражданското общество при прилагането на законодателството в областта на околната среда (Проучвателно становище)

50

2020/C 47/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Синябиоикономика (проучвателно становище)

58

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2020/C 47/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Изграждане на доверие в ориентирания към човека изкуствен интелект (COM(2019) 168 final) | 64 |
| 2020/C 47/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно  Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно стратегическата иновационна програма на Европейския институт за иновации и технологии (EIT) за периода 2021—2027 г.: стимулиране на таланта и капацитета на Европа за иновации [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  и  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския институт за иновации и технологии (преработен текст)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)] | 69 |
| 2020/C 47/11 | Становище на „Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност и Директива 2008/118/ЕО относно общия режим на облагане с акциз по отношение на отбранителните дейности в рамките на Съюза [COM(2019) 192 final — 2019/0096 (CNS)] | 76 |
| 2020/C 47/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Режими за предоставяне на гражданство и право на пребиваване в ЕС [COM(2019)12 final] | 81 |
| 2020/C 47/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Напредък при изпълнението на стратегията на ЕС за горите Нова стратегия на ЕС за горите: за горите и сектора на горското стопанство [COM(2018) 811 final] | 87 |
| 2020/C 47/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението на плана за действие за кръговата икономика [СОМ(2019) 190 final] | 92 |
| 2020/C 47/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите За обединени действия в областта на Енергийния съюз и климата — Да положим основите за успешен преход към чиста енергия [COM(2019) 285 final] | 98 |
| 2020/C 47/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 573/2014/ЕС за укрепване на сътрудничеството между публичните служби по заетостта (ПСЗ) [COM(2019) 620 final] | 105 |
| 2020/C 47/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Икономическата политика на еврозоната (2019 г.) (допълнение към становище)  [COM(2018) 759 final] | 106 |
| 2020/C 47/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Годишен обзор на растежа за 2019 г. (допълнение към становище) [COM(2018) 770 final] | 113 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

2020/C 47/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Изграждане на доверие в ориентирания към човека изкуствен интелект (COM(2019) 168 final)

64

2020/C 47/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно  Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно стратегическата иновационна програма на Европейския институт за иновации и технологии (EIT) за периода 2021—2027 г.: стимулиране на таланта и капацитета на Европа за иновации [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  и  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския институт за иновации и технологии (преработен текст)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

69

2020/C 47/11

Становище на „Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност и Директива 2008/118/ЕО относно общия режим на облагане с акциз по отношение на отбранителните дейности в рамките на Съюза [COM(2019) 192 final — 2019/0096 (CNS)]

76

2020/C 47/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Режими за предоставяне на гражданство и право на пребиваване в ЕС [COM(2019)12 final]

81

2020/C 47/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Напредък при изпълнението на стратегията на ЕС за горите Нова стратегия на ЕС за горите: за горите и сектора на горското стопанство [COM(2018) 811 final]

87

2020/C 47/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението на плана за действие за кръговата икономика [СОМ(2019) 190 final]

92

2020/C 47/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите За обединени действия в областта на Енергийния съюз и климата — Да положим основите за успешен преход към чиста енергия [COM(2019) 285 final]

98

2020/C 47/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 573/2014/ЕС за укрепване на сътрудничеството между публичните служби по заетостта (ПСЗ) [COM(2019) 620 final]

105

2020/C 47/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Икономическата политика на еврозоната (2019 г.) (допълнение към становище)  [COM(2018) 759 final]

106

2020/C 47/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Годишен обзор на растежа за 2019 г. (допълнение към становище) [COM(2018) 770 final]

113

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/1

---

Резолюция относно „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Комисията за 2020 г. и след това“

(2020/C 47/01)

На своята пленарна сесия, проведена на 30 и 31 октомври 2019 г. (заседание от 30 октомври), Европейският икономически и социален комитет прие настоящата резолюция със 170 гласа „за“, 5 гласа „против“ и 9 гласа „въздържал се“.

1.   Въведение

| 1.1. | Най-общо казано има четири мегатенденции, които трябва да бъдат в основата на политическите приоритети през новия политически законодателен мандат: цифровизация, изменение на климата и загуба на биологично разнообразие, демография и глобализация. Тези мегатенденции променят начина, по който живеем и работим, и предоставят огромни възможности, но създават и нови предизвикателства (1). Въпреки това основният въпрос са мащабът и скоростта на промените. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕС и неговите държави членки са поели твърд ангажимент да приложат Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. и Парижкото споразумение (2) и да ускорят тяхното прилагане в световен мащаб чрез пълния си набор от външни действия. Освен това през декември 2018 г. в рамките на 24-тата конференция на страните по РКООНИК ЕС и 20 държави членки подписаха Силезийската декларация за солидарност и справедлив преход (3). В нея те подчертаха, че е от решаващо значение да се вземе предвид социалният аспект на прехода към нисковъглеродна икономика, за да се спечели обществено одобрение за настъпващите промени. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Единният пазар продължава да бъде ключов инструмент на европейската интеграция. Неговото обновяване би било от полза за Европа, тъй като ще я направи по-устойчива и сплотена. Така например цифровият единен пазар предлага редица възможности и трябва да бъде развит, за да се гарантира конкурентоспособността на ЕС чрез създаването на благоприятна среда за новите видове предприятия, които възникват на този пазар. Същевременно ЕС трябва да гарантира, че тези нови видове предприятия са устойчиви и могат да се разрастват и да останат в Европа. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Необходимо е да действаме едновременно на всички равнища и да създадем динамика от действия, за да се справим с неотложните икономически, социални и екологични предизвикателства. Поради това ЕИСК счита, че устойчивото развитие трябва да бъде в основата на бъдещето на Европа (4), и призовава за всеобхватна стратегия на ЕС за устойчивост до 2050 г. с цел да се изпълни Програмата на ООН до 2030 г. (5) Тази промяна на парадигмата изисква промени в: а) управлението, т.е. необходими са специални механизми за управление за по-бързо преодоляване на неотложните проблеми и справяне със сложни въпроси. Ролята на тези механизми ще бъде да свържат равнищата на ЕС и на държавите членки, а не да заместват действията на което и да е от тях; б) интегрирането на ЦУР в процесите на ЕС за икономически и социален мониторинг и в процеса на бюджетиране. В това отношение в европейския семестър може да се предвидят нови, подобрени, измерими и допълнителни социални, икономически и екологични показатели за наблюдение и проследяване на всички аспекти на Европейския стълб на социалните права и неговите принципи, както и на 17-те ЦУР. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Що се отнася до социалното измерение, ЕС може да се гордее със своя социален модел в сравнение с други части на света. Социалните постижения и напредъкът в Европа обаче не могат да се приемат за даденост. През 2017 г. ЕС потвърди ангажимента си към Европейския стълб на социалните права (ЕССП). Прилагането на ЕССП и бъдещите действия са от ключово значение за постигането на съгласувано и взаимно укрепващо се създаване на политики на равнище ЕС и национално равнище с оглед на постигането на подновен консенсус за по-устойчива икономическа и социална стратегия, за да изпълни ЕС обещанието си да работи за балансиран икономически растеж и социален напредък, водещи до увеличаване на благосъстоянието на неговите граждани (6). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕС трябва да подобри своите политики и действия, за да осигури равенство между половете и други форми на равенство, както и да гарантира, че всички хора, сблъскващи се с множество форми на дискриминация, имат равни възможности в обществото. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | За да се изпълнят новите, както и текущите икономически, социални и екологични приоритети, ЕИСК призовава за амбициозен и по-добре насочен бюджет на ЕС, който да отразява желанието да се отговори на предизвикателствата пред ЕС, които могат да бъдат превърнати във възможности, и така да се осигури нов проект на ЕС. Ето защо ЕИСК призовава за извършването на проверка за пригодност на многогодишната финансова рамка (МФР). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Структурираното и редовно участие на гражданското общество и гражданският диалог играят централна роля за насърчаването на устойчивостта във всичките ѝ измерения — икономическо, социално и екологично, и би трябвало да се предостави ясен мандат за участието на гражданското общество в разработването, изпълнението и мониторинга на стратегията. ЕИСК приветства предложения от новоизбрания председател на Комисията Урсула фон дер Лайен нов тласък за европейската демокрация и е готов да изпълни пълноценно своята роля в предложената конференция за бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Социалният диалог трябва да продължи да играе централна роля при изготвянето и прилагането на политики и мерки за пазара на труда, които да подпомагат ефективно предприятията и работниците. Предвид значителните предизвикателства, свързани със справедливия преход към зелена икономика и устойчив растеж, ангажирането на социалните партньори е от решаващо значение, за да може да се вземе предвид съответната информация и да се постигне консенсус относно действията. Социалният диалог и колективното договаряне са предпоставка за постигане на справедлив преход, по-добри работни места и достойни доходи, както и за борба срещу социалния дъмпинг. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подкрепя справедливото данъчно облагане и борбата срещу измамите, отклонението от данъчно облагане, изпирането на пари и финансовите практики на данъчните убежища; обща цел на институциите, правителствата и предприятията на ЕС трябва да бъде съвместната работа за създаване на ефективни механизми, като например двете директиви за борба с избягването на данъци. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Поради това в работната програма на Комисията за 2020 г. и в предложените приоритети и дейности ще бъде необходимо да се направят корекции на целите, позициите и методите на работа на Комисията. Всички нейни вътрешни и външни политики трябва да бъдат съгласувани и приведени в съответствие с ЦУР с оглед на надлежното отчитане на принципите на ефикасността, субсидиарността, пропорционалността и устойчивостта. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | За да отправи конкретни предложения за работната програма на Комисията за 2020 г., ЕИСК взе предвид политическите насоки за следващата Европейска комисия за периода 2019—2024 г., представени от новоизбрания председател на Комисията през юли 2019 г (7). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Представеният на 10 септември нов състав на Комисията отразява изложените в тези политически насоки приоритети и амбиции и е структуриран около необходимостта от справяне с промените в климата, технологиите и демографските характеристики, които преобразяват нашия начин на живот и труд. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Развитие на нашата икономическа база: европейският модел за бъдещето — насърчаване на трайно, приобщаващо и устойчиво икономическо развитие, вдъхване на нов живот на единния пазар, пълноценна и продуктивна заетост и достоен труд за всички

| 2.1. | Налице е очевидна необходимост от нова европейска икономическа стратегия: положителен дискурс за бъдещото развитие на икономиката на ЕС в останалата част от света, който да спомогне за укрепването на издръжливостта на ЕС на икономически сътресения и да засили устойчивостта на неговия икономически модел в икономически, социален и екологичен план, възстановявайки доверието, стабилността и споделения просперитет за всички европейски граждани. Въз основа на напредъка, постигнат през последните години, тази стратегия би могла да положи основите за по-нататъшна икономическа, фискална, финансова, социална и политическа интеграция, каквато е необходима за осъществяване на целите на европейския единен пазар и Икономическия и паричен съюз, както се посочва в член 3 от ДЕС. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕС може да се основава само на стратегия, която е икономически стабилна и надеждна от гледна точка на своята социална и екологична устойчивост. Екологичното измерение трябва да гарантира, че се зачитат възможностите на планетата и че природните ресурси не се използват прекомерно, така че дългосрочното устойчиво използване на тези ресурси да остане възможно, а биологичното разнообразие да бъде ефективно защитено (8). Предприятията са фактор, способстващ за общественото развитие и развитието в областта на околната среда, както и за устойчивата конкурентоспособност. Европейските предприятия са готови да изиграят своята роля и да поемат своите отговорности наред с работниците и заинтересованите страни. Европа се нуждае от бизнес среда, която да спомага за подготовката за бъдещото, в чието определение да са включени социални и екологични аспекти и която да осигурява благоприятни и подкрепящи условия за стопанска дейност, така че предприятията да могат действително да се разрастват устойчиво и по този начин да генерират богатство за последващо преразпределение. Това може да се осъществи и под формата на повече качествени работни места, по-добри възможности за работа и приложими права. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Единният пазар във всички свои икономически, социални и екологични измерения е в основата на европейската интеграция и има съществен принос за европейската социална пазарна икономика. Той обаче трябва да се завърши напълно, да се обнови и да се актуализира с оглед на превръщането му в цифров единен пазар. Следва да се постави акцент върху създаването на благоприятни условия за развитието на различни видове предприятия (включително нови икономически модели), цифровизацията, иновациите и трансграничните възможности. Неговото функциониране следва да се подобри и да се гарантира пълна ангажираност с по-нататъшната му интеграция. Ето защо единният пазар трябва да може да генерира устойчиво икономическо развитие и иновации, да привлича инвестиции, да подкрепя предприемачите и да насърчава устойчивата конкурентоспособност на своите дружества на глобализираните пазари. Въпреки това е важно да се признае също, че положителното въздействие на единния пазар не се е разпределило равномерно и че не всички граждани са в състояние да се възползват от неговото изобилие (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Що се отнася до макроикономическата перспектива, несигурността не е намаляла. Трайно се запазват низходящите рискове за икономическото развитие и заетостта в близко бъдеще, произтичащи от очакваното излизане на Обединеното кралство от Европейския съюз и глобалното напрежение между САЩ и Китай. В лятната икономическа прогноза на Европейската комисия беше констатирано, че въпреки ниското общо равнище на безработицата, разглеждана в контекста на последните две десетилетия, някои държави все още не са достигнали равнищата на заетост отпреди кризата. Темпът на растеж на БВП в Европейския съюз се очаква да бъде слаб — 1,4 % в ЕС през настоящата година и 1,2 % в еврозоната (10). ЕИСК е обезпокоен от факта, че низходящите рискове за икономическите перспективи за еврозоната могат да се превърнат в друга социално-икономическа криза в не толкова далечно бъдеще, което би създало значителни предизвикателства за корекцията (11). За да се избегне рискът от нова рецесия, е необходим експанзивен бюджетен подход (положителна фискална позиция), съпътстващ парична политика с подобен подход. Увеличението на бюджета трябва да бъде особено значимо в държавите членки, които имат значителни излишъци в своя платежен баланс, както и стабилен фискален баланс или баланс с излишък. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Растежът на БВП не отразява благосъстоянието на повечето граждани, както и влошаването на състоянието на околната среда и изчерпването на природните ресурси. Поради тази причина е необходимо да се разработят мерки за социалното благосъстояние и за устойчивостта с по-подходящ набор от показатели, отразяващи истинската дълбочина на дългосрочното икономическо въздействие. Позоваването само на БВП ще формира политики, в които се взема предвид само тяхното икономическо въздействие. Ето защо е необходимо да се разшири референтната рамка чрез включване на социални и екологични показатели с цел да се разработят наистина устойчиви реформи. От съществено значение е тези показатели да бъдат съвместими и с ЦУР на ООН (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Значителните социални различия в рамките на държавите членки и между тях, както и в рамките на регионите, а също и териториалните дисбаланси между селските и градските райони продължават да бъдат важни проблеми. По отношение на благосъстоянието също е очевидно значително неравенство. В този контекст ЕИСК приветства приоритетната тема на финландското председателство на Съвета за „икономика на благосъстоянието“ и изразява съгласие, че намаляването на неравенствата и различията трябва да бъде приоритет на политиката. Комитетът също така изразява съгласие, че концепцията за икономика на благосъстоянието трябва да бъде интегрирана в бъдещите политики на ЕС и заслужава да заема по-централно място във вземането на решения в областта на устойчивостта и икономиката. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕС е изправен пред бързо променяща се геополитическа и икономическа ситуация, нарастваща социална и обществена поляризация, увеличаваща се роля на цифровизацията и технологиите във всички сфери на живота, както и изменение на климата и други екологични предизвикателства. Промишлената трансформация на ЕС е от решаващо значение за справянето с тези проблеми и трябва да вземе изцяло под внимание глобалните ЦУР, които предоставят ключова глобална рамка за справедливо и устойчиво икономическо развитие. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В тази връзка следва да се обърне по-голямо внимание на социалните проблеми и проблемите със заетостта, които засягат младите хора, особено в контекста на обсъждането на бъдещето на труда. Те включват, наред с другото, цифровизацията, работата през платформи, разпокъсаността и несигурността на пазара на труда, които засягат в особена степен младите хора. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Последиците от демографските промени ще бъдат в основата на някои от най-предвидимите предизвикателства, пред които нашият Съюз и неговите държави членки ще се изправят в средносрочен план. Демографските промени показват, че Европа ще трябва да подобри трудовата интеграция на жените, младите и по-възрастните работници, хората с увреждания и мигрантите. Необходими са по-динамични, ефикасни и ефективни политики за пазара на труда, за да се възползваме от техния талант, умения и предприемачески потенциал, както и за да предоставим качествени работни места. Адекватните системи за социална закрила следва да бъдат част от това уравнение, както и последващият бърз преход от безработица към стабилни трудови договори и условия на труд. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Инвестирането в хората и социалната устойчивост може да спомогне за преодоляването на тези общи предизвикателства. По принцип подобренията в институциите на пазара на труда (т.е. активни политики за пазара на труда, по-ефикасна роля за ПСЗ (13)) следва да доведат до по-добри икономически и социални условия за повече европейци. С цел да се преодолеят горепосочените предизвикателства, ЕИСК призовава, наред с другото, за по-ефективни, ефикасни и устойчиви системи за социална закрила. В това отношение има възможност за по-ефективни действия на политиката от страна на Европейския съюз и неговите държави членки. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Такива действия може да бъдат съсредоточени върху ангажимент за прилагане на стълба на социалните права. Този ангажимент, определен в Междуинституционалната прокламация, се основава, наред с другото, на принципите на устойчивия растеж и насърчаването на икономическия и социалния напредък, както и на сближаването и конвергенцията, многообразието на националните системи и ключовата роля на социалните партньори (14). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Освен това ЕС трябва да има водеща роля при изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), като на първо място се признае, че националните ресурси се генерират най-вече и преди всичко чрез икономически растеж, подпомаган от благоприятна среда на всички равнища; и на второ място, че частната стопанска дейност, опитът и креативността на работниците, инвестициите и иновациите са основни движещи сили на развитието (15). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Социалният диалог се е доказал като крайно необходим инструмент за подобряване на изготвянето на политиките и законодателството на ЕС, за изпреварване на законодателството или за предоставяне на негова алтернатива, както и за укрепване на социалната му легитимност. Социалният диалог може да бъде и инструмент за прилагане на програмата за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | По време на финансовата и икономическата криза ЕЦБ изигра стабилизираща роля. ЕИСК предлага да бъде утвърдена ролята на ЕЦБ като кредитор от последна инстанция. Въпреки това все още сме изправени пред обезпокоителни икономически явления, като например скромното равнище на инвестициите въпреки относително експанзивната парична политика или факта, че банките депозират средства в ЕЦБ, независимо от това, че им се начисляват отрицателни лихвени проценти. Тъй като все още не можем да изключим следваща финансова или икономическа криза, бъдещата Комисия трябва да приложи мерки, които да направят икономиката на ЕС по-малко уязвима и по-устойчива на кризи. Освен това, за да предотврати бъдещи кризи, новата Комисия трябва да въведе мерки за стабилизиране на финансовите пазари и за засилване на търсенето, по-специално в икономиката. Строгото прилагане на фискалните правила отслабва икономическото развитие, особено в настоящата неясна ситуация. ЕИСК още веднъж препоръчва да се прилага „златното правило“ (16). |
| --- | --- |

2.14.

Предложения:

| — | С Програмата на ООН до 2030 г. се поставят 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР), които ЕС е поел ангажимент да постигне до 2030 г. ЕИСК призовава за всеобхватна стратегия на ЕС за устойчивост до 2050 г. с цел да се изпълни Програмата на ООН до 2030 г., гарантирана от амбициозен бюджет на ЕС, и счита, че прилагането на ЕССП ще допринесе за това (17).






  — | Новата европейска стратегия за единния пазар и индустриалната политика с цел разработване на устойчив модел на социална пазарна икономика трябва да гарантира водещата позиция на Европа в областта на технологиите, иновациите и устойчивостта чрез: |
| --- | --- | --- |

—

С Програмата на ООН до 2030 г. се поставят 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР), които ЕС е поел ангажимент да постигне до 2030 г. ЕИСК призовава за всеобхватна стратегия на ЕС за устойчивост до 2050 г. с цел да се изпълни Програмата на ООН до 2030 г., гарантирана от амбициозен бюджет на ЕС, и счита, че прилагането на ЕССП ще допринесе за това (17).

—

Новата европейска стратегия за единния пазар и индустриалната политика с цел разработване на устойчив модел на социална пазарна икономика трябва да гарантира водещата позиция на Европа в областта на технологиите, иновациите и устойчивостта чрез:

| — | вдъхване на нов живот, реформиране и завършване на единния пазар чрез преразглеждане на ключовите директиви, с цел да се осигурят благоприятни условия за дружествата, МСП и различните видове предприятия (като новите икономически модели и социалната икономика), както и за иновациите и развитието на умения. Това включва преразглеждане на схемите за мобилност и останалите трансгранични възможности, и по-конкретно на единния пазар за услуги; |
| --- | --- |

—

вдъхване на нов живот, реформиране и завършване на единния пазар чрез преразглеждане на ключовите директиви, с цел да се осигурят благоприятни условия за дружествата, МСП и различните видове предприятия (като новите икономически модели и социалната икономика), както и за иновациите и развитието на умения. Това включва преразглеждане на схемите за мобилност и останалите трансгранични възможности, и по-конкретно на единния пазар за услуги;

| — | предвид нарастващата роля на социалната икономика за насърчаването на приобщаващо и устойчиво икономическо развитие, както и социалното измерение на ЕС, ЕИСК счита, че една благоприятна за социалната икономика екосистема — с подходящо финансиране от ЕС — е важна цел, която следва да бъде разгледана в работната програма на Комисията (18); |
| --- | --- |

—

предвид нарастващата роля на социалната икономика за насърчаването на приобщаващо и устойчиво икономическо развитие, както и социалното измерение на ЕС, ЕИСК счита, че една благоприятна за социалната икономика екосистема — с подходящо финансиране от ЕС — е важна цел, която следва да бъде разгледана в работната програма на Комисията (18);

| — | създаване на рамкови условия за истинска цифрова трансформация и цифров единен пазар, за да си възвърнем устойчивата конкурентоспособност в световен мащаб и да постигнем устойчив растеж и работни места, като същевременно разработим европейска визия в области като развитието на етичен изкуствен интелект и роботиката. Европа се нуждае от цялостна промяна, за да се превърне в най-динамичния цифров регион в света, като се вземат предвид възможностите в рамките на променящото се в крак с новите технологии — като например технологията на блоковата верига — общество, глобалният характер на цифровата икономика и интеграцията на предприятията в световните вериги за създаване на стойност (19), за да може да осигури благоприятна среда за иновации, предприемачество, създаване на качествени, добре платени и продуктивни работни места, щадящи околната среда, както и реална икономика в полза на всички (20). Специално внимание следва да се обърне на придобиването на цифрови умения във връзка с по-нататъшното подпомагане на науките, технологиите, инженерството и математиката, както и на чиракуването. Образователните системи следва, когато е необходимо, да се реформират, за да станат подходящи за цифровата сфера, наред с други аспекти, а инвестициите в образователните системи следва да се подобрят (21); |
| --- | --- |

—

създаване на рамкови условия за истинска цифрова трансформация и цифров единен пазар, за да си възвърнем устойчивата конкурентоспособност в световен мащаб и да постигнем устойчив растеж и работни места, като същевременно разработим европейска визия в области като развитието на етичен изкуствен интелект и роботиката. Европа се нуждае от цялостна промяна, за да се превърне в най-динамичния цифров регион в света, като се вземат предвид възможностите в рамките на променящото се в крак с новите технологии — като например технологията на блоковата верига — общество, глобалният характер на цифровата икономика и интеграцията на предприятията в световните вериги за създаване на стойност (19), за да може да осигури благоприятна среда за иновации, предприемачество, създаване на качествени, добре платени и продуктивни работни места, щадящи околната среда, както и реална икономика в полза на всички (20). Специално внимание следва да се обърне на придобиването на цифрови умения във връзка с по-нататъшното подпомагане на науките, технологиите, инженерството и математиката, както и на чиракуването. Образователните системи следва, когато е необходимо, да се реформират, за да станат подходящи за цифровата сфера, наред с други аспекти, а инвестициите в образователните системи следва да се подобрят (21);

| — | продължаване на подпомагането на трансформацията на европейския пазар на труда, като същевременно се гарантира правилното му функциониране, справедливост и безопасност (22). ЕИСК препоръчва да се предприемат действия, за да се гарантира, че всички работници в ЕС, включително упражняващите нови форми на труд, попадат под защитата на законодателството в областта на здравословните и безопасни условия на труд във всеки аспект, свързан с тяхната работа (23), и могат да се възползват от най-добрите технологии за подобряване на здравето и безопасността на работното място и за предотвратяване на произшествия, като надлежно се отчита въздействието, което това може да окаже върху неприкосновеността на личния живот и контрола върху изпълнението (24); |
| --- | --- |

—

продължаване на подпомагането на трансформацията на европейския пазар на труда, като същевременно се гарантира правилното му функциониране, справедливост и безопасност (22). ЕИСК препоръчва да се предприемат действия, за да се гарантира, че всички работници в ЕС, включително упражняващите нови форми на труд, попадат под защитата на законодателството в областта на здравословните и безопасни условия на труд във всеки аспект, свързан с тяхната работа (23), и могат да се възползват от най-добрите технологии за подобряване на здравето и безопасността на работното място и за предотвратяване на произшествия, като надлежно се отчита въздействието, което това може да окаже върху неприкосновеността на личния живот и контрола върху изпълнението (24);

| — | гарантирането на правото на учене през целия живот за всички следва да бъде част от дневния ред на ЕС, като се обърне специално внимание на придобиването на цифрови умения. Развитието на националните системи за образование, обучение и чиракуване трябва да продължи, като се отделя специално внимание на областта на науките, технологиите, инженерството и математиката и на дуалните системи. Това ще доведе до по-добро съответствие с нуждите на пазара на труда и ще позволи на хората да придобиват умения, да се преквалифицират и да повишават уменията си, за да се намалят последиците от цифровата революция, изменението на климата и социалните и демографските промени (25); |
| --- | --- |

—

гарантирането на правото на учене през целия живот за всички следва да бъде част от дневния ред на ЕС, като се обърне специално внимание на придобиването на цифрови умения. Развитието на националните системи за образование, обучение и чиракуване трябва да продължи, като се отделя специално внимание на областта на науките, технологиите, инженерството и математиката и на дуалните системи. Това ще доведе до по-добро съответствие с нуждите на пазара на труда и ще позволи на хората да придобиват умения, да се преквалифицират и да повишават уменията си, за да се намалят последиците от цифровата революция, изменението на климата и социалните и демографските промени (25);

| — | предлагане на съгласувано съчетание от политики — макроикономически, промишлени, секторни и трудови, за да се гарантира екологизирането на европейската икономика (26). Целта е да се подобри функционирането на цялата верига на доставки и да се генерират достойни работни места по веригата, като се създадат възможности за заетост в широк мащаб. Това следва да доведе до оползотворяване на потенциала за създаване и насърчаване на качествени екологосъобразни и продуктивни работни места чрез определяне на програма за екологосъобразен и устойчив растеж и осъществяване на инициативи, които да позволят на предприятията, по-специално на МСП и в частност на микропредприятията, да приемат ЦУР като част от своята бизнес стратегия. |
| --- | --- |

—

предлагане на съгласувано съчетание от политики — макроикономически, промишлени, секторни и трудови, за да се гарантира екологизирането на европейската икономика (26). Целта е да се подобри функционирането на цялата верига на доставки и да се генерират достойни работни места по веригата, като се създадат възможности за заетост в широк мащаб. Това следва да доведе до оползотворяване на потенциала за създаване и насърчаване на качествени екологосъобразни и продуктивни работни места чрез определяне на програма за екологосъобразен и устойчив растеж и осъществяване на инициативи, които да позволят на предприятията, по-специално на МСП и в частност на микропредприятията, да приемат ЦУР като част от своята бизнес стратегия.

| — | Европейският семестър, в качеството си на рамка за икономическо управление на ЕС, до известна степен е съсредоточен върху заетостта и социалните резултати, но не обръща достатъчно внимание на опасностите, произтичащи от изменението на климата, и на напредъка на ЕС в изпълнението на целите от Париж, както се посочва в годишния обзор на растежа за 2019 г. Ето защо ЕИСК призовава за ориентирана към бъдещето стратегия на ЕС за устойчиво развитие до 2050 г., включена в цикъл за устойчиво развитие и базирана на измерими и допълнителни социални, икономически и екологични показатели и цели (27), с цел да се разработят наистина устойчиви реформи. |
| --- | --- |

—

Европейският семестър, в качеството си на рамка за икономическо управление на ЕС, до известна степен е съсредоточен върху заетостта и социалните резултати, но не обръща достатъчно внимание на опасностите, произтичащи от изменението на климата, и на напредъка на ЕС в изпълнението на целите от Париж, както се посочва в годишния обзор на растежа за 2019 г. Ето защо ЕИСК призовава за ориентирана към бъдещето стратегия на ЕС за устойчиво развитие до 2050 г., включена в цикъл за устойчиво развитие и базирана на измерими и допълнителни социални, икономически и екологични показатели и цели (27), с цел да се разработят наистина устойчиви реформи.

| — | Наборът от социални показатели се доказа като полезен инструмент, но може да се подобри. 14-те показателя и подпоказателите (общо 35) следва да подлежат на непрекъснато преразглеждане, което да включва социалните партньори и организациите на гражданското общество, с цел да бъдат съобразени с политическите цели и променящите се социално-икономически условия в Европа. |
| --- | --- |

—

Наборът от социални показатели се доказа като полезен инструмент, но може да се подобри. 14-те показателя и подпоказателите (общо 35) следва да подлежат на непрекъснато преразглеждане, което да включва социалните партньори и организациите на гражданското общество, с цел да бъдат съобразени с политическите цели и променящите се социално-икономически условия в Европа.

| — | ЕИСК счита, че една програма за действие следва да включва следните елементи като ключови фактори за издръжливост (28):






  — | укрепване на финансовата стабилност: повишаване на финансовия капацитет на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), насърчаване на европейска данъчна политика, която да включва фискална хармонизация, улесняване на фискалната самостоятелност на държавите членки и създаване на ефективни механизми за борба с данъчните измами; |
| --- | --- | --- |

—

ЕИСК счита, че една програма за действие следва да включва следните елементи като ключови фактори за издръжливост (28):

—

укрепване на финансовата стабилност: повишаване на финансовия капацитет на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), насърчаване на европейска данъчна политика, която да включва фискална хармонизация, улесняване на фискалната самостоятелност на държавите членки и създаване на ефективни механизми за борба с данъчните измами;

| — | завършване на паричния съюз чрез разширяване на целите на ЕЦБ, създаване на единна европейска хазна с капацитет за емитиране на дългови ценни книжа, подобряване на управлението на еврозоната и увеличаване на нейната демократичност; |
| --- | --- |

—

завършване на паричния съюз чрез разширяване на целите на ЕЦБ, създаване на единна европейска хазна с капацитет за емитиране на дългови ценни книжа, подобряване на управлението на еврозоната и увеличаване на нейната демократичност;

| — | повишаване на производителността на европейските икономики чрез съсредоточаване върху ключови фактори като инвестициите (публични и частни), научните изследвания, развойната дейност, образованието и професионалното обучение, подобряването на корпоративното управление и участието на работниците; |
| --- | --- |

—

повишаване на производителността на европейските икономики чрез съсредоточаване върху ключови фактори като инвестициите (публични и частни), научните изследвания, развойната дейност, образованието и професионалното обучение, подобряването на корпоративното управление и участието на работниците;

| — | пазари на труда и качество на заетостта: укрепване на колективното договаряне и социалния диалог, гарантиране на ефективното функциониране на автоматичните стабилизатори и създаване на европейска осигуровка за безработица (която да допълва националните схеми), както и разработване на повече и по-добри политики за активна заетост, подкрепени с нова роля за ПСЗ; |
| --- | --- |

—

пазари на труда и качество на заетостта: укрепване на колективното договаряне и социалния диалог, гарантиране на ефективното функциониране на автоматичните стабилизатори и създаване на европейска осигуровка за безработица (която да допълва националните схеми), както и разработване на повече и по-добри политики за активна заетост, подкрепени с нова роля за ПСЗ;

| — | насърчаване на социалното сближаване чрез развитие и прилагане на ЕССП с подходящо и по-целенасочено финансиране и социален диалог; |
| --- | --- |

—

насърчаване на социалното сближаване чрез развитие и прилагане на ЕССП с подходящо и по-целенасочено финансиране и социален диалог;

| — | насърчаване на създаването на благоприятна среда за стопанска дейност и инвестиции чрез подобряване на финансирането на предприятията. Спешно завършване на съюза на капиталовите пазари (СКП) и на банковия съюз, включително на европейската схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД); |
| --- | --- |

—

насърчаване на създаването на благоприятна среда за стопанска дейност и инвестиции чрез подобряване на финансирането на предприятията. Спешно завършване на съюза на капиталовите пазари (СКП) и на банковия съюз, включително на европейската схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД);

| — | борбата с дълготрайната безработица и реинтегрирането на хората, които са обезкуражени, е друга ключова област на политиката, в която има нужда от спешни целенасочени мерки. ЕИСК подкрепя въвеждането на минимални изисквания за осигуровка за безработица по отношение на нетния коефициент на заместване, срока за право на обезщетение и коефициента на покритие, а също и на обучението и подпомагането на работниците в случай на безработица. |
| --- | --- |

—

борбата с дълготрайната безработица и реинтегрирането на хората, които са обезкуражени, е друга ключова област на политиката, в която има нужда от спешни целенасочени мерки. ЕИСК подкрепя въвеждането на минимални изисквания за осигуровка за безработица по отношение на нетния коефициент на заместване, срока за право на обезщетение и коефициента на покритие, а също и на обучението и подпомагането на работниците в случай на безработица.

| — | От решаващо значение е да се преодолее недостигът на публични и частни инвестиции с цел да се достигнат равнищата на краткосрочните инвестиции през 2007 г. (22,5 % от БВП в ЕС в сравнение с настоящите 20,5 %; двете стойности все още са значително по-ниски от тези на Китай и САЩ). Поради това един от основните приоритети на бюджетните политики трябва да бъдат публичните инвестиции и създаването на благоприятни условия за частните инвестиции, както и процес на реформи за подобряване на бизнес средата. Тези реформи трябва да вървят ръка за ръка с реформи, които подобряват качеството на заетостта, намаляват нейните тревожни равнища на несигурност и гарантират високо равнище на социални и трудови права (29). |
| --- | --- |

—

От решаващо значение е да се преодолее недостигът на публични и частни инвестиции с цел да се достигнат равнищата на краткосрочните инвестиции през 2007 г. (22,5 % от БВП в ЕС в сравнение с настоящите 20,5 %; двете стойности все още са значително по-ниски от тези на Китай и САЩ). Поради това един от основните приоритети на бюджетните политики трябва да бъдат публичните инвестиции и създаването на благоприятни условия за частните инвестиции, както и процес на реформи за подобряване на бизнес средата. Тези реформи трябва да вървят ръка за ръка с реформи, които подобряват качеството на заетостта, намаляват нейните тревожни равнища на несигурност и гарантират високо равнище на социални и трудови права (29).

| — | ЕИСК счита, че в процеса на създаване на целеви показатели и минимални стандарти за „Европа със социален рейтинг ААА“ (30) Европейската комисия и държавите членки следва да договорят набор от общи принципи, определения и методи за въвеждането на подходяща схема за минимален доход във всички държави членки. Текущата работа във връзка с референтните бюджети (31) и Европейската мрежа за минимален доход (32) предоставя на Европейската комисия и държавите членки основата за договаряне на общи критерии, чрез които да се установи какво представлява адекватен минимален доход, за да може хората да се избавят от бедността и да водят достоен живот, съвместим с човешкото достойнство. Следва да се обмисли възможността за законодателна инициатива на ЕС в тази област, като се проведат консултации с всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

—

ЕИСК счита, че в процеса на създаване на целеви показатели и минимални стандарти за „Европа със социален рейтинг ААА“ (30) Европейската комисия и държавите членки следва да договорят набор от общи принципи, определения и методи за въвеждането на подходяща схема за минимален доход във всички държави членки. Текущата работа във връзка с референтните бюджети (31) и Европейската мрежа за минимален доход (32) предоставя на Европейската комисия и държавите членки основата за договаряне на общи критерии, чрез които да се установи какво представлява адекватен минимален доход, за да може хората да се избавят от бедността и да водят достоен живот, съвместим с човешкото достойнство. Следва да се обмисли възможността за законодателна инициатива на ЕС в тази област, като се проведат консултации с всички заинтересовани страни.

| — | Необходими са допълнителни публични инвестиции в здравеопазване, образование и социално приобщаване, както и в екологизиране на икономиката, особено на местно и регионално равнище. Те следва да бъдат благоприятствани чрез въвеждането на златното правило, което ЕИСК препоръча в няколко от най-новите си становища, а именно: разходите за инвестиции, по-специално тези, които насърчават дългосрочния устойчив растеж, не следва да се вземат предвид по отношение на изпълнението на целите за дефицита на Пакта за стабилност и растеж. Ако бъде съчетано с процес на реформи, това все пак ще гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси (33). |
| --- | --- |

—

Необходими са допълнителни публични инвестиции в здравеопазване, образование и социално приобщаване, както и в екологизиране на икономиката, особено на местно и регионално равнище. Те следва да бъдат благоприятствани чрез въвеждането на златното правило, което ЕИСК препоръча в няколко от най-новите си становища, а именно: разходите за инвестиции, по-специално тези, които насърчават дългосрочния устойчив растеж, не следва да се вземат предвид по отношение на изпълнението на целите за дефицита на Пакта за стабилност и растеж. Ако бъде съчетано с процес на реформи, това все пак ще гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси (33).

| — | ЕИСК отбелязва ангажимента на новоизбрания председател на Комисията да внесе предложение за правен инструмент, който да гарантира, че всички работници в Съюза получават справедлива минимална работна заплата. Той счита, че е полезно да се определят показатели, които да помогнат за оценката на това доколко ниските заплати са адекватни, с цел да се предотврати бедността сред работниците, включително чрез насърчаване на анализ и обмен на добри практики посредством съществуващите процеси на взаимно обучение и чрез въвеждането на общи стандарти за определяне на прозрачни и предвидими минимални работни заплати, когато има такива и ако социалните партньори искат това (34). |
| --- | --- |

—

ЕИСК отбелязва ангажимента на новоизбрания председател на Комисията да внесе предложение за правен инструмент, който да гарантира, че всички работници в Съюза получават справедлива минимална работна заплата. Той счита, че е полезно да се определят показатели, които да помогнат за оценката на това доколко ниските заплати са адекватни, с цел да се предотврати бедността сред работниците, включително чрез насърчаване на анализ и обмен на добри практики посредством съществуващите процеси на взаимно обучение и чрез въвеждането на общи стандарти за определяне на прозрачни и предвидими минимални работни заплати, когато има такива и ако социалните партньори искат това (34).

| — | Намаляването на социалните различия, борбата с отклонението от данъчно облагане и измамите, както и подпомагането на по-справедливото разпределяне на данъчната тежест трябва да се превърнат в политически приоритети на бъдещата Комисия. Ето защо призовава правилата, приети за борба с тези престъпления и злоупотреби на европейско равнище, да бъдат приведени незабавно в изпълнение и да се направи оценка на възможността за установяване на други по-ефективни мерки, включително инструменти за прекратяване на незаконните дейности на данъчните убежища (35). |
| --- | --- |

—

Намаляването на социалните различия, борбата с отклонението от данъчно облагане и измамите, както и подпомагането на по-справедливото разпределяне на данъчната тежест трябва да се превърнат в политически приоритети на бъдещата Комисия. Ето защо призовава правилата, приети за борба с тези престъпления и злоупотреби на европейско равнище, да бъдат приведени незабавно в изпълнение и да се направи оценка на възможността за установяване на други по-ефективни мерки, включително инструменти за прекратяване на незаконните дейности на данъчните убежища (35).

3.   Изграждане на по-екологосъобразно, по-справедливо и по-приобщаващо бъдеще — предприемане на спешни действия за борба с изменението на климата и неговото въздействие

| 3.1. | ЕИСК подчертава, че опазването на околната среда трябва да бъде основен приоритет за ЕС в светлината на текущото влошаване на нейното състояние, и че то трябва да бъде включено във всички политики и действия на Съюза. Комитетът подчертава, че ЕС следва да изготви обновена стратегия за индустриалната политика, съвместима с необходимостта от предприемане на ефективни действия за намаляване на емисиите на парникови газове, от увеличаване на дела на възобновяемите източници в енергийния микс и от осъществяване на икономии на енергия, с цел да се гарантира, че поне целите на Парижкото споразумение са изцяло и незабавно изпълнени. Същевременно ЕС следва да окаже натиск върху другите страни по Парижкото споразумение да изпълнят ангажиментите си за осигуряване на еднакви условия на конкуренция за европейските дружества. Това следва да бъде отразено и в съгласуване на целите на ЕС за намаляване на емисиите за 2030 г. и 2050 г. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | По-бързо променящият се климат, драстичното намаляване на биологичното разнообразие, другите екологични рискове и колективният неуспех в прилагането на успешни политики също са първостепенна заплаха за населението, икономиката и екосистемите на Европа. Ето защо имаме нужда от силна всеобхватна стратегия на ЕС за устойчиво развитие до 2050 г. за изпълнение на Програмата на ООН до 2030 г. ЕС следва да ускори справедливия и устойчив преход, за да постигне възможно най-високо равнище на доставка на енергия от възобновяеми източници. Тази енергия трябва да бъде чиста и на достъпни цени и да подкрепя ангажираността от страна на общността и гражданите. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Европа трябва да бъде лидер в борбата за околната среда и в справянето с изменението на климата. ЕИСК приветства факта, че един от приоритетите на ЕС са повишените усилия за действия във връзка с климата и това ще продължи да бъде така, както се посочва в политическите насоки на новоизбрания председател на Комисията г-жа фон дер Лайен. Екологичната устойчивост ще изисква широк набор от политики, включително търговска политика. Тя ще изисква и своевременно прилагане на мерки на световно равнище, на равнището на ЕС и на национално и регионално равнище в области като енергетиката и транспорта, данъчното облагане, научните изследвания, промишлеността, политиката в областта на конкуренцията, както и политиките в областта на заетостта и социалните въпроси. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Като цяло прогнозите за въздействието на пълното прилагане на Парижкото споразумение показват, че преходът към неутрална по отношение на климата икономика може да повиши допълнително БВП с 1,1 %, а заетостта с 0,5 % в сравнение със сценарий без политики за действия в областта на климата. Това възлиза на 1,2 милиона допълнителни работни места в ЕС до 2030 г. в допълнение към вече очакваните 12 милиона нови работни места (36). За целта следва да се създадат еднакви условия в международната конкуренция, по-специално за европейските ресурсо- и енергоемки промишлени сектори (РЕПС) (37). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Преходът към кръгова и неутрална по отношение на климата икономика няма да бъде приобщаващ по подразбиране, тъй като е свързан с потенциално значителни разходи и рискове за определени сектори. Справедливият преход има две основни измерения: по отношение на „резултатите“ (новооформящата се картина в сферата на заетостта и новият социално-икономически пейзаж в една декарбонизирана икономика) и на „процеса“ (как се постига това). „Резултатът“ следва да бъде стабилна промишлена и икономическа база, подкрепена с благоприятна инвестиционна среда и добре функциониращи системи за труд и образование, които са в състояние да осигурят достоен труд за всички в едно приобщаващо общество, в което бедността е изкоренена. „Процесът“ — начинът, по който се постига това — следва да се основава на управляван преход със съдържателни икономически политики и социален и граждански диалог на всички равнища, за да се гарантира, че разпределянето на тежестта, както и на ползите, е справедливо и никой не е пренебрегнат. Необходимите мерки и реформи може да окажат значително въздействие върху хората и регионите, включително да доведат до значително преразпределяне на работна ръка между секторите и професиите и дълбоки промени в бъдещите изисквания за умения. Устойчивият преход изисква инвестиции в ефективна и интегрирана социална закрила. Освен това той трябва да бъде тясно съчетан със сериозно и демократично укрепване на икономическия и паричен съюз и със стабилна финансова стратегия, която да може да гарантира адекватно финансиране на устойчивия преход чрез амбициозна нова многогодишна финансова рамка, устойчиви и справедливи национални данъчни системи и сериозни публични инвестиции на национално и европейско равнище. В този контекст е необходима проверка за пригодност на многогодишната финансова рамка (МФР). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Инструментите на ЕС като европейския семестър, ЕСФ и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ), както и европейския социален диалог, могат да допринесат за справедлив преход чрез подпомагане по време на прехода на предприятията, работниците и семействата, които зависят от работа в енергоемки сектори, включително чрез последващо обучение и преквалификация, индивидуализирани съвети за търсене на работа и евентуално заместване на доходи. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК приветства новите насоки относно оповестяването на свързана с климата корпоративна информация като част от изготвения от Комисията План за действие за устойчиво финансиране, както и ключовите препоръки относно видовете икономически дейности, които могат да имат реален принос за смекчаването на последиците от изменението на климата или приспособяването към него (таксономия) (38). Във връзка с това е от съществено значение да се постигне предвидимост, сигурност и яснота по отношение на това кои дейности наистина са екологично устойчиви.“ (39) |
| --- | --- |

3.7.

Предложения:

| — | ЕИСК подкрепя разработването, като част от социален диалог на съответното национално и европейско равнище, на подходящи мерки за „справедлив преход“, с които да се въведат мерки и действия за управление, промяна и гарантиране на минимална защита в случаите на реорганизация на работните места или колективни уволнения, дължащи се на преход (в областта на технологиите, демографията, глобализацията, изменението на климата, кръговата икономика), включително право на участие в колективно договаряне с цел предвиждане на промените и предоставяне на подкрепа на засегнатите работници (развитие на Директивата за колективните уволнения (40)). |
| --- | --- |

—

ЕИСК подкрепя разработването, като част от социален диалог на съответното национално и европейско равнище, на подходящи мерки за „справедлив преход“, с които да се въведат мерки и действия за управление, промяна и гарантиране на минимална защита в случаите на реорганизация на работните места или колективни уволнения, дължащи се на преход (в областта на технологиите, демографията, глобализацията, изменението на климата, кръговата икономика), включително право на участие в колективно договаряне с цел предвиждане на промените и предоставяне на подкрепа на засегнатите работници (развитие на Директивата за колективните уволнения (40)).

| — | Справедливият преход трябва да бъде неразделна част от рамката на политиката за устойчиво развитие. Политиките за справедлив преход следва да бъдат насочени към коригиране на неблагоприятните последици от разпределението на мерките на политиката в областта на климата, към активно управление на преходите на пазара на труда и също така следва да се справят с проблемите на регионалното развитие. |
| --- | --- |

—

Справедливият преход трябва да бъде неразделна част от рамката на политиката за устойчиво развитие. Политиките за справедлив преход следва да бъдат насочени към коригиране на неблагоприятните последици от разпределението на мерките на политиката в областта на климата, към активно управление на преходите на пазара на труда и също така следва да се справят с проблемите на регионалното развитие.

| — | За да се справи с предизвикателствата в областта на климата и околната среда, ЕС трябва да трансформира линейната икономика в кръгова, въглеродно неутрална икономика, която да гарантира, че циклите се отличават с дълготрайност и са възможно най-ефективни (41). |
| --- | --- |

—

За да се справи с предизвикателствата в областта на климата и околната среда, ЕС трябва да трансформира линейната икономика в кръгова, въглеродно неутрална икономика, която да гарантира, че циклите се отличават с дълготрайност и са възможно най-ефективни (41).

| — | ЕИСК счита, че пактът за финансиране на борбата с изменението на климата следва да обхваща всички аспекти на политиката за борба с изменението на климата: справедлив преход (мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата, но и за компенсиране на понесените вреди и загуби), както и ефективни политики за адаптиране към изменението на климата. Моделът на кръговата икономика трябва да бъде изведен като приоритет във възможно най-голяма степен и правната му уредба да бъде усъвършенствана. Всичко това ще трябва да се финансира посредством целесъобразни бюджети, постигнати чрез преориентиране на настоящите инвестиции (целеви средства за екологосъобразни проекти) и чрез достъпни нови източници на финансиране (42). |
| --- | --- |

—

ЕИСК счита, че пактът за финансиране на борбата с изменението на климата следва да обхваща всички аспекти на политиката за борба с изменението на климата: справедлив преход (мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата, но и за компенсиране на понесените вреди и загуби), както и ефективни политики за адаптиране към изменението на климата. Моделът на кръговата икономика трябва да бъде изведен като приоритет във възможно най-голяма степен и правната му уредба да бъде усъвършенствана. Всичко това ще трябва да се финансира посредством целесъобразни бюджети, постигнати чрез преориентиране на настоящите инвестиции (целеви средства за екологосъобразни проекти) и чрез достъпни нови източници на финансиране (42).

| — | Пактът изисква създаването на ясна и предвидима европейска политическа рамка в дългосрочен план, с цел да се обезпечи планирането на инвестициите. Тази рамка трябва да бъде съпътствана с активно обсъждане на различните варианти на политиката, като например механизми за корекции, приложими на границите, от типа на данъка върху въглеродните емисии на границите с цел избягване на изместването на въглеродни емисии (43) за продукти, които не са предмет на едни и същи екологични и социални стандарти (44). |
| --- | --- |

—

Пактът изисква създаването на ясна и предвидима европейска политическа рамка в дългосрочен план, с цел да се обезпечи планирането на инвестициите. Тази рамка трябва да бъде съпътствана с активно обсъждане на различните варианти на политиката, като например механизми за корекции, приложими на границите, от типа на данъка върху въглеродните емисии на границите с цел избягване на изместването на въглеродни емисии (43) за продукти, които не са предмет на едни и същи екологични и социални стандарти (44).

| — | След като таксономията за устойчивостта (45) бъде приета и напълно приложена, следва да се обмисли необходимостта от евентуални допълнителни законодателни мерки, ако са целесъобразни и основани на солидна оценка на въздействието. В този контекст ЕИСК се позовава на двете си становища относно Европейския пакт за финансиране на борбата с изменението на климата (46) и съобщението на Комисията „План за действие: Финансиране за устойчив растеж“ (47). |
| --- | --- |

—

След като таксономията за устойчивостта (45) бъде приета и напълно приложена, следва да се обмисли необходимостта от евентуални допълнителни законодателни мерки, ако са целесъобразни и основани на солидна оценка на въздействието. В този контекст ЕИСК се позовава на двете си становища относно Европейския пакт за финансиране на борбата с изменението на климата (46) и съобщението на Комисията „План за действие: Финансиране за устойчив растеж“ (47).

| — | За да се постигнат актуализираните цели на ЕС за намаляване на емисиите до 2030 г., трябва да се увеличат публичните и частните инвестиции във въглеродно неутралната икономика и ще е необходима радикална промяна, за да се постигне въглеродно неутрална икономика до 2050 г. в съответствие с целите от Париж. Продължаващата слаба инвестиционна дейност в енергия от възобновяеми източници в Европа контрастира също и с високото равнище на съществуващите субсидии за изкопаеми горива и на други вредни за околната среда субсидии, които продължават да се отпускат в държавите членки. Проблемът не е свързан само с недостатъчните инвестиции: разпределянето на съществуващите ресурси също е нефункционално. Необходими са по-ясни цели на политиката и по-съгласувана политическа рамка, за да се обърнат тези отрицателни тенденции. Във всеки случай краят на ерата на изкопаемите горива в Европа трябва да бъде съпътстван от необходимите инвестиции, които да гарантират защитата на работниците, създаването на нови работни места и подпомагането на местното развитие. Процесите на преход трябва да бъдат договорени със социалните партньори и организациите на гражданското общество и да бъдат свързани с прозрачност и ефективни комуникационни политики. |
| --- | --- |

—

За да се постигнат актуализираните цели на ЕС за намаляване на емисиите до 2030 г., трябва да се увеличат публичните и частните инвестиции във въглеродно неутралната икономика и ще е необходима радикална промяна, за да се постигне въглеродно неутрална икономика до 2050 г. в съответствие с целите от Париж. Продължаващата слаба инвестиционна дейност в енергия от възобновяеми източници в Европа контрастира също и с високото равнище на съществуващите субсидии за изкопаеми горива и на други вредни за околната среда субсидии, които продължават да се отпускат в държавите членки. Проблемът не е свързан само с недостатъчните инвестиции: разпределянето на съществуващите ресурси също е нефункционално. Необходими са по-ясни цели на политиката и по-съгласувана политическа рамка, за да се обърнат тези отрицателни тенденции. Във всеки случай краят на ерата на изкопаемите горива в Европа трябва да бъде съпътстван от необходимите инвестиции, които да гарантират защитата на работниците, създаването на нови работни места и подпомагането на местното развитие. Процесите на преход трябва да бъдат договорени със социалните партньори и организациите на гражданското общество и да бъдат свързани с прозрачност и ефективни комуникационни политики.

| — | Емисиите на CO2 следва да се облагат в целия ЕС по социално справедлив начин, като замърсителите се принуждават да плащат и се подпомагат инвестициите в чиста енергия на достъпна цена. Енергийното данъчно облагане може да подпомогне прехода към чиста енергия и да допринесе за устойчив и социално справедлив растеж. |
| --- | --- |

—

Емисиите на CO2 следва да се облагат в целия ЕС по социално справедлив начин, като замърсителите се принуждават да плащат и се подпомагат инвестициите в чиста енергия на достъпна цена. Енергийното данъчно облагане може да подпомогне прехода към чиста енергия и да допринесе за устойчив и социално справедлив растеж.

| — | Един от най-големите рискове за околната среда и здравето в ЕС е замърсяването на въздуха, което всяка година причинява около 400 000 случая на преждевременна смърт. Борбата със замърсяването на въздуха чрез действия в областта на климата е възможност за повишаване на обществената и политическата подкрепа за политиките за борба с изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Един от най-големите рискове за околната среда и здравето в ЕС е замърсяването на въздуха, което всяка година причинява около 400 000 случая на преждевременна смърт. Борбата със замърсяването на въздуха чрез действия в областта на климата е възможност за повишаване на обществената и политическата подкрепа за политиките за борба с изменението на климата.

| — | Борба с енергийната и водната бедност, гарантиране на достъпни, здравословни и качествени храни и безопасни продукти, прекратяване на вредното излагане на токсични химикали. Широкият набор от политики, включително селскостопанската политика на ЕС, следва да спомогне да се отговори на новите обществени изисквания, които включват устойчиви производствени методи, по-добро хранене, намаляване на хранителните отпадъци, по-хуманно отношение към животните, защита на климата и опазване на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

—

Борба с енергийната и водната бедност, гарантиране на достъпни, здравословни и качествени храни и безопасни продукти, прекратяване на вредното излагане на токсични химикали. Широкият набор от политики, включително селскостопанската политика на ЕС, следва да спомогне да се отговори на новите обществени изисквания, които включват устойчиви производствени методи, по-добро хранене, намаляване на хранителните отпадъци, по-хуманно отношение към животните, защита на климата и опазване на биологичното разнообразие.

| — | ЕС следва да подкрепи усилията на страните партньори за постепенно премахване на вредните за околната среда субсидии, за да им помогне да изпълнят Програмата до 2030 г. и Парижкото споразумение относно изменението на климата. |
| --- | --- |

—

ЕС следва да подкрепи усилията на страните партньори за постепенно премахване на вредните за околната среда субсидии, за да им помогне да изпълнят Програмата до 2030 г. и Парижкото споразумение относно изменението на климата.

| — | Търговската политика на ЕС трябва да е съобразена с Програмата до 2030 г. и Парижкото споразумение. Действащите разпоредби за глава „Търговия и устойчиво развитие“ от споразуменията трябва да се прилагат ефективно. |
| --- | --- |

—

Търговската политика на ЕС трябва да е съобразена с Програмата до 2030 г. и Парижкото споразумение. Действащите разпоредби за глава „Търговия и устойчиво развитие“ от споразуменията трябва да се прилагат ефективно.

4.   Защита на гражданите и свободите — мир, справедливост и силни институции

| 4.1. | Въпреки множеството вътрешни и външни предизвикателства, с които се сблъсква, ЕС осигурява мир, стабилност и просперитет в Европа и отвъд нея. ЕС решително отстоява своите принципи — демокрация, върховенство на закона и основни права. Те ръководят нашите политики и изграждат чувство за принадлежност въз основа на нашата обща култура. Демокрацията трябва да се зачита в Европа и да се насърчава извън нея. Гражданската ангажираност, публичната отчетност и по-справедливите, по-прозрачни и приобщаващи процеси на вземане на решения трябва да бъдат подобрени на всички равнища. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕС се нуждае от отворени и динамични общества, в които отделните хора имат равни права и могат да живеят, без да са подложени на дискриминация, и при пълно зачитане на неприкосновеността на техния личен живот и безопасност. Културното многообразие обогатява Европа и нейните граждани. Многообразието е част от идентичността и силата на Европа. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Европа е изправена пред големи предизвикателства, които трябва да бъдат разгледани и обсъдени от европейска, а не само от национална гледна точка, и чрез пълно прилагане на разпоредбите, залегнали в членове 10 и 11 от ДЕС. Поради тази причина е необходимо европейската демокрация да засили транснационалното измерение на своите цели и предизвикателства, като същевременно насърчава европейско гражданство, което се основава на общите ценности в Европейския съюз, с повече европейско институционално образование и съвещателна обществена рамка, основана в по-голяма степен на участието, както и по-силен европейски акцент. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Демографските промени показват, че Европа ще се нуждае от мигранти, от техния талант, умения и предприемачески потенциал. Налице е спешна необходимост от промяна на посланията и политиките относно миграцията, въз основа на по-тясно сътрудничество с трети държави, за да се гарантира рационален дебат въз основа на факти. На бежанците и мигрантите не бива да се гледа като на заплаха, а като на възможност за икономическия и социалния модел на Европа. За тази цел са необходими всеобхватен подход и стратегия за миграцията, в това число законната. |
| --- | --- |

4.4.

Предложения:

| — | ЕС се нуждае от всеобхватен и приложим механизъм за редовен мониторинг на състоянието на демокрацията и върховенството на закона във всички държави от ЕС. |
| --- | --- |

—

ЕС се нуждае от всеобхватен и приложим механизъм за редовен мониторинг на състоянието на демокрацията и върховенството на закона във всички държави от ЕС.

| — | Свободните и независими медии и гражданското общество трябва да се подпомагат и да им се позволи да изпълняват своята роля за демокрацията. |
| --- | --- |

—

Свободните и независими медии и гражданското общество трябва да се подпомагат и да им се позволи да изпълняват своята роля за демокрацията.

| — | Политиката по въпросите на потребителите е близо до интересите на обществеността и следователно може да окаже влияние върху ангажираността на хората с процеса на интеграция на ЕС. ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че правата на потребителите се прилагат и зачитат в рамките на процеса REFIT, в цифровия свят и в сферата на безопасността на продуктите и услугите. Комисията следва да засили мерките за премахване на енергийната и потребителската бедност и да подобри достъпа до храни и услуги за всички европейски граждани. Комисията също така следва да насърчава правата на потребителите на информация, образование и участие, както и правото им да се организират, за да представляват интересите си в процеса на изготвяне на правилата, които ги засягат. |
| --- | --- |

—

Политиката по въпросите на потребителите е близо до интересите на обществеността и следователно може да окаже влияние върху ангажираността на хората с процеса на интеграция на ЕС. ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че правата на потребителите се прилагат и зачитат в рамките на процеса REFIT, в цифровия свят и в сферата на безопасността на продуктите и услугите. Комисията следва да засили мерките за премахване на енергийната и потребителската бедност и да подобри достъпа до храни и услуги за всички европейски граждани. Комисията също така следва да насърчава правата на потребителите на информация, образование и участие, както и правото им да се организират, за да представляват интересите си в процеса на изготвяне на правилата, които ги засягат.

| — | Комисията трябва да приключи прегледа на основните правни и неправни инструменти на политиката на ЕС за защита на потребителите като политика за гражданството с междусекторен и хоризонтален характер и да представи нов план за действие за защита и закрила на потребителите през следващите 10 години. |
| --- | --- |

—

Комисията трябва да приключи прегледа на основните правни и неправни инструменти на политиката на ЕС за защита на потребителите като политика за гражданството с междусекторен и хоризонтален характер и да представи нов план за действие за защита и закрила на потребителите през следващите 10 години.

| — | Освен това предвид факта, че достъпът до услуги от общ интерес (УОИ) е жизненоважен елемент на социалната справедливост и се основава на принципа на равно третиране на ползвателите, като се забранява всякакъв вид дискриминация или изключване, ЕИСК призовава да се изясни концепцията за универсален достъп до УОИ и да се въведат законодателни мерки, които да задължат държавите членки да разработят показатели за достъпа (48). |
| --- | --- |

—

Освен това предвид факта, че достъпът до услуги от общ интерес (УОИ) е жизненоважен елемент на социалната справедливост и се основава на принципа на равно третиране на ползвателите, като се забранява всякакъв вид дискриминация или изключване, ЕИСК призовава да се изясни концепцията за универсален достъп до УОИ и да се въведат законодателни мерки, които да задължат държавите членки да разработят показатели за достъпа (48).

| — | Комисията следва да представи европейска програма за борба с дискриминацията, въз основа на определените в член 19 от Договора от Лисабон основания, и също така да предприеме конкретни действия за деблокиране и преразглеждане на Директивата относно прилагане на принципа на равното третиране и да разгледа условията за децата, жените, лицата с увреждания и възрастните хора в уязвимо положение, както и новите форми на уязвимост. ЕИСК препоръчва Комисията да предприеме спешни действия по този въпрос в самото начало на мандата си. |
| --- | --- |

—

Комисията следва да представи европейска програма за борба с дискриминацията, въз основа на определените в член 19 от Договора от Лисабон основания, и също така да предприеме конкретни действия за деблокиране и преразглеждане на Директивата относно прилагане на принципа на равното третиране и да разгледа условията за децата, жените, лицата с увреждания и възрастните хора в уязвимо положение, както и новите форми на уязвимост. ЕИСК препоръчва Комисията да предприеме спешни действия по този въпрос в самото начало на мандата си.

| — | Комисията следва да предприеме конкретни инициативи в съответствие с препоръките на Комитета на ООН за правата на хората с увреждания и да прилага Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания в своите външни политики и програми, включително като въведе карта на ЕС за хора с увреждания, призната във всички държави членки. През 2020 г. ЕС следва да представи предложението си за европейска програма за правата на хората с увреждания за периода 2020—2030 г. и да обяви 2023 г. за Европейска година за правата на хората с увреждания. |
| --- | --- |

—

Комисията следва да предприеме конкретни инициативи в съответствие с препоръките на Комитета на ООН за правата на хората с увреждания и да прилага Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания в своите външни политики и програми, включително като въведе карта на ЕС за хора с увреждания, призната във всички държави членки. През 2020 г. ЕС следва да представи предложението си за европейска програма за правата на хората с увреждания за периода 2020—2030 г. и да обяви 2023 г. за Европейска година за правата на хората с увреждания.

| — | Освен това ЕИСК насърчава Комисията да подкрепи дейности в образователни институции на всички равнища с цел учениците и студентите да се научат да правят разлика между фалшиви новини и научно обосновани факти. |
| --- | --- |

—

Освен това ЕИСК насърчава Комисията да подкрепи дейности в образователни институции на всички равнища с цел учениците и студентите да се научат да правят разлика между фалшиви новини и научно обосновани факти.

| — | ЕС трябва да подобри своите политики и действия, за да гарантира равенство между половете чрез изпълнение на трансформираща и измерима програма за равенство между половете като част от интегрирана и амбициозна петгодишна стратегия на ЕС за равенството между половете. Тази стратегия следва да включва премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете не само чрез специален инструмент, който да повишава прозрачността на предприятията по отношение на политиките в областта на възнагражденията и техните стратегии за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете, а и чрез разглеждане на всички области, определени в плана за действие за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Освен това ЕС трябва да гарантира, че всички хора, сблъскващи се с множество форми на дискриминация, имат равни възможности в обществото. |
| --- | --- |

—

ЕС трябва да подобри своите политики и действия, за да гарантира равенство между половете чрез изпълнение на трансформираща и измерима програма за равенство между половете като част от интегрирана и амбициозна петгодишна стратегия на ЕС за равенството между половете. Тази стратегия следва да включва премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете не само чрез специален инструмент, който да повишава прозрачността на предприятията по отношение на политиките в областта на възнагражденията и техните стратегии за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете, а и чрез разглеждане на всички области, определени в плана за действие за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Освен това ЕС трябва да гарантира, че всички хора, сблъскващи се с множество форми на дискриминация, имат равни възможности в обществото.

| — | ЕИСК подчертава спешната необходимост от подпомагане и интегриране на бежанците и лицата, търсещи убежище. Той призовава Комисията спешно да започне и осъществи ефективна реформа на общата европейска система за убежище, в която се зачитат правата на човека, и създаването на истинска обща система за всички държави членки. Комитетът също така препоръчва постигането на напредък в областта на презаселването и хуманитарните визи за бежанците с цел да се отговори на реалните нужди. ЕИСК призовава Комисията да засили усилията за наблюдение и улесняване на изпълнението на споразумението за разпределяне на бежанците между държавите членки. |
| --- | --- |

—

ЕИСК подчертава спешната необходимост от подпомагане и интегриране на бежанците и лицата, търсещи убежище. Той призовава Комисията спешно да започне и осъществи ефективна реформа на общата европейска система за убежище, в която се зачитат правата на човека, и създаването на истинска обща система за всички държави членки. Комитетът също така препоръчва постигането на напредък в областта на презаселването и хуманитарните визи за бежанците с цел да се отговори на реалните нужди. ЕИСК призовава Комисията да засили усилията за наблюдение и улесняване на изпълнението на споразумението за разпределяне на бежанците между държавите членки.

| — | Освен това той призовава за зачитане на правата на човека и спазване на международното право при преразглеждането на споразуменията за партньорство с трети държави на транзитно преминаване и на произход на миграционните потоци, като и за разработване на финансови инструменти за справяне с първопричините за миграцията. |
| --- | --- |

—

Освен това той призовава за зачитане на правата на човека и спазване на международното право при преразглеждането на споразуменията за партньорство с трети държави на транзитно преминаване и на произход на миграционните потоци, като и за разработване на финансови инструменти за справяне с първопричините за миграцията.

| — | Сътрудничеството със страните партньори е от съществено значение за справяне с първопричините за миграцията, подпомагане на бежанците, справяне със смесените миграционни потоци, борба с контрабандата и извършване на дейности по връщане и обратно приемане. За да се предостави ефективна помощ на хората в техните държави на произход, е необходимо да се координират хуманитарните инструменти, инструментите за развитие и политическите инструменти. |
| --- | --- |

—

Сътрудничеството със страните партньори е от съществено значение за справяне с първопричините за миграцията, подпомагане на бежанците, справяне със смесените миграционни потоци, борба с контрабандата и извършване на дейности по връщане и обратно приемане. За да се предостави ефективна помощ на хората в техните държави на произход, е необходимо да се координират хуманитарните инструменти, инструментите за развитие и политическите инструменти.

| — | ЕС следва да приеме политики и мерки за подкрепа на безопасна, организирана и законна миграция, както и да укрепи приобщаването и социалното сближаване. ЕС следва да регламентира статута на „лицата, разселени по екологични причини“ и да работи в по-тясна координация с МОТ, що се отнася до програмите за трудова миграция и интеграция (49). |
| --- | --- |

—

ЕС следва да приеме политики и мерки за подкрепа на безопасна, организирана и законна миграция, както и да укрепи приобщаването и социалното сближаване. ЕС следва да регламентира статута на „лицата, разселени по екологични причини“ и да работи в по-тясна координация с МОТ, що се отнася до програмите за трудова миграция и интеграция (49).

| — | ЕИСК призовава за безопасни и законни маршрути за бежанците, идващи в ЕС. Необходим е координиран подход от страна на всички държави членки и европейските и националните заинтересовани страни, основаващ се на споделена отговорност, справедливо разпределение, сближаване и зачитане на основните права, за да бъдат предвидени повече възможности за събиране на семейството, преместване и презаселване. |
| --- | --- |

—

ЕИСК призовава за безопасни и законни маршрути за бежанците, идващи в ЕС. Необходим е координиран подход от страна на всички държави членки и европейските и националните заинтересовани страни, основаващ се на споделена отговорност, справедливо разпределение, сближаване и зачитане на основните права, за да бъдат предвидени повече възможности за събиране на семейството, преместване и презаселване.

5.   Насърчаване на интересите и ценностите на Европа в света — укрепване на средствата за прилагане и възобновяване на световното партньорство за устойчиво развитие

| 5.1. | В един все по-раздробен и многополюсен свят ЕС трябва да укрепи позицията си, за да гарантира своето благоденствие, сигурност и ценности. Както бе подчертано в глобалната стратегия от юни 2016 г., Европа трябва да поеме водеща роля в света чрез последователна и силна подкрепа за многостранен, основан на правила световен ред, в който ООН заема централно място. ЕС следва да насърчава глобално управление, стъпило на основни ценности като социалната пазарна икономика, правата на човека, върховенството на закона, устойчивото развитие, многостранността и зачитането на международното хуманитарно право. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕС следва също така да даде приоритет на развитието на стабилни отношения с близките си съседи въз основа на ясен баланс на правата и задълженията. Като един от приоритетите на ЕС може да се посочи политиката на ЕС за съседство и политиката за развитие, както и фактът, че ЕС е най-големият донор в света. Гражданското общество следва да участва в наблюдението на тези политики. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕС трябва да запази динамиката на процеса на разширяване и да продължи преговорите за присъединяване и програмите с държавите от Западните Балкани. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Търговската политика на ЕС е ключов фактор, който има отношение към ЕС като цяло и действително обединява всички държави членки. Търговската политика помогна на ЕС да увеличи своя просперитет чрез търговски обмен с широк кръг от партньори. Същевременно ЕС въплъщава и насърчава чрез търговията ценностите на социалното приобщаване и опазването на околната среда, които са от съществено значение за формирането на устойчива глобализация или с други думи — форма на глобализация, която ще бъде от полза не само за големите предприятия и инвеститори, но и за обикновените хора, работниците, земеделските стопани, потребителите, занаятите, свободните професии и МСП, по-специално за микропредприятията. Търговията е и основен инструмент в подкрепа на политиката на ЕС по отношение на развиващия се свят, тъй като допринася за преминаването от развитие към партньорство, особено с Африка. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Европа се нуждае от справедлива и модерна данъчна политика, адаптирана към предизвикателствата на цифровата икономика и осигуряваща равни условия за интернет гигантите, платформите за търговия онлайн и местните предприятия. Борбата с отклонението от данъчно облагане, измамите и избягването на данъци ще изисква по-широко сътрудничество на международно равнище и между националните данъчни органи. |
| --- | --- |

5.5.

Предложения:

| — | ЕИСК призовава по-специално за амбициозна програма в областта на търговската политика на всички три равнища: едностранно, двустранно и многостранно — политика, която ще създава растеж и качествени работни места в ЕС, като същевременно насърчава основаната на правила търговска политика на световно равнище. |
| --- | --- |

—

ЕИСК призовава по-специално за амбициозна програма в областта на търговската политика на всички три равнища: едностранно, двустранно и многостранно — политика, която ще създава растеж и качествени работни места в ЕС, като същевременно насърчава основаната на правила търговска политика на световно равнище.

| — | ЕС, заедно с европейското гражданско общество, включително предприятията, трябва също така да насърчава активно пълното зачитане на правата на човека при договарянето на търговски споразумения. Освен това следва да се спазват конвенциите на МОТ. Тези споразумения следва да подлежат на демократичен надзор, гарантиращ надлежното участие на гражданското общество, и следва да се разработи пътна карта за солидни ангажименти, в случай че конвенциите на МОТ не са правилно ратифицирани или прилагани (50). |
| --- | --- |

—

ЕС, заедно с европейското гражданско общество, включително предприятията, трябва също така да насърчава активно пълното зачитане на правата на човека при договарянето на търговски споразумения. Освен това следва да се спазват конвенциите на МОТ. Тези споразумения следва да подлежат на демократичен надзор, гарантиращ надлежното участие на гражданското общество, и следва да се разработи пътна карта за солидни ангажименти, в случай че конвенциите на МОТ не са правилно ратифицирани или прилагани (50).

| — | ЕС трябва също така да включи силен ангажимент във връзка с Парижкото споразумение и Конвенцията за биологичното разнообразие, за да се въведат реални социални клаузи, клаузи за защита на потребителите и екологични клаузи във всяко търговско споразумение (ще бъдат засегнати всички потенциални търговски партньори на Европа, тъй като 195 от 197-те членове на ООН са страни по тях). Определянето на цени на въглеродните емисии на световно равнище също е възможност, която следва да бъде допълнително анализирана, по-специално за европейските ресурсо- и енергоемки промишлени сектори (РЕПС) (51), и ако бъде добре планирано съгласно правилата на ЕС и на СТО, следва да се насърчава активно (52). Данъкът върху въглеродните емисии на границите би могъл да подпомогне постигането на тази цел. |
| --- | --- |

—

ЕС трябва също така да включи силен ангажимент във връзка с Парижкото споразумение и Конвенцията за биологичното разнообразие, за да се въведат реални социални клаузи, клаузи за защита на потребителите и екологични клаузи във всяко търговско споразумение (ще бъдат засегнати всички потенциални търговски партньори на Европа, тъй като 195 от 197-те членове на ООН са страни по тях). Определянето на цени на въглеродните емисии на световно равнище също е възможност, която следва да бъде допълнително анализирана, по-специално за европейските ресурсо- и енергоемки промишлени сектори (РЕПС) (51), и ако бъде добре планирано съгласно правилата на ЕС и на СТО, следва да се насърчава активно (52). Данъкът върху въглеродните емисии на границите би могъл да подпомогне постигането на тази цел.

| — | ЕИСК насърчава Комисията да укрепи диалога с гражданското общество за развиване на действието на главите за „Търговия и устойчиво развитие“ (ТУР) в настоящите и бъдещите търговски споразумения. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да бъде по-амбициозна, по-специално с цел да се засили ефективното прилагане на ангажиментите в главите за ТУР (53). ЕС трябва също така да включи възможно най-високо равнище на защита на правата на човека, на потребителите и на работниците във всички бъдещи търговски споразумения. Освен това следва да се спазват конвенциите на МОТ. Тези споразумения следва да подлежат на демократичен надзор, гарантиращ надлежното участие на гражданското общество. |
| --- | --- |

—

ЕИСК насърчава Комисията да укрепи диалога с гражданското общество за развиване на действието на главите за „Търговия и устойчиво развитие“ (ТУР) в настоящите и бъдещите търговски споразумения. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да бъде по-амбициозна, по-специално с цел да се засили ефективното прилагане на ангажиментите в главите за ТУР (53). ЕС трябва също така да включи възможно най-високо равнище на защита на правата на човека, на потребителите и на работниците във всички бъдещи търговски споразумения. Освен това следва да се спазват конвенциите на МОТ. Тези споразумения следва да подлежат на демократичен надзор, гарантиращ надлежното участие на гражданското общество.

| — | ЕИСК подкрепя справедливото данъчно облагане и борбата срещу измамите, отклонението от данъчно облагане, изпирането на пари и финансовите практики на данъчните убежища; обща цел на институциите, правителствата и предприятията на ЕС трябва да бъде съвместната работа за създаване на ефективни механизми, като например двете директиви за борба с избягването на данъци. |
| --- | --- |

—

ЕИСК подкрепя справедливото данъчно облагане и борбата срещу измамите, отклонението от данъчно облагане, изпирането на пари и финансовите практики на данъчните убежища; обща цел на институциите, правителствата и предприятията на ЕС трябва да бъде съвместната работа за създаване на ефективни механизми, като например двете директиви за борба с избягването на данъци.

| — | ЕС трябва да си сътрудничи с други икономически региони, за да се бори ефективно с корупцията и укриването на данъци по целия свят и да гарантира, че международните правила за корпоративния данък са ясни, прозрачни, обективни и предвидими. |
| --- | --- |

—

ЕС трябва да си сътрудничи с други икономически региони, за да се бори ефективно с корупцията и укриването на данъци по целия свят и да гарантира, че международните правила за корпоративния данък са ясни, прозрачни, обективни и предвидими.

| — | Новите бизнес модели, които използват интернет платформи и други цифрови инструменти, доведоха до това дружествата да разчитат в по-малка степен на физическото присъствие в дадена страна. ЕИСК счита, че е много важно да се разработят, в диалог с търговските партньори, нови принципи относно начина на отнасяне на корпоративните печалби към държава от ЕС и тяхното облагане и да се участва активно в текущата дискусия на равнище ОИСР/Г20 за глобален договор относно цифровизираната икономика, с цел да се избегне нарастване на напрежението, свързано с търговията и данъците, между основните икономически участници в света (54). |
| --- | --- |

—

Новите бизнес модели, които използват интернет платформи и други цифрови инструменти, доведоха до това дружествата да разчитат в по-малка степен на физическото присъствие в дадена страна. ЕИСК счита, че е много важно да се разработят, в диалог с търговските партньори, нови принципи относно начина на отнасяне на корпоративните печалби към държава от ЕС и тяхното облагане и да се участва активно в текущата дискусия на равнище ОИСР/Г20 за глобален договор относно цифровизираната икономика, с цел да се избегне нарастване на напрежението, свързано с търговията и данъците, между основните икономически участници в света (54).

6.   Постигане на приоритетите чрез силно управление и по-голям бюджет на ЕС

| 6.1. | Изменящите се икономики и сфери на труда, изменението на климата и променящата се геополитика вече имат съществено въздействие върху Съюза и ще бъдат основни движещи сили за нашето бъдеще. ЕС се нуждае от нов управленски подход и когато е необходимо — от нови правила и инструменти при определянето и прилагането на политиките на ЕС. Устойчивото развитие изисква цялостен и междусекторен политически подход, който да гарантира, че икономическите, социалните и екологичните предизвикателства се разглеждат заедно. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК подчертава, че ЕС трябва да се справи с тези предизвикателства чрез сериозен политически ангажимент, по-задълбочена и по-добра политическа интеграция, при пълно зачитане и същевременно насърчаване на правата на човека, основните свободи и демократичните принципи, както и чрез съвместна работа. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК подчертава, че финансовата и икономическа криза доведе до дисбаланс между основните институции на Съюза. Това изисква нови форми на управление на равнището на ЕС. Ролята на Европейския парламент трябва да се засили, за да се насърчи по-голямата демократична отчетност. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | За прилагането на ЕССП и изпълнението на ЦУР се изискват стабилна бюджетна основа, благоприятна бизнес среда и публични и частни инвестиции. Преговорите за следващата многогодишна финансова рамка следва да имат за цел осигуряването на подходящо финансиране за политиките в областта на заетостта, социалните и екологичните въпроси и производствените инвестиции. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Първата стъпка към засилване на свързаното с климата измерение в следващата МФР ще бъде целта за включване на климата да се повиши до 40 % за цялата МФР, както поиска ЕИСК. За тази цел ще бъде необходимо всички секторни цели в областта на климата да бъдат съответно коригирани и да станат правно обвързващи. Комисията и Парламентът също така следва да работят заедно, за да гарантират ефективното прилагане от екологична гледна точка на екологосъобразната архитектура на новата ОСП, а именно обвързаността с условия и екосхемите, с цел постепенно прекратяване на подпомагането от ЕС за проекти, които вредят на климата, и подобряване на методологиите за проследяване на климата. Те също така следва да освободят значителни ресурси за подпомагане на най-засегнатите от енергийния преход хора и територии чрез създаване на нови инструменти или реформиране на съществуващите такива. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Единодушието, което Договорите изискват по някои фундаментални въпроси, е почти непреодолимо препятствие във важни моменти и за критични решения; с оглед на това Комитетът се застъпва — що се отнася до процедурите за вземане на решения — за принципа на гласуване с квалифицирано мнозинство (ГКМ) в Съвета, а що се отнася до законодателството — за използването на обикновената законодателна процедура във всички области, където това е възможно. ЕИСК припомня, че съгласно действащите Договори това може да се постигне, като се използват различните „клаузи за преход“ или — в случая на засиленото сътрудничество — като се използва член 333 от ДФЕС (55). |
| --- | --- |

6.6.

Предложения:

| — | Изтъкване на значението на сътрудничеството на междуинституционално равнище при същевременно зачитане на заложените в Договорите прерогативи на всяка институция, като се има предвид, че с Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 13 април 2016 г. беше осигурена нова рамка за това сътрудничество. ЕИСК счита, че следва да участва в тези усилия, за да се гарантира, че се вземат предвид възгледите на всички съответни заинтересовани страни и в крайна сметка се улеснява участието на гражданите в работата на ЕС. |
| --- | --- |

—

Изтъкване на значението на сътрудничеството на междуинституционално равнище при същевременно зачитане на заложените в Договорите прерогативи на всяка институция, като се има предвид, че с Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 13 април 2016 г. беше осигурена нова рамка за това сътрудничество. ЕИСК счита, че следва да участва в тези усилия, за да се гарантира, че се вземат предвид възгледите на всички съответни заинтересовани страни и в крайна сметка се улеснява участието на гражданите в работата на ЕС.

| — | Използването на инструментите на Европейската комисия за по-добро регулиране е друг начин да се гарантира по-нататъшното включване на устойчивото развитие в европейските политики. Във всички оценки за въздействието, изготвяни от Комисията, трябва да се съдържа оценка на екологичното, климатичното, социалното и икономическото въздействие с цел надлежно разглеждане и вземане под внимание на устойчивостта. Последващите оценки трябва също така да анализират и трите измерения в рамките на един силно интегриран подход. Необходими са и консултации със социалните партньори, за да се спазят разпоредбите на Договора, съгласно които са необходими специфични консултации с работниците и мениджмънта във връзка със социалните въпроси (член 154, параграф 2); консултациите с Европейския икономически и социален комитет, Европейския комитет на регионите и националните парламенти представляват друг компонент от инструментариума за по-добро регулиране, за да се отговори на изискването за приобщаване, което заема централно място в Програмата до 2030 г (56). |
| --- | --- |

—

Използването на инструментите на Европейската комисия за по-добро регулиране е друг начин да се гарантира по-нататъшното включване на устойчивото развитие в европейските политики. Във всички оценки за въздействието, изготвяни от Комисията, трябва да се съдържа оценка на екологичното, климатичното, социалното и икономическото въздействие с цел надлежно разглеждане и вземане под внимание на устойчивостта. Последващите оценки трябва също така да анализират и трите измерения в рамките на един силно интегриран подход. Необходими са и консултации със социалните партньори, за да се спазят разпоредбите на Договора, съгласно които са необходими специфични консултации с работниците и мениджмънта във връзка със социалните въпроси (член 154, параграф 2); консултациите с Европейския икономически и социален комитет, Европейския комитет на регионите и националните парламенти представляват друг компонент от инструментариума за по-добро регулиране, за да се отговори на изискването за приобщаване, което заема централно място в Програмата до 2030 г (56).

| — | ЕИСК е твърдо убеден, че предложената многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. не е адаптирана за справяне с новите предизвикателства, посочени в стратегическата програма на Европейския съвет за периода 2019—2024 г. и в политическите насоки за следващата Европейска комисия за периода 2019—2024 г. ЕИСК предлага да се увеличи финансирането, за да може: i) държавите членки да приложат Европейския стълб на социалните права, за да се стимулира създаването на качествени работни места в контекста на устойчивото развитие; ii) да се изпълни Програмата на ООН до 2030 г., и iii) да се изпълни Парижкото споразумение, което насърчава справедливия преход към екологосъобразни и цифровизирани общества. |
| --- | --- |

—

ЕИСК е твърдо убеден, че предложената многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. не е адаптирана за справяне с новите предизвикателства, посочени в стратегическата програма на Европейския съвет за периода 2019—2024 г. и в политическите насоки за следващата Европейска комисия за периода 2019—2024 г. ЕИСК предлага да се увеличи финансирането, за да може: i) държавите членки да приложат Европейския стълб на социалните права, за да се стимулира създаването на качествени работни места в контекста на устойчивото развитие; ii) да се изпълни Програмата на ООН до 2030 г., и iii) да се изпълни Парижкото споразумение, което насърчава справедливия преход към екологосъобразни и цифровизирани общества.

| — | Получаването на средства от ЕС от страна на държавите членки следва да се обвърже със зачитането на принципите на правовата държава — основен стълб от ценностите на Съюза, в съответствие с член 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Комитетът също така счита, че обвързаността с определени условия би могла да бъде разширена и по отношение на останалите принципи, свързани с правовата държава и съдържащи се в Договорите за ЕС (57). |
| --- | --- |

—

Получаването на средства от ЕС от страна на държавите членки следва да се обвърже със зачитането на принципите на правовата държава — основен стълб от ценностите на Съюза, в съответствие с член 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Комитетът също така счита, че обвързаността с определени условия би могла да бъде разширена и по отношение на останалите принципи, свързани с правовата държава и съдържащи се в Договорите за ЕС (57).

| — | Проектите, които следва да бъдат подкрепени, т.е. тези, които отговарят на целите за устойчиво развитие на ООН и които изискват значителни средства за иновации и научна и развойна дейност, трябва да се осъществяват чрез инструмент, който позволява да се визуализират различните източници на финансиране (сред които бъдещата МФР), и посредством различни действия (58), а именно:






  — | пренасочване на финансовите средства към устойчиви инвестиции посредством „целеви средства за екологосъобразни проекти“ и във връзка с това насърчаване на заемите от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), които имат оценка за зелено финансиране; |
| --- | --- | --- |

—

Проектите, които следва да бъдат подкрепени, т.е. тези, които отговарят на целите за устойчиво развитие на ООН и които изискват значителни средства за иновации и научна и развойна дейност, трябва да се осъществяват чрез инструмент, който позволява да се визуализират различните източници на финансиране (сред които бъдещата МФР), и посредством различни действия (58), а именно:

—

пренасочване на финансовите средства към устойчиви инвестиции посредством „целеви средства за екологосъобразни проекти“ и във връзка с това насърчаване на заемите от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), които имат оценка за зелено финансиране;

| — | използване на увеличаването на паричната маса на Европейската централна банка (ЕЦБ) като източник на финансиране; |
| --- | --- |

—

използване на увеличаването на паричната маса на Европейската централна банка (ЕЦБ) като източник на финансиране;

| — | увеличаване на 40 % на посветения на борбата с изменението на климата дял от Европейския фонд за стратегически инвестиции; |
| --- | --- |

—

увеличаване на 40 % на посветения на борбата с изменението на климата дял от Европейския фонд за стратегически инвестиции;

| — | ЕС трябва да покаже амбиция, съответстваща на мащаба на предизвикателството, свързано с борбата с изменението на климата; средно 40 % от общия му бюджет (МФР за периода 2021—2027 г.) трябва да бъдат заделени за тази цел; |
| --- | --- |

—

ЕС трябва да покаже амбиция, съответстваща на мащаба на предизвикателството, свързано с борбата с изменението на климата; средно 40 % от общия му бюджет (МФР за периода 2021—2027 г.) трябва да бъдат заделени за тази цел;

| — | увеличаване на съответния дял от Европейския кохезионен фонд над настоящите 20 %; |
| --- | --- |

—

увеличаване на съответния дял от Европейския кохезионен фонд над настоящите 20 %;

| — | мобилизиране на 3 % от пенсионните и осигурителните фондове; |
| --- | --- |

—

мобилизиране на 3 % от пенсионните и осигурителните фондове;

| — | Подпомагане на предприятията, особено на МСП, и по-специално на микропредприятията, в техните инвестиции в НИРД, в размер до 100 милиарда евро, предназначени за тази цел; |
| --- | --- |

—

Подпомагане на предприятията, особено на МСП, и по-специално на микропредприятията, в техните инвестиции в НИРД, в размер до 100 милиарда евро, предназначени за тази цел;

| — | Спазване на ангажиментите за финансова помощ по отношение на южните държави, които участват в борбата с изменението на климата (59). |
| --- | --- |

—

Спазване на ангажиментите за финансова помощ по отношение на южните държави, които участват в борбата с изменението на климата (59).

7.   Направляване и улесняване на участието на гражданското общество в дейностите на ЕС от страна на ЕИСК — овластяване, участие и консултации с гражданското общество

| 7.1. | Насърчаването на устойчивостта във всичките ѝ измерения — икономическо, социално и екологично, изисква сериозни усилия и ангажимент от страна на всички участници. Откритият демократичен дебат, основан на структурираното участие на гражданското общество, играе основна роля за гарантирането на справедлив и ефективен преход. Трябва открито и прозрачно да се разгледат основните въпроси относно „резултатите“, „как се постига това“ и как да се гарантира, че тежестта и ползите се разпределят справедливо и че никой не е пренебрегнат. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ЕИСК подчертава централната роля на организациите на гражданското общество в изготвянето, прилагането и наблюдението на политиките на всички етапи и на всички равнища, включително на местно. Това изисква промяна в културата и признаване на стойността на гражданското общество на равнището на ЕС и на държавите членки, което вече е залегнало в член 11 от ДЕС, който предвижда институциите на ЕС да насърчават и улесняват хоризонталния и вертикалния граждански диалог, да провеждат широки консултации и да полагат основите за европейските граждански инициативи. Тези допълващи процеси протичат, без да засягат консултациите на ЕИСК и социалния диалог. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Гражданското общество има капацитета да отразява реално много различни и понякога разминаващи се интереси и да запознава вземащите решения с тях. ЕИСК е много добър пример за този процес и е твърдо решен да продължи да изпълнява своята роля: да улеснява диалога и да изгражда мостове както в рамките на гражданското общество, така и към останалите европейски институции. |
| --- | --- |

7.3.

Предложения:

| — | Като се има предвид, че ЕИСК е институцията на гражданското общество на равнището на ЕС, неговата роля следва да бъде изцяло и съществено укрепена и да се използва за направляване и улесняване на участието и за провеждане на консултации с гражданското общество във връзка с дейностите на ЕС. С оглед на това той следва да участва активно в подготовката и провеждането на Конференцията за бъдещето на Европа, която се очаква да започне през 2020 г. и беше обявена от Урсула фон дер Лайен в програмата ѝ за Европа. |
| --- | --- |

—

Като се има предвид, че ЕИСК е институцията на гражданското общество на равнището на ЕС, неговата роля следва да бъде изцяло и съществено укрепена и да се използва за направляване и улесняване на участието и за провеждане на консултации с гражданското общество във връзка с дейностите на ЕС. С оглед на това той следва да участва активно в подготовката и провеждането на Конференцията за бъдещето на Европа, която се очаква да започне през 2020 г. и беше обявена от Урсула фон дер Лайен в програмата ѝ за Европа.

| — | ЕИСК следи внимателно и участва активно в структурирани диалози и консултативни форуми (например платформата на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика, Европейския форум по миграцията), в които се обединяват и участват организации на гражданското общество и други участници от институциите на ЕС и държавите членки. При създаването на платформи като REFIT Комисията следва да разгледа възможността ЕИСК да бъде представен в тях, в съответствие с предоставения му от Договорите мандат, като при това гарантира, че това представителство отразява състава на Комитета, обособен в три групи. |
| --- | --- |

—

ЕИСК следи внимателно и участва активно в структурирани диалози и консултативни форуми (например платформата на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика, Европейския форум по миграцията), в които се обединяват и участват организации на гражданското общество и други участници от институциите на ЕС и държавите членки. При създаването на платформи като REFIT Комисията следва да разгледа възможността ЕИСК да бъде представен в тях, в съответствие с предоставения му от Договорите мандат, като при това гарантира, че това представителство отразява състава на Комитета, обособен в три групи.

| — | ЕИСК посочва, че на равнището на ЕС няма структурирано участие на организациите на гражданското общество в процеса на мониторинг на изпълнението на политиката на сближаване. С оглед на това настоятелно препоръчва Комисията да създаде Европейски форум на гражданското общество по въпросите на сближаването (60) с участието на организациите на работодателите и работниците и други организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

—

ЕИСК посочва, че на равнището на ЕС няма структурирано участие на организациите на гражданското общество в процеса на мониторинг на изпълнението на политиката на сближаване. С оглед на това настоятелно препоръчва Комисията да създаде Европейски форум на гражданското общество по въпросите на сближаването (60) с участието на организациите на работодателите и работниците и други организации на гражданското общество.

| — | Когато създава интернет портали с цел да събира мненията на обществеността с участието както на организации, така и на физически лица, Комисията следва да прави разграничение между приноса на организациите на гражданското общество и приноса на физическите лица. В тази връзка Комисията следва да извърши картографиране на заинтересованите страни в сътрудничество с ЕИСК, за да идентифицира представителни и балансирани в териториално отношение целеви групи, като черпи от опита с Регистъра за прозрачност. Освен това Комисията следва да гарантира, че отговорите се претеглят в количествено и качествено отношение. Нещо повече, Комисията следва непрекъснато да работи за подобряване на тези консултации по отношение на прозрачността, достъпността, обратната връзка и отчетността на участниците. |
| --- | --- |

—

Когато създава интернет портали с цел да събира мненията на обществеността с участието както на организации, така и на физически лица, Комисията следва да прави разграничение между приноса на организациите на гражданското общество и приноса на физическите лица. В тази връзка Комисията следва да извърши картографиране на заинтересованите страни в сътрудничество с ЕИСК, за да идентифицира представителни и балансирани в териториално отношение целеви групи, като черпи от опита с Регистъра за прозрачност. Освен това Комисията следва да гарантира, че отговорите се претеглят в количествено и качествено отношение. Нещо повече, Комисията следва непрекъснато да работи за подобряване на тези консултации по отношение на прозрачността, достъпността, обратната връзка и отчетността на участниците.

| — | За да разработи по-стратегически подход към тези практики, като ги постави върху по-добре структурирана институционална и представителна основа, Комисията следва да работи в тясно сътрудничество с ЕИСК и да поиска изготвянето на проучвателно становище за това как гражданският диалог би могъл да бъде организиран ефективно и на постоянна основа, което да бъде последвано от конкретно съобщение на Комисията. |
| --- | --- |

—

За да разработи по-стратегически подход към тези практики, като ги постави върху по-добре структурирана институционална и представителна основа, Комисията следва да работи в тясно сътрудничество с ЕИСК и да поиска изготвянето на проучвателно становище за това как гражданският диалог би могъл да бъде организиран ефективно и на постоянна основа, което да бъде последвано от конкретно съобщение на Комисията.

| — | Ефективността на европейската гражданска инициатива следва да бъде подобрена, като се проучат нови начини — например използването на цифрови инструменти — за увеличаване на участието, по-специално на младите хора и хората от уязвими групи. |
| --- | --- |

—

Ефективността на европейската гражданска инициатива следва да бъде подобрена, като се проучат нови начини — например използването на цифрови инструменти — за увеличаване на участието, по-специално на младите хора и хората от уязвими групи.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Проучване на ЕП „Глобални тенденции до 2035 г.“ и Доклад на Европейската система за стратегически и политически анализ (ESPAS) „Глобални тенденции до 2030 г. — предизвикателства и алтернативи пред Европа“ от 9 април 2019 г.

1

(2)  Подкрепа на целите за устойчиво развитие в целия свят: съвместен обобщаващ доклад от 2019 г. на Европейския съюз и неговите държави членки от 16 май 2019 г.

2

(3)  Министерска декларация Силезийска декларация за солидарност и справедлив преход, приета на срещата на върха на лидерите по време на 24-ата конференция на страните (COP24) по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) на 3 декември 2018 г. в Катовице, Полша.

3

(4)  Вж. становището на ЕИСК от 26 септември 2019 г. относно „Документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“ (все още непубликувано в ОВ).

4

(5)  Становище на ЕИСК от 13 март 2019 г. относно „Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще (Сибиу и след това)“ (ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37).

5

(6)  Становище на ЕИСК от 25 януари 2017 г. относно „Европейски стълб на социалните права“ (ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10).

6

(7)  Съюз с по-големи амбиции — Моята програма за Европа — Политически насоки за следващата Европейска комисия (2019 – 2024 г.).

7

(8)  Решение No 1386/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 ноември 2013 г. относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 г. „Да живеем добре в пределите на нашата планета“ (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 171).

8

(9)  Вж. бележка под линия 5.

9

(10)  Лятна прогноза на ЕК за 2019 г. https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

10

(11)  Становище на ЕИСК от 24 януари 2019 г. относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“ (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 49).

11

(12)  Доклад на ОИСР от 1 март 2019 г. Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance („Излизане извън рамките на БВП: измерване на това, което е важно за икономическите и социалните резултати“) и Становище на ЕИСК от 29 март 2012 г. относно „Отвъд БВП – включване на гражданското общество в процеса на избор на допълнителни показатели“ (ОВ C 181, 21.6.2012 г, стр. 14).

12

(13)  Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Новата роля на публичните служби по заетостта (ПСЗ) в контекста на прилагането на Европейския стълб на социалните права“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 46).

13

(14)  Междуинституционална прокламация относно Европейския стълб на социалните права (ОВ C 428, 13.12.2017 г., стр. 10).

14

(15)  Резолюция, приета от Общото събрание на ООН на 25 септември 2015 г.„Да преобразим света: програма до 2030 г. за устойчиво развитие“.

15

(16)  Вж. по-специално становището от 24 януари 2019 г. относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата относно икономическата политика на еврозоната“ (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 49) и становищата от 14 февруари 2018 г. относно „Извличане на поуките от миналото: избягване на политиките на строги икономии в ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 1), от 18 януари 2018 г. относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“ (ОВ C 197, 8.6.2018 г., стр. 33), от 10 юли 2013 г. относно „Зелена книга „Дългосрочно финансиране на европейската икономика“ (ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 11), от 26 март 2014 г. относно „Въздействието на социалните инвестиции върху заетостта и публичните бюджети“ (ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21), от 14 април 2018 г. относно „Финансиране на европейския стълб на социалните права“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1) и от 20 февруари 2019 г. относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.: За по-силна Европа в условията на глобална несигурност“ (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24).

16

(17)  Вж. бележка под линия 5.

17

(18)  Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Европейски социален фонд плюс (ЕСФ+)“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 165).

18

(19)  Вж. бележка под линия 5.

19

(20)  Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Европейски пакт за финансиране на борбата с изменението на климата“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 8).

20

(21)  Вж. бележка под линия 5.

21

(22)  Доклад на Световната комисия на МОТ относно бъдещето на труда — Work for a brighter future („Работа за по-светло бъдеще“) от 22 януари 2019 г. В този доклад здравето и безопасността се определят като част от Всеобщата гаранция за труда.

22

(23)  Становище на ЕИСК от 25 септември 2019 г. — „Обобщение на разходите и ползите от инвестициите в здравословни и безопасни условия на труд (БЗУТ)“ (все още непубликувано в ОВ).

23

(24)  Employment and Social Developments in Europe 2019 („Заетост и социално развитие в Европа 2019 г.“). Преглед за тримесечието от 26 март 2019 г.

24

(25)  Становище на ЕИСК от 25 септември 2019 г. относно „Европейски стълб на социалните права — оценка на първоначалното изпълнение и препоръки за бъдещето“ (все още непубликувано в ОВ).

25

(26)  Становище на ЕИСК от 21 септември 2017 г. относно „Преход към по-устойчиво европейско бъдеще – стратегия за 2050 г.“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44.).

26

(27)  Вж. бележка под линия 5.

27

(28)  Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 23).

28

(29)  Вж. бележка под линия 11.

29

(30)  Становище на ЕИСК от 20 февруари 2019 г. относно „За европейска рамкова директива относно минималния доход“ (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1).

30

(31)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=bg

31

(32)  https://emin-eu.net/what-is-emin/.

32

(33)  Вж. бележка под линия 16.

33

(34)  Вж. бележка под линия 25.

34

(35)  Вж. бележка под линия 11.

35

(36)  Eurofound (2019 г.), „Бъдещето на производството — енергиен сценарий: последици за заетостта от Парижкото споразумение относно изменението на климата“, Проучвателен доклад на Eurofound, февруари 2019 г.

36

(37)  Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Съгласуването на политиките в областта на климата и енергетиката от гледната точка на промишления сектор“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 59).

37

(38)  Съобщение на Комисията от 18 юни 2019 г.„Насоки относно оповестяването на нефинансова информация: Допълнение относно оповестяването на свързана с климата информация“.

38

(39)  Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за насърчаване на инвестициите в устойчиво развитие) (СОМ (2018) 353 final — 2018/0178 (СОD)) и относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на бенчмарковете за ниски въглеродни емисии и бенчмарковете за положително въздействие в областта на въглеродните емисии“ (COM(2018) 355 final — 2018/0180 (COD)) (OB C 62, 15.2.2019 г., стр. 103).

39

(40)  Вж. бележка под линия 25.

40

(41)  Вж. бележка под линия 5.

41

(42)  Вж. бележка под линия 19.

42

(43)  Вж. бележка под линия 7.

43

(44)  Вж. бележка под линия 19.

44

(45)  Вж. бележка под линия 38.

45

(46)  Вж. бележка под линия 19.

46

(47)  Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие: Финансиране за устойчив растеж“ (COM(2018) 97 final) (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 73).

47

(48)  Становище на ЕИСК от 19 юни 2019 г. – „За по-добро прилагане на Европейския стълб на социалните права, насърчаване на основни услуги“ (ОВ C 282, 20.08.2019 г., стр. 7).

48

(49)  Вж. бележка под линия 5.

49

(50)  Становище на ЕИСК от 14 февруари 2018 г. относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 27).

50

(51)  Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Съгласуването на политиките в областта на климата и енергетиката от гледната точка на промишления сектор“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 59).

51

(52)  Вж. бележка под линия 19.

52

(53)  Становище на ЕИСК от 14 февруари 2018 г. относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 27).

53

(54)  Становище на ЕИСК от 12 юли 2018 г. относно „Данъчно облагане на печалбите на мултинационалните дружества в цифровата икономика“ (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 73).

54

(55)  Становище на ЕИСК от 17 септември 2015 г. относно „Подобряване на Договора от Лисабон“ (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 183).

55

(56)  Вж. бележка под линия 5.

56

(57)  Становище на ЕИСК от 19 септември 2018 г. относно „Многогодишната финансова рамка за периода 2021 – 2027 г.“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106).

57

(58)  Вж. бележка под линия 19.

58

(59)  Вж. бележка под линия 19.

59

(60)  Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 90).

60

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/15

---

Резолюция относно „Започване на преговори за присъединяване със Северна Македония и Албания: доверието в ЕС и неговите геостратегически интереси трябва да се отстояват“

(2020/C 47/02)

На своята пленарна сесия, проведена на 30 и 31 октомври 2019 г. (заседание от 31 октомври), Европейският икономически и социален комитет прие настоящата резолюция със 174 гласа „за“, 12 гласа „против“ и 15 гласа „въздържал се“.

| 1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) изразява дълбокото си разочарование от решението на лидерите от ЕС на заседанието на Европейския съвет на 17 и 18 октомври за по-нататъшно отлагане на започването на преговори за присъединяване със Северна Македония и Албания поради липсата на единодушие между държавите членки. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ЕИСК изразява силно съжаление, че не бяха спазени поетите ангажименти към тези две държави. Заключенията на Европейския съвет от 28 юни 2018 г., с които бяха одобрени заключенията относно разширяването и процеса на стабилизиране и асоцииране, приети от Съвета на 26 юни 2018 г., ясно проправиха пътя за започването на преговори за присъединяване през юни 2019 г. На 18 юни 2019 г. Европейският съвет реши да разгледа отново, не по-късно от октомври 2019 г., въпроса за препоръките на Комисията за започване на преговори за присъединяване със Северна Македония и Албания. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ЕИСК подчертава, че фактът, че за втори път не се взема решение за започване на преговори за присъединяване с тези две държави, които са изпълнили всички необходими условия (1), е геостратегическа и историческа грешка и излага на риск доверието в ЕС и неговата надеждност. ЕС имаше възможност да започне преговорите, прилагайки строги условия за добро управление, настоявайки за стриктно прилагане на критериите за членство в процеса на преговорите и създавайки по-добри инструменти за наблюдение на принципите на правовата държава след присъединяването. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ЕИСК е убеден, че процесът на „европеизиране“ на този регион изисква трудни структурни реформи в страните от Западните Балкани. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Според Комитета сред гражданите в някои държави членки несъмнено има широкоразпространена „умора от разширяването“. Комитетът счита, че разделението в рамките на ЕС по въпроси като имиграцията и новия бюджет несъмнено отклониха необходимото политическо внимание от политиката на разширяване. Политическият консенсус и широката обществена подкрепа за присъединяването на Северна Македония и Албания към ЕС обаче не могат да бъдат пренебрегвани. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Младите хора в Западните Балкани имат високи очаквания от ЕС и ние не бива да ги разочароваме. ЕИСК е убеден, че трябва да им предложим положителна перспектива за тяхното бъдеще, давайки им възможност да живеят в стабилен и проспериращ регион. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Организациите на гражданското общество са твърдо убедени, че Западните Балкани са ключов геостратегически регион на Европа — регион в задния ни двор — който е обект на интерес от страна на други глобални участници. |
| --- | --- |

7.

| 8. | В заключителната си декларация на Седмия форум на гражданското общество от Западните Балкани, организиран под егидата на ЕИСК на 16 и 17 април 2019 г. в Тирана, организациите на гражданското общество отново заявиха, че разширяването на ЕС и по-специално разпространението на неговите демократични ценности и правни стандарти в Западните Балкани е в интерес както на региона, така и на ЕС, въпреки многобройните предизвикателства, пред които е изправен понастоящем (2). |
| --- | --- |

8.

| 9. | ЕИСК многократно е изразявал загриженост във връзка със свиващото се пространство за гражданското общество в редица страни от Западните Балкани и е призовавал органите в Западните Балкани да бъдат насърчени да удвоят усилията си, за да гарантират зачитането на принципите на правовата държава и основните права на човека, съдебната реформа, борбата срещу корупцията и дискриминацията, независимостта на журналистите и свободата на печата — някои от основните европейски ценности, които трябва да бъдат зачитани от всяка държава — членка на ЕС. Трябва настоятелно да се насърчават и популяризират социалният диалог и ролята на социалните партньори и организациите на гражданското общество в икономическото и социалното развитие. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ЕИСК ще продължи да работи в тясно и интензивно сътрудничество с гражданското общество в Западните Балкани, за да го подкрепя и да му вдъхне увереност, че неговото място е в Европейския съюз. Ще направим всичко възможно, за да насърчим помирението и европейските ценности в региона и ще запазим твърдата си позиция в подкрепа на разширяването на ЕС. Убедени сме, че ясната перспектива за присъединяване към ЕС е жизненоважна за стабилността на региона, и изразяваме надежда, че разширяването ще остане един от приоритетите на ЕС въпреки многобройните предизвикателства, пред които е изправен в момента (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Чрез редовните си дейности с нашите партньори от региона — съвместните консултативни комитети на гражданското общество с Черна гора и Сърбия, форумите на гражданското общество от Западните Балкани, както и конференциите на високо равнище по въпросите на гражданското общество, организирани преди срещите на високо равнище между ЕС и Западните Балкани, ще продължим да бъдем гласът на гражданското общество в Западните Балкани и да служим като мост между техните правителства и институциите на ЕС. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ЕИСК оценява изключително високо резолюцията на Европейския парламент, приета на 24 октомври 2019 г., и потвърждава пълната си ангажираност да подкрепя Европейския парламент и следващата Европейска комисия с цел да се укрепи политиката на ЕС за разширяване и да се подобри наборът от инструменти на ЕС за сътрудничество със Западните Балкани. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ЕИСК настоятелно призовава всички заинтересовани страни да предприемат всички необходими стъпки, за да може Европейският съвет да приеме единодушно положително решение преди срещата на върха ЕС—Западни Балкани в Загреб през май 2020 г. Призоваваме също така предстоящото хърватско председателство на Съвета на ЕС да даде нов тласък на процеса на разширяване на срещата на високо равнище. |
| --- | --- |

13.

Брюксел, 31 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Заключения на Съвета от юни 2018 г.

1

(2)  Седми форум на гражданското общество от Западните Балкани: Заключителна декларация https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/7th-western-balkans-civil-society-forum/final-declarations

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/7th_eesc_western_balkans_civil_society_forum_-_final_declaration.pdf

3

---

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/17

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Блоковата верига и единният пазар на ЕС: каква е посоката на развитие?“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 47/03)

Докладчик: Ariane RODERT

Съдокладчик: Gonçalo LOBO XAVIER

| Решение на пленарната асамблея | 21.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 18.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 182/1/5 |

Решение на пленарната асамблея

21.2.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

18.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

182/1/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | В настоящото становище акцентът е поставен върху блоковите вериги (БВ) като технология. Прилагането ѝ може да я превърне в положителна преобразуваща сила в много сектори на обществото, която носи със себе си ценности като доверие и прозрачност, демокрация и сигурност. В крайна сметка тя може да спомогне за преосмислянето на социално-икономическите модели и по този начин да подкрепи обществените иновации, необходими за справяне със съвременните обществени предизвикателства. Тъй като обаче въпросът за криптовалутите се обсъжда широко, в близко бъдеще ЕИСК следва да разгледа тези инструменти поотделно по отношение на риска от изпиране на пари и/или отклонение от данъчно облагане. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Прилагането на блоковата верига вече носи ползи за обществото. Тя допринася за постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР), еманципира гражданите, насърчава предприемачеството и иновациите, подобрява мобилността и трансграничните възможности за предприятията, като същевременно повишава прозрачността за потребителите. Освен това може да намали отклонението от данъчно облагане и корупцията и да доведе до развитие както на частните, така и на обществените услуги. Въпреки това все още е необходимо да се преодолеят известен брой предизвикателства, по-специално спешната необходимост от осигуряване на правна яснота и сигурност, както и защита на неприкосновеността на личния живот. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Въпреки че институциите на ЕС разгледаха в известна степен блоковите вериги, все още е необходим общ подход на равнището на ЕС. Предвид досегашните резултати, ЕС има уникалната възможност да запази водещата си позиция на световния пазар, но само ако предприеме незабавни действия. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Във връзка с това ЕИСК призовава Европейската комисия (ЕК) да стартира всеобхватна инициатива за блоковите вериги, като създаде общ подход и визия на ЕС, в центъра на които да бъдат поставени ЦУР. Тази инициатива следва да бъде допълнена с план за действие за превръщането на Европа в еталон за блоковите вериги в целия свят. Съществуващото европейско партньорство за блоковите вериги и Обсерваторията и Форумът на ЕС за блоковите вериги следва да бъдат укрепени със създаването на платформа на ЕС на заинтересованите страни в областта на блоковите вериги, която да обединява представители на институциите на ЕС, включително ЕИСК и КР, промишлеността, потребителите, държавите членки и академичните среди и т.н., за да се осигури пространство за съвместно учене и изграждане на капацитет, мрежа от мрежи и за споделяне на добри практики. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК може да вземе активно участие в организирането на такава „платформа“, гарантирайки прозрачност, приобщаване, сътрудничество и участие на организираното гражданско общество. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Въведение

| 2.1. | Блоковата верига (наричана по-нататък „БВ“) и технологията на разпределения регистър (ТРР) имат потенциал да променят нашето общество. БВ е математическа структура за съхраняване на данни по начин, който ограничава корупцията и фалшивите данни. Технологията осигурява нов начин за създаване на доверие, за да може по сигурен път да се обменят неща, които имат определена стойност. БВ се счита за нова, преобразуваща в по-голяма степен фаза от ерата на интернет, но следва да се отбележи, че тя е една от многото нови технологични възможности. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В настоящото становище акцентът е поставен върху блоковите вериги като технология, която може да бъде приложена в редица сфери и промишлени отрасли, като например енергетика, финанси, храни и селско стопанство, медицина и здравеопазване, избори и управление. Именно това е акцентът, поставен от настоящото становище, което се съсредоточава по-специално върху връзката на БВ с единния пазар на ЕС. Ако се прилага правилно, технологията на БВ може да промени понятия като конкуренция и управление и по този начин да се справи с предизвикателствата и преходите, пред които е изправено обществото. Тъй като обаче въпросът за криптовалутите се обсъжда широко, в близко бъдеще ЕИСК следва да разгледа тези инструменти поотделно по отношение на риска от изпиране на пари и/или отклонение от данъчно облагане. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В неотдавнашното становище на ЕИСК „Блоковите вериги и технологията на разпределения регистър като идеална инфраструктура за социалната икономика“ (1) БВ се определя като „код, т.е комуникационен протокол и публичен регистър, в който се „отбелязват“ в определена последователност, с висока степен на прозрачност и във форма, която не може да бъде променяна, всички сделки, извършвани между участниците в мрежата“. Това определение е допълнено от виждането на ЕК, че „БВ е технология за насърчаване на доверието на потребителите. Тя дава възможност за обменяне на информация онлайн, за съгласуване и за записване на операциите по проверим, сигурен и постоянен начин“ (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Институциите на ЕС вече предприеха някои стъпки в подкрепа на развитието на БВ. През 2017 г. Службата на ЕП за парламентарни изследвания публикува доклада „Как технологията на блоковите вериги може да промени живота ни“ (3), а през 2018 г. ЕК стартира Обсерваторията и Форума за блоковите вериги (4). Целта е да се ускорят иновациите и разработките в областта на БВ, така че Европа да запази водещата си световна позиция в областта на тази нова преобразуваща технология. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Една от етапните цели беше постигната през април 2018 г., когато ЕК заедно с 21 държави членки и Норвегия подписаха декларация за създаване на Европейско партньорство за блокови вериги (EBP) и за сътрудничество за създаването на Европейска инфраструктура за услуги, основани на технологията на блоковите вериги (EBSI) (5). Целта е да се подкрепят трансграничните цифрови обществени услуги в съответствие с най-високи стандарти за сигурност и неприкосновеност на личния живот. Оттогава към партньорството се присъединиха 27 държави членки. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | През 2018 г. Европейският парламент (ЕП) прие незаконодателна резолюция (6) относно БВ и ТРР, като подчерта възможността ЕС да се превърне в „световен лидер“ и „надежден участник“ при определянето на развитието на пазара в световен мащаб и във всички сектори, отбелязвайки, че понастоящем ЕС заема водеща позиция в разработването и прилагането на БВ в сравнение със САЩ и Китай (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Блоковите вериги – възможности за единния пазар и за ЕС

| 3.1. | Макар и технологията на БВ да е относително ново явление, вече се появяват значителни възможности в контекста на единния пазар. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | БВ допринасят за постигането на ЦУР. В концепцията и предлагането на стойност (8) на БВ са заложени доверие, откритост и прозрачност, което изпъква в контекста на постигането на целите за устойчиво развитие на ООН (ЦУР) (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Примери за това са (10):






  — | цел 1 „Премахване на бедността“ и използването на криптовалути за населението, което е „извън мрежата на банковите услуги“, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

цел 1 „Премахване на бедността“ и използването на криптовалути за населението, което е „извън мрежата на банковите услуги“,

| — | цел 3 „Осигуряване на здравословен живот и насърчаване на благосъстоянието“ и възможността за по-сигурен и ефективен обмен на здравните досиета на пациентите, и |
| --- | --- |

—

цел 3 „Осигуряване на здравословен живот и насърчаване на благосъстоянието“ и възможността за по-сигурен и ефективен обмен на здравните досиета на пациентите, и

| — | цели 12, 14, 15 за „Отговорно производство и потребление“, където БВ може да гарантира произхода по протежение на цялата верига на доставки. |
| --- | --- |

—

цели 12, 14, 15 за „Отговорно производство и потребление“, където БВ може да гарантира произхода по протежение на цялата верига на доставки.

Освен това БВ допринася за осъществяването на редица други ЦУР, като например равните възможности, правата на човека във връзка с личните данни, достойния труд и икономическия растеж, демократичното участие и т.н.

| 3.4. | Еманципиране на гражданите. БВ могат да върнат силата на информацията обратно на нейните притежатели. Чрез споделянето на данни по прозрачен начин и намаляването на необходимостта от посредници БВ могат да укрепят позицията на участници, които преди това са били в уязвими позиции по отношение на централизираните организации. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Насърчаване на предприемачеството и иновациите. В резултат на режима на работа на БВ, основан на сътрудничество и съгласие, възникват новаторски решения и нови бизнес модели, основаващи се на икономическа, екологична и социална устойчивост. Приобщаването, за което дават възможност БВ, предлага основа за икономиката, основана на платформи, и други нови бизнес модели, а също и – както вече беше проучено от ЕИСК – за социалната икономика. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Подобряване на мобилността и трансграничните възможности за предприятията, като същевременно се гарантира защита на потребителите: чрез свеждане до минимум на пречките пред търговията в ЕС и в световен мащаб, като същевременно се гарантират безопасност и сигурност по отношение на плащанията и операциите в процеса на обмен. Това ще подобри пазарните условия и достъпа до стоки и услуги в ЕС, като същевременно ще бъдат защитени неприкосновеността на личния живот на потребителите, поверителността и споделянето на информация (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Подпомагане на единния цифров портал. Единният цифров портал въвежда принципа „само веднъж“, което означава, че всички данни могат да бъдат въведени в платформата само веднъж. По този начин развитието на Европейската инфраструктура за блокови вериги в областта на услугите (EBSI), обусловено от прилагането на принципа „само веднъж“, може да послужи като инструмент и фактор за ефективен, издръжлив на сътресения и устойчив единен пазар. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Разработването на публични и частни услуги в БВ дава възможност за огромни положителни ефекти от цифровата трансформация на икономиката на ЕС и обществото като цяло. В момента се разработват четири случая на употреба (12) в рамките на Европейската инфраструктура за услуги, основани на технологията блокови вериги (EBSI). Това са: нотариална заверка и установяване на автентичността, дипломи, европейска суверенна самоличност, данъчно облагане и обмен на надеждни данни. На равнището на държавите членки икономическите ползи се реализират чрез пряк достъп до пазарите при липсващи или минимални разходи за посредничество, което дава възможност за прехвърляне на истинската стойност към потребителите. Това може да бъде усъвършенствано с високи равнища на безопасност и сигурност за потребителите благодарение на проследимостта в БВ и приобщаващо съвместно създаване на стоки и услуги. Освен това системите за гласуване, основани върху БВ, могат да направят сигурни регистрацията и установяването на самоличността на избирателите и да осигурят стабилна и проверима система за гласуване. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Създаване и проверка на цифровата самоличност за физическите лица и организациите. Чрез комбиниране на децентрализираните принципи на БВ с проверката и криптографирането на самоличността, за всяка онлайн операция с актив може да бъде създадена и предоставена цифрова самоличност. Това носи няколко възможни ползи както за потребителите, така и за предприятията и регулаторните органи. Цифровата самоличност в БВ дава възможност за взаимно разпознаване и извършване на операциите, като се използва интелигентен код за договор, което също така опростява създаването на предприятия. Тези цифрови самоличности и електронни подписи трябва да следват пътя, определен от eIDAS; те следва също така да гарантират оперативна и обща съвместимост. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ограничаване на нарушенията в областта на личните данни. Рисковете от нарушение на сигурността на данните могат да бъдат ограничени или избегнати чрез отговорно внедряване на структури за данни в БВ. По този начин ще могат да бъдат защитени чувствителните данни, като същевременно се осигури безопасно предаване на данните, за да се гарантира правото на поверителност и неприкосновеност на личния живот на физическите лица. Един от начините да се постигне това, е личните данни да не се съхраняват открито в БВ. Вместо това личните данни биха могли да бъдат съхранявани извън веригата и обменяни само при нужда и чрез комуникации от вида „peer-to-peer“ (с равноправен достъп). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Процесите на стандартизация са условие за трансгранична оперативна съвместимост и за прилагането на БВ. Някои от тях вече са тествани и изследвани от регулаторните органи, но както при всички нововъведения трябва да се търси баланс между инициативите за стандартизация и създаването на благоприятна среда за цялостно проучване на възможностите, свързани с тази технология. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Следва да се положат усилия и за хармонизиране на криптографските стандарти между БВ и други технологии, свързани с eIDAS (13), за да се създадат нови нива на оперативна съвместимост между настоящите и бъдещите технологични модели. Това би помогнало за справяне с риска от създаване на изолирани БВ. Всъщност Международната организация по стандартизация (ISO) предложи пътна карта за стандартизация, обхващаща периода до 2020 г., която включва разглеждане на идеята за стандартизация на области като терминологията, таксономията, проверката на самоличността, оперативната съвместимост, управлението, сигурността и неприкосновеността на личния живот, случаите на използване и интелигентните договори. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Подобряване на прозрачността чрез интелигентни договори. Основаните на БВ решения осигуряват прозрачност чрез децентрализация, което дава възможност на участващите страни да виждат и да проверяват данните. Пример за това са „интелигентните договори“ (14). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ограничаване на отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци. Единният пазар на ЕС има потенциала да укрепи електронната търговия, като същевременно гарантира свеждането до минимум на отрицателните външни фактори, съпътстващи днешната международна търговия.- Системите за обработка на данъчна информация в БВ могат да осигурят по-голяма прозрачност както за платеца, така и за правителството. БВ могат да ограничат отклонението от данъчно облагане и изпирането на пари, като повишат отчетността по сделките и отговорността за операциите, и следователно да повишат конкурентоспособността на единния пазар на ЕС. ЕК би могла да започне проучване относно това как БВ могат да помогнат в тази област. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Създаване на нови модели на финансиране, като например колективното финансиране, първоначалното предлагане на монети или токени са концепции за универсално набиране на средства (в географски и демографски план) чрез емитирането на специфична за съответния проект валута със специален механизъм за оценяване. Това е кулминацията на тенденцията на колективно финансиране. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Преосмисляне на социално-икономическите модели. Възстановяването на силната позиция на физическите лица може да доведе до преосмисляне на обществото. Макар и основното предимство на БВ да е, че разрешават проблема с доверието между лицата, без да се минава през трета страна, те осигуряват и възможност за създаване на нови видове управление и отношения въз основа на прозрачността на взаимодействията. Както при всяка промяна в обществото трябва да се следи за защита срещу появата на структури, водещи до злоупотреби, като същевременно се дава свобода на действие за експериментиране, което би могло да донесе големи ползи за човечеството. Освен това при технологиите и мрежите на БВ следва да се избягва създаването на разделителна линия между лицата, които упражняват контрол върху тях или могат да го предоставят, и лицата, които могат единствено да получат достъп до тях чрез модели, контролирани от големи корпорации. Подпомагането и насърчаването на организации като кооперациите с отворени и демократични модели на управление, с цел развитие на предприятия, използващи БВ, е от ключово значение за успеха на БВ сред МСП и по-малките организации. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Блоковите вериги – трябва да се преодолеят някои предизвикателства

| 4.1. | За да се разгърне потенциалът на БВ в единния пазар на ЕС и за европейските общества, трябва да бъдат разгледани няколко въпроса, сред които приоритет е настоящата правна несигурност. Съществуват някои регулаторни решения за криптовалутите и първоначалното предлагане на монети. Въпреки това законодателната рамка продължава да бъде неясна по отношение на модела на системата и областите, в които се прилага технологията на БВ, което води до разпокъсан подход на национално равнище. Без съвместна инициатива на ЕС за правна сигурност и яснота в целия ЕС трансграничните възможности ще бъдат ограничени. Случаите на употреба и „регулаторното опитно поле“ за тестване на определени видове услуги и употреби биха могли да представляват първоначален етап за разбиране на бъдещите правни изисквания. Опитът на ЕС в областта на разработването на сложна трансгранична нормативна уредба и политика може да бъде предимство по отношение на бъдещото регулиране на блоковите вериги. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | От ключово значение е защитата на неприкосновеността на личния живот. Общият регламент относно защитата на данните (ОРЗД) (15) беше въведен с цел справяне с най-неотложните проблеми, свързани с данните. По времето, когато беше изготвен ОРЗД обаче, технологията за БВ беше до голяма степен непозната, така че потенциалните конфликти между ОРЗД и БВ трябва да бъдат преразгледани. ЕИСК призовава ЕК да разгледа ОРЗД и да предложи преразглеждане и допълнителни указания относно отношението на този регламент към блоковите вериги. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Правното разграничение между анонимизирани и псевдонимизирани данни се отнася до категоризирането на личните данни. Публикуваните под псевдоним данни все пак позволяват някаква форма на повторна идентификация (макар и непряка и далечна), докато анонимните данни не могат да бъдат повторно идентифицирани. Докато в БВ с частно потвърждение псевдонимизацията се счита като решение за отношенията, улеснявани от технологията на БВ, анонимизирането продължава да представлява регулаторна пречка за по-широкото използване на БВ с публично потвърждение, която може да бъде преодоляна чрез решения, свързани с цифровата самоличност, заложени в регулаторните ограничения. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Механизмът за консенсус „доказателство за извършена работа“ е твърде енергоемък. С разработването на алтернативния механизъм за консенсус „доказателство за залог“ този важен въпрос, свързан с екологичната устойчивост, може да бъде решен. Вече съществуват решения, които трябва да бъдат споделени и да се прилагат изцяло (16). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Друго техническо предизвикателство е оперативната съвместимост между различните платформи за БВ. Различните БВ може да не са съвместими поради риска за страните, които трябва да обменят данни. Друг повод за загриженост е съвместимостта между платформите за БВ и съществуващите правителствени системи, което възпрепятства преминаването на правителствата от съществуващите им платформи към основана на БВ оперативна съвместимост. Осигуряването на оперативна съвместимост следва да бъде приоритет в близко бъдеще за разработчиците на БВ, за да се осигури възможност за масово възприемане. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Процентът на използване на БВ се основава на възприемането им от различните видове предприятия, като се има предвид, че по-голямата част от предприятията в ЕС са МСП. Понастоящем разходите по сделките в много случаи са възпиращи, което прави техническите и консултантските услуги недостъпни за МСП. Подпомагането на създаването на нови мрежи за БВ, като например кооперации, е от решаващо значение за гарантирането на справедлив достъп за МСП и другите по-малки субекти, което ще даде възможност за подобряване на демократичното управление. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Както при всяка революционна технология, трябва да се обърне внимание на социалните предизвикателства. Налице е критична необходимост от правилно информиране на широката общественост относно революционните технологии. Те имат реално въздействие върху ежедневието на хората и затова този въпрос трябва да се разглежда внимателно, което означа, че гражданският и социалният диалог са от съществено значение. ЕИСК ще продължи да развива знанията и да представя гледните точки на организираното гражданско общество относно следващите стъпки в развитието на БВ. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | От решаващо значение е да се разбере напълно и да се направи оценка на начина, по който технологията на БВ се отразява на защитата на потребителите и техните права. Необходима е яснота относно взаимовръзките например между поверителността и неприкосновеността на личния живот, наложени от законодателството (напр. законодателството на ЕС за защита на данните), нормативната уредба (клиентската тайна) или договора (търговската тайна). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Както при всяка нова технология и всички основани на технологиите бизнес модели би било уместно и целесъобразно да се анализират последиците и потенциалното въздействие върху работните места, условията на труд, правата и защитата на работниците, както и социалния диалог. Анализът следва също да оцени въздействието върху посредническите организации. Уменията в областта на НТИМ вероятно ще придобиват все по-голямо значение за промишлените отрасли, които използват БВ. Имайки предвид липсата на широкоразпространено разбиране за функционирането и потенциалните ограничения на БВ, ЕИСК призовава за учене през целия живот, което да дава възможност на хората да придобиват умения и да се преквалифицират и повишават уменията си с цел по-добро използване на възможностите на БВ и преодоляване на свързаните с тях предизвикателства. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Следващи стъпки

| 5.1. | Въпреки че институциите на ЕС са разгледали в известна степен БВ, на равнището на ЕС все още липсва всеобхватен и общ подход. Предвид досегашните си резултати, ЕС има уникалната възможност да запази водещата си позиция на световния пазар, но само ако предприеме действия на равнището на Съюза. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Развитието на технологията на БВ в държавите членки все още е много разпокъсано. Поради това ЕИСК настоятелно призовава институциите на ЕС да осигурят яснота и обща основа за разгръщане на пълния потенциал на БВ за Европа. Първата стъпка е ЕК да инициира съобщение за развитието на БВ и ТРР в ЕС въз основа на принципите на БВ (17), за да изрази политическа воля и ангажираност и да представи визия и план за действие за създаване на благоприятна среда. Тази инициатива следва да бъде допълнена от повторното сформиране на интергрупата на ЕП за цифровизацията, която следва да разгледа въпроса за БВ и ТРР. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Общата визия на ЕС би могла да е насочена към превръщането на Европа в основан на БВ пилотен континент в световен мащаб, като по този начин се гарантира, че ЕС ще остане конкурентоспособен, като същевременно развива собствен подход към цифровизацията, при който в центъра са поставени ЦУР, подкрепен от публични пилотни инициативи и програми на равнището на държавите членки и ЕС. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Със съществуващото европейско партньорство за блоковите вериги и Обсерваторията и Форума на ЕС за блоковите вериги е назрял моментът тази инициатива да се доразвие, като се създаде Европейска платформа на заинтересованите страни в областта на блоковите вериги, която да обединява представители на институциите на ЕС, включително ЕИСК и КР, промишлеността, гражданското общество, държавите членки и академичните среди и т.н. Освен това тази платформа следва да бъде отворена за всички граждани на ЕС, за да си сътрудничат и да бъдат част от проекта за БВ. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Тази платформа ще осигури пространство за съвместно учене и съвместно изграждане на капацитет, но също така ще обедини заинтересованите страни, действайки като мрежа от мрежи, като предостави място за срещи и споделяне на добри практики. ЕИСК е в добра позиция и има необходимия опит, за да вземе активно участие в организирането на такава „платформа“, гарантирайки прозрачност, приобщаване, сътрудничество и участие на организираното гражданско общество, като се опира на подобни съществуващи инициативи (18). |
| --- | --- |

5.5.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/blockchain-technologies

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/581948/EPRS_IDA(2017)581948_EN.pdf

3

(4)  https://www.eublockchainforum.eu/

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0373_BG.html

6

(7)  Само през 2018 г. чрез ICO (първично предлагане на монети) в Европа са набрани средства в размер на приблизително 4,1 милиарда щ.д., което е почти двойно повече от сумата от 2,3 милиарда щ.д., набрана в Азия досега, и значително повече от сумата от 2,6 милиарда щ.д., набрана в САЩ. https://www.newsbtc.com/2018/10/16/europe-surpasses-us-and-asia-in-cryptocurrency-token-sales

7

(8)  Предлаганата социална стойност на БВ е свързана с упражняване на контрол върху самоличността от самото лице (удостоверяване на автентичност, оторизация), доверие и прозрачност, демокрация, неотменимост и концепцията за липса на посредник.

8

(9)  https://blockchain4sdg.com/how-blockchains-can-tackle-the-un-sustainable-development-goals/

9

(10)  UN/CEFACT, ECE/TRADE/C/CEFACT/2019/INF.3: Blockchain in trade facilitation: sectoral challenges and examples (Ролята на блоковите вериги за улесняване на търговията: секторни предизвикателства и примери), http://www.unece.org/fileadmin/DAM/cefact/cf_plenary/2019_plenary/CEFACT_2019_INF03.pdf

10

(11)  Поверителността се отнася до защитата на данните, споделяни между даден субект (т.е. физическо лице или организация) и оторизирана страна, от трети, неоторизирани страни. Неприкосновеността на личния живот се отнася до защитата от вмешателство в самоличността и личните трансакции на дадено лице.

11

(12)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/EBSI

12

(13)  Като електронни подписи и времеви печати, като се използват настоящите съвместими криптографски алгоритми.

13

(14)  Това са договорни клаузи за автоматично изпълнение, съхранявани в блоковата верига, които никой не контролира и по тази причина всеки може да им се довери. Примерите включват търговски клиринг и сетълмент, ваучери за подарък/за лоялни клиенти, електронни здравни досиета, разпределение на авторски и лицензионни възнаграждения, установяване на произхода на продукта, сделки между равноправни партньори, отпускане на заеми, застраховане, енергийни кредити и гласуване.

14

(15)  Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/ЕО (Общ регламент относно защитата на данните) (OB L 119, 4.5.2016г., стр. 1), https://gdpr-info.eu/

15

(16)  www.tolar.io е пример за блокверига с ниска консумация на енергия.

16

(17)  Принципите на БВ са: упражняване на контрол върху самоличността от самото лице – удостоверяване на самоличност, оторизация; проследимост; доверие; неизменяемост; демокрация; липса на посредник.

17

(18)  Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика например е съвместна инициатива с Комисията, а Комитетът участва също и в ЕГВР за ИИ и експертната група за социалната икономика и социалните предприятия (GECES).

18

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/23

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Гарантиране на приобщаващ секторен преход към цифровизиран железопътен сектор“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 47/04)

Докладчик: Alberto MAZZOLA

Съдокладчик: Guy GREIVELDING

| Решение на Пленарната асамблея | 21 февруари 2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)“ |
| Приемане от CCMI | 2.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 202/0/5 |

Решение на Пленарната асамблея

21 февруари 2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)“

Приемане от CCMI

2.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

202/0/5

1.   Препоръки

| 1.1. | Цифровизацията допринася за превръщането на железопътния транспорт в по-ефективен и по-удобен начин за превозване на пътници и товари, но и излага железопътните системи на рискове, свързани с киберсигурността. Поради това ЕИСК препоръчва по-тясно сътрудничество между Агенцията на Европейския съюз за киберсигурност (ENISA) и Агенцията за железопътен транспорт (ERA). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че следва да се ускори значително внедряването на Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS) – централен елемент на стратегията на ЕС за цифровите железници. Специално създадена от Комисията инициатива, разчитаща на сериозно бюджетно задължение от ЕС, конкретна подкрепа от държавите членки и значителен частен капитал (InvestEU), следва да подсигури необходимите инвестиции в размер на над 100 млрд. евро. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК насърчава сектора на железопътния транспорт да развива, в сътрудничество с останалите видове обществен транспорт, всеобхватна и оперативно съвместима рамка за „мобилност като услуга“, гарантирайки на всички граждани достъп, включително във финансово отношение, до мобилност и обществен транспорт като услуга от общ интерес, както и да се стреми към отворена и готова за използване ИТ рамка за продажба на билети за комбиниран транспорт в Европа. Железопътният транспорт би могъл да бъде в основата на развитието на мобилността като част от европейската цифрова идентичност. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава ETF, CER и EIM, като част от социалния диалог на ЕС, да положат началото на проактивен прозрачен диалог, напр. под формата на „цифрова пътна карта“, и да започнат съвместни инициативи за идентифициране и предвиждане на ефекта от автоматизацията и цифровизацията и поддържане на високо равнище на заетост и социални гаранции в рамките на социално справедлив преход. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава за създаването на регулаторен орган на ЕС по въпросите на железопътния транспорт, който да съпътства развитието на единния европейски железопътен пазар и да обхваща и цифровите аспекти. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Въведение

В момента мобилността и транспортът в Европа преминават към една много по-екологична и по-цифровизирана система.

Логистичните вериги ще се променят, тъй като новите технологии ще осигурят по-лесна цифрова интеграция на различните видове транспорт, по-интензивен поток от информация относно движението и проследяването, по-лесен достъп до услуги и информация за пътниците, по-ефективно използване на капацитета на инфраструктурите и по-висока степен на предвидимост на графика.

Благодарение на цифровизацията железопътните предприятия ще разполагат с повече данни: използването на тези данни при пълно зачитане на правилата за неприкосновеност на личния живот и собственост върху данните ще отвори възможности за нови бизнес инициативи.

3.   Необходимост от гарантиране на прехода на железопътния сектор към цифрова среда

3.1.   
  Железопътният сектор като част от цифрова единна Европа

Свързаността е основата, върху която могат да е осъществят в пълна степен европейският единен цифров пазар и цифровизацията на железниците.

Високо равнище на свързаност е необходимо и за да се осигури надеждна информация, напр. относно разписанията на влаковете, наличието на билети, планирането на пътуванията, данните за товарните терминали и др. Очакванията на потребителите и персонала в тази посока са големи, а качеството на услугите и поддръжката е по-добро.

По-нататъшната цифровизация на сектора зависи от доброто сътрудничество както между самите железници, така и между тях и телекомуникационните оператори. Новите мрежи от пето поколение (5G) ще предоставят отлична възможност за железопътния транспорт, позволявайки развитието, наред с другото, на интернет на нещата и по-добра информация в реално време.

Железопътният транспорт би могъл да бъде в основата на развитието на мобилността като част от европейската цифрова идентичност посредством „регулаторна среда, която да насърчава конкуренцията и иновациите, и да позволи на гражданите и предприятията да се доверят и да се информират за ползите от цифровите технологии за гражданите, потребителите, предприятията и работниците, включително за всички тях, обединени под формата на едно „електронно лице“ (1).

3.2.   
  Новите специфични продукти и информационните технологии

Внедряването на ERTMS (Европейската система за управление на железопътното движение) следва да бъде централен елемент на техническата стратегия на ЕС, за да се реализират нейните предимства (напр. техническа и оперативна хармонизация, повишен капацитет на мрежата, подобрена безопасност и надеждност, намалени разходи за поддръжка). През последните 20 години ERTMS е внедрена при по-малко от 10 % от основната TEN-T мрежа. Темпото на внедряването ѝ би трябвало да се ускори, без да се пренебрегва достъпността на регионалната железопътна мрежа.

Освен това на приоритетно място в дневния ред следва да бъдат разработването, при пълно зачитане на социалния диалог, на техническа и правна рамка за нарастващата автоматична експлоатация на влаковете, подобряването на преноса на данните по протежение на железопътните маршрути, включително чрез 5G технология, както и по-нататъшното развитие на цифровите технологии, свързани с железопътния транспорт.

3.2.1.   Вътрешни процеси за железопътния сектор

3.2.1.1.   Възможности: повишен капацитет на инфраструктурата, поддръжка и прогнозна поддръжка, намаляване на разходите, автоматична експлоатация на влаковете, безопасност, управление на кризи

Системите за контрол, управление и комуникация би трябвало да бъдат нещо повече от обикновен фактор за контрол и безопасно разминаване на влаковете и да се превърнат в гъвкави, интелигентни и работещи в реално време системи за управление на движението и подпомагане при вземането на решения.

В настоящите системи не се ползват в достатъчна степен новите технологии и практики, включително технологии за спътниково позициониране, високоскоростни системи с голям капацитет за обмен на данни и системи за гласова комуникация (безжични системи, от четвърто поколение и LTE, 5G) и автоматизация, както и иновативни системи за събиране, обработка и обмен на данни в реално време. Те притежават потенциал за значително подобряване на трафика, като така допринасят за повишаване на капацитета, намаляване на потреблението на тяговата енергия и на въглеродните емисии, намаляване на оперативните разходи, повишаване на безопасността, включително на железопътните прелези чрез съвместните интелигентни транспортни системи (СИТС), и сигурността и предоставянето на достъпна, достоверна и разбираема информация за потребителите. Съобразената с конкретните условия поддръжка, която разчита на датчици и цифрови технологии, ще подобри значително ефикасността, надеждността и устойчивостта на системата – както на инфраструктурата, така и на подвижния състав.

3.2.1.2.   Заплахи: сигурност и киберсигурност

Цифровизацията допринася за превръщането на железопътния транспорт в по-ефективен и по-удобен транспорт, но и излага железопътните системи на рискове, свързани с киберсигурността. Възприемането на идеята, че са необходими надеждни мерки в областта на киберсигурността и готовност за справяне с кибератаки, включително с широкомащабни такива, представлява значително предизвикателство за целия железопътен сектор.

„Единно тълкуване на правилата за киберсигурност, включително взаимно признаване между държавите членки, ... наличието на рамка за сертифициране и схеми за сертифициране ... биха могли да осигур[ят] общи базови показатели [за цифровизация, ... ERA] следва да бъдат включени..., а в някои случаи и със съгласието на ENISA, за да се гарантира съгласуваността, трябва да им бъде възложено да изготвят схеми в областта на киберсигурността. А в сътрудничество с CEN, Cenelec и ETSI следва да бъдат приети минимални европейски стандарти за сигурност в областта на ИТ“ (2).

3.2.2.   Нови услуги

3.2.2.1.   Нови приложения за пътници: електронна продажба на билети, електронна резервация, интегрирана продажба на билети, продажба на билети за комбиниран транспорт, „мобилност като услуга“, цифрови платформи, цифрови гари

С цел да се подобри пътническата информация и да се улесни изборът на подходящ влак, интермодални маршрути и издаването на директни билети, някои европейски железопътни предприятия, съвместно с водещите платформи за продажба на билети, стартираха общ проект, озаглавен „Модел за цялостно обслужване“, за създаване на отворена и готова за използване ИТ рамка за продажба на билети за влак в Европа вместо двустранни ИТ решения между платформите за продажба на билети и доставчиците на железопътни услуги.

В този контекст „Мобилността като услуга“ (MaaS) описва преминаването от видове транспорт, които са лична собственост, към решения за мобилност, които се потребяват като услуга. Основната идея на MaaS е да предложи на пътуващите решения за мобилност „от врата до врата“, които се основават на техните транспортни нужди и предпочитания, като гарантира достъп, включително във финансово отношение, до мобилност и обществен транспорт като услуга от общ интерес. MaaS разглежда цялата транспортна система като един субект, а железопътният транспорт, за който са присъщи ниските емисии, трябва да бъде част от тази концепция.

3.2.2.1.1.   
  Нови въпроси: защита на личните данни, неприкосновеност на личния живот, права на пътниците

За да се реализира необходимата промяна в областта на продажбата на билети, от ключово значение е законодателната стабилност. Лесната за използване от потребителя информация относно издаването на директни билети е от съществено значение по отношение на реалистичните изисквания на ЕС, заложени в регламента относно правата на пътниците, използващи железопътен транспорт.

Железопътният транспорт трябва да продължи да насърчава достъпността по ефективен от гледна точка на разходите начин. Ненужните разпоредби, засягащи отношенията между предприятията, водят до излишна бюрокрация и следва да се уреждат на договорна основа и, когато е уместно, в съответната законодателна рамка за обмен на данни.

3.2.2.2.   За товарите

Железопътният сектор прие съвместна декларация, озаглавена „Декларация на сектора“, по повод дните на TEN-T в Ротердам през 2016 г., в която се очертават бъдещите стъпки за подобряване на международния железопътен товарен превоз в Европа. Въз основа на декларацията бяха набелязани десет приоритетни действия, включително проследяване на влаковете, очаквано време на пристигане и улесняване на внедряването на ERTMS. Освен това на 2 декември 2015 г. европейските социални партньори от железопътния сектор подписаха декларация за железопътния товарен превоз с предложения за подобряване на този вид транспорт.

Проверките на автоматичното спиране ще позволят значително повишаване на ефективността на дейностите по композиране на влаковете. Следва да се гарантира и защита на търговските данни, свързани с железопътния товарен транспорт.

3.3.   
  Финансиране на преминаването към цифрови технологии и научните изследвания и иновации

3.3.1.   Финансиране на цифровизацията на железопътните мрежи: „Цифрова Европа“, МСЕ, InvestEU, национални програми

Следва да се гарантира подходяща подкрепа от ЕС и националните фондове за всички сегменти от железопътната система и за завършване изграждането на ефективна европейска железопътна мрежа.

Необходимо е Механизмът за свързване на Европа (МСЕ) да бъде продължен и да разполага с по-голям бюджет след 2020 г. Трябва да се подчертае, че МСЕ следва да се фокусира върху свързаните с цифровизацията въпроси, като например внедряването на ERTMS по железопътните трасета и на борда на влаковете. Внедряването на ERTMS по трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) с цифрови команди за нареждане на маршрути ще струва повече от 100 млрд. евро. Подобна инвестиция може да бъде подкрепена само чрез създадена за целта инициатива и с ангажираността на ЕС по отношение на бюджета, съчетана с конкретна подкрепа от държавите членки и частния капитал (InvestEU). За да се намерят необходимите средства, Комитетът счита, че е необходимо да се засили проактивната роля на Комисията и да се разработи регулаторна рамка. МСЕ II следва да финансира и трансгранични 5G железопътни коридори с цел подобряване на свързаността.

3.3.2.   Shift2Rail и Shift2Rail2

Необходима е подкрепа от страна на ЕС за насърчаване на иновациите в железопътния сектор, по-специално що се отнася до продължаване на дейността на успешното съвместно предприятие Shift2Rail. Бъдещото европейско институционализирано партньорство следва да получи по-голям бюджет и да разчита на подобрена и опростена система за управление, която да отчита в по-голяма степен потребностите на железопътните оператори и техните клиенти и да продължи да е способна да задейства цялата система за иновации в областта на железопътния транспорт на държавите членки. Значителна част от финансирането на научните изследвания в областта на цифровите иновации трябва да се насочи към оценката на социалното им въздействие и към мерките за улесняване на справедлив преход.

4.   Необходимост да се гарантира приобщаващият характер на този преход

4.1.   
  За служителите

Очаква се въвеждането на цифровите технологии в железопътния транспорт да доведе до повишаване на ефективността и производителността, което ще е от полза за конкурентоспособността на сектора и едновременно с това ще наложи качествени и количествени промени по отношение на работните места и организацията на труда в сектора.

Този преход вече тече и железопътните компании трябва да се подготвят и да управляват своевременно и по приобщаващ начин промените, които засягат персонала им, за да запазят доброто качество и да продължат да бъдат желани работодатели.

Ще настъпят дълбоки промени в естеството на работата и търсенето на умения. ЕИСК подчертава значението на справянето с тези структурни промени чрез осигуряване на справедлив и безпроблемен преход и преодоляване на недостига на умения, наред с подходящо наблюдение на напредъка.

Не бива да се подценява въздействието на промените върху здравето на работещите в железопътния транспорт, включително психическото напрежение, което би могло да доведе до заболявания и да предизвика проблеми от личен характер за тях.

Осигуряването на приобщаващ преход означава управление на промените по социално отговорен начин, като се започне с открит и прозрачен диалог със служителите и техните представители. В рамките на този диалог следва да се разгледат потенциалните опасения, свързани с цифровизацията, и да се гарантира необходимият ангажимент на персонала по време на промяната.

Внедряването на цифрови решения следва да се осъществява изключително внимателно, за да се избегнат резки промени и социални конфликти. Изключително важно е европейските социални партньори — Европейската федерация на транспортните работници (ETF), Общността на европейските железници и инфраструктурни дружества (CER) и Асоциацията на управителите на европейската железопътна инфраструктура (EIM) — да провеждат заседания като част от секторния социален диалог на ЕС в областта на железопътния транспорт, за да взимат решения по съвместни проекти с цел по-добро идентифициране и предвиждане на ефекта от автоматизацията и цифровизацията и поддържане на високо равнище на заетост и социални гаранции в рамките на социално справедлив преход.

Европейските и националните институции и социалните партньори следва да координират европейския социален диалог и националните преговори, които са насочени към преодоляването на социалните последици от процеса на цифровизация на интегрираната европейска железопътна система.

В отделните държави членки железопътните компании, заедно с представители на работниците и служителите, трябва на ранен етап да изготвят „цифрова пътна карта“ и да осигурят обучение за тези представители, което да им позволи да идентифицират цифровите процеси и факторите, които отказват влияние върху тях.

Освен това е необходимо да се договарят колективни трудови договори с представители на работниците на национално равнище относно:

| — | право на консултации, участие и колективно представителство преди въвеждането на нови технологии, |
| --- | --- |

—

право на консултации, участие и колективно представителство преди въвеждането на нови технологии,

| — | определение и условия за алтернативни дейности/заетост, квалификация и преквалификация, |
| --- | --- |

—

определение и условия за алтернативни дейности/заетост, квалификация и преквалификация,

| — | здравословни и безопасни условия на труд, право на откъсване от работната атмосфера, защита на данните на служителите (срещу постоянно наблюдение), |
| --- | --- |

—

здравословни и безопасни условия на труд, право на откъсване от работната атмосфера, защита на данните на служителите (срещу постоянно наблюдение),

| — | по-кратко работно време и/или (гъвкави) модели на работа. |
| --- | --- |

—

по-кратко работно време и/или (гъвкави) модели на работа.

Човешкото присъствие е необходимо, тъй като безопасността на движението и сигурността на пътниците и персонала не могат да бъдат гарантирани единствено чрез цифрови и автоматизирани системи.

Ключът за справяне с това предизвикателство е фокусирането върху прехода от едно работно място към друго, подкрепян от ученето през целия живот и инвестициите в пригодността за заетост на персонала, за да се избегнат съкращенията. Железопътният транспорт е изправен пред две големи предизвикателства – небалансираната възрастовата структура на работната сила и трудностите при набирането на персонал, особено сред групите на младите хора и жените. В резултат на това железопътните предприятия трябва да се погрижат по-възрастните работници да могат да останат на бързо променящите се работни места, за да се гарантира приемственост на основните познания между поколенията, както и да разширят своята основа за подбор на персонал.

От гледна точка на националните и общоевропейските системи дисбалансът, свързан с работната сила, може да се намали или дори да се избегне чрез провеждането на качествен диалог и сътрудничество между сферата на образованието и бизнеса, за да се подготви
  „работната сила на бъдещето“ чрез обучение и преквалификация на служители и обучители с цифрови умения.

Както беше споменато по-горе, националните образователни системи, особено професионалното образование, играят важна роля по отношение на подсигуряването на необходимите умения за бъдещата работна сила. Препоръчва се създаването на секторни „съвети по уменията“.

4.2.   
  Пътници: възрастни хора с достъп до услуги със засилено използване на информационни технологии, хора с увреждания, селски райони и др.

| 4.2.1. | Цифровизацията ще предлага все повече възможности за по-нататъшно намаляване на въздействието на нашата транспортна система върху околната среда и за повишаване на ефективността на мобилността. Нарастващата свързаност следва да улесни възможностите, свързани с „мобилността като услуга“ и мултимодалния транспорт. Селските райони ще се възползват от това само ако са обхванати от необходимите инвестиции. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Тъй като железопътният транспорт е услуга, е важно гражданското общество, асоциациите на потребителите, природозащитните организации, организациите на хората с увреждания, сдруженията, насърчаващи справедлива мобилност, и сдруженията, представляващи възрастните хора, да могат да участват като партньори във внедряването на цифрови решения в железопътния сектор. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | С цел засилване на икономическия потенциал на 25-те процента възрастни граждани на Съюза, ЕИСК смята, че за растежа не е уместно те да се разглеждат като категория граждани, която вече е изключена от живота, а следва да бъдат признати капацитетът им и техните очаквания и те да бъдат включени като икономически и социални участници в ерата на цифровите технологии (3). |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   В контекста на основаната на данни европейска икономика

| 5.1. | Разработването на нови информационни технологии улесни събирането и използването на данни за транспорта. Оптималното използване на данни ще доведе до икономически растеж, иновации и значителни ползи за железопътния сектор, неговите потребители и европейската икономика чрез създаването и разработването на оперативно съвместими и взаимосвързани услуги. Трябва да се проучат по-добре различните аспекти на отварянето на достъпа до данни и техния обмен, за да се осигури ясна добавена стойност за железопътния сектор и обществото. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Първата стъпка е да се осигури оперативна съвместимост на отделните формати данни, за да могат участниците да работят заедно. Освен това трябва да се изяснят собствеността, достъпът и използването на различни видове данни. Тясното сътрудничество между властите, организациите на потребителите, операторите на обществен и частен транспорт, профсъюзите, управителите на инфраструктури и доставчиците ще бъде от решаващо значение за премахване на пречките пред споделянето на данни в железопътната система. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | След това провеждането на подходящ анализ на големи информационни масиви ще осигури информация за тенденциите и очакванията, която би могла да е от полза при реорганизацията на транспорта с поставянето на по-голям акцент върху персонализирането и гъвкавостта и която би могла да помогне на градовете да бъдат по-ефективни. Цифровизацията и роботизацията на транспорта изискват съответното наличие, достъпност и свободен поток от данни. Същевременно трябва да се гарантира подходяща защита на данните. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК призовава Комисията да гарантира справедлива конкуренция и избор на потребителите в сферата на достъпа до данни. В момента съществуват опасения по отношение на конкуренцията в резултат на опити за получаване на достъп до данни на пътниците. Предизвикателства се появяват и в областта на обществения транспорт, където достъпът до данни (напр. влакови разписания и местоположение на влаковете в реално време) ще бъде от съществено значение за създаването на гладко функциониращи мултимодални услуги. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Европейската комисия следва да приеме задължителни регламенти, за да гарантира спазването на принципите на лоялната конкуренция, без да се дискриминират публичните и частните дружества, които предоставят сходни услуги, както и принципите за достъп до транспортни данни, при пълно зачитане на правилата за защита на данните. „Същите условия трябва да важат реципрочно за публичните и частните дружества във връзка с обмена на данни и компенсирането на разходите (4)“, в това число цифровите платформи. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Европейски сектор за оборудване за железопътния транспорт

| 6.1. | „Цифровизацията и роботизацията на транспорта осигуряват нови възможности за бизнес както за производствения сектор, така и за сектора на услугите, в т.ч. МСП, и биха могли да бъдат област на конкурентно предимство за ЕС. За тази цел ЕИСК призовава да се осигури насърчителна и благоприятна бизнес среда, която да е открита към нови бизнес модели и да стимулира разработването на европейски цифрови платформи (5)“. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | В документа си „Цифрови тенденции в сектора на железопътния транспорт“, посветен на цифровизацията, Европейската асоциация за оборудване за железопътния транспорт UNIFE изразява своето мнение относно това как цифровите промени ще допринесат за постигане на целите на европейския железопътен сектор и на неговите доставчици — както по отношение на подобряване на условията за пътниците, използващи железопътен транспорт, така и по отношение на оптимизиране на логистиката и увеличаване на капацитета за превоз на товари. За тази цел бяха посочени пет основни приоритетни области:






  1) | Големи информационни масиви |
| --- | --- | --- |

6.2.

1)

Големи информационни масиви

| 2) | Киберсигурност |
| --- | --- |

2)

Киберсигурност

| 3) | Изкуствен интелект |
| --- | --- |

3)

Изкуствен интелект

| 4) | Нови услуги за мобилност |
| --- | --- |

4)

Нови услуги за мобилност

| 5) | Цифровизация на товарните логистични услуги. |
| --- | --- |

5)

Цифровизация на товарните логистични услуги.

7.   Роля на институциите

7.1.   
  ERA

С оглед на развитието на единното европейско железопътно пространство и за избягване на фрагментираното развитие на телематичните приложения, Агенцията получи по-значима роля в областта на подобни приложения. За тази цел Агенцията беше оправомощена да изпълнява функцията на системен орган за телематичните приложения, и в това си качество следва да поддържа, наблюдава и управлява всички съответни изисквания, свързани с подсистемите, на равнището на ЕС.

7.2.   
  ENISA

Агенцията на Европейския съюз за киберсигурност (ENISA) е център за експертен опит в областта на киберсигурността в Европа и допринася за постигането на висока степен на мрежова и информационна сигурност (МИС) в ЕС.

Агенцията работи в посока предоставяне на съвети и решения, включително общоевропейски учения в областта на киберсигурността, разработване на национални стратегии за киберсигурност, сътрудничество между отделните CSIRT (екипи за реагиране при инциденти с компютърната сигурност) и изграждане на капацитет, както и проучвания в областта на безопасните компютърни услуги в облак, разглеждане на въпроси, свързани със защитата на данните, технологии за подобряване на неприкосновеността на личния живот и неприкосновеността на личния живот при нововъзникващи технологии, електронна идентификация и удостоверителни услуги, и идентифициране на киберзаплахите и др. ENISA и ERA следва да работят съвместно по тези въпроси.

7.3.   
  Европейски икономически железопътен регулаторен орган

Директивите на ЕС предвиждат задължителното създаване на регулаторни органи в държавите членки, чиято задача е наблюдение на конкуренцията в железопътния сектор. В допълнение към тях, единното европейско железопътно пространство, по-специално международният превоз на товари и пътници, изисква и полагането на повече усилия в Европа за създаване на европейски железопътен регулаторен орган.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 79.

1

(2)  ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 86.

2

(3)  „Цифровият стълб на растежа: електронно ангажираните възрастни хора, потенциал от 25 % от европейското население“ (ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 28).

3

(4)  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 79.

4

(5)  „Последствия от цифровизацията и роботизацията на транспорта за изготвянето на политики в ЕС“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 52).

5

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/30

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Никой не бива да бъде изоставен при изпълнението на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 47/05)

Докладчик: Peter SCHMIDT

Съдокладчик: Lutz RIBBE

| Решение на пленарната асамблея | 21.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентни секции | секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“
  секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 31.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 159/21/16 |

Решение на пленарната асамблея

21.2.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентни секции

секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

31.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

159/21/16

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) проправят пътя за по-добро и по-устойчиво бъдеще за всички. В центъра на ЦУР е ангажиментът да се гарантира, че при прехода към път на устойчиво и гъвкаво развитие „никой няма да бъде изоставен и помощта ще стигне първо до най-нуждаещите се“, както и че никоя цел не се счита за постигната, ако не е постигната за всички. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК е на мнение, че социалните въпроси следва да се разглеждат при пълно взаимодействие с тези в областта на околната среда и икономиката. Изпълнението на ЦУР в ЕС изисква сливане на социалното с икономическото и екологичното измерение на устойчивостта, което да доведе до системна промяна и преодоляване на тясноведомственото мислене, което доминира в настоящите стратегии на ЕС. Безспорна е ползата от определянето на мерки и политики посредством многоизмерната призма на Програмата до 2030 г. Разрешаването на социалния въпрос безусловно ще бъде от решаващо значение за изпълнението на тази програма. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ако ги сравним с екологичното или икономическото измерение, социалните въпроси и регионалното сближаване досега бяха разглеждани повече като отделни области на политика, а не като една истински неразделна част от политиката за устойчивост. Това, което определя социалното измерение в една цялостна политика за устойчивост, е не само че то доразвива традиционни социални политики (като по-добри социални помощи), а че допринася повече за справедливостта и участието в икономиката — в полза на хората и регионите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Преходът към устойчива, неутрална по отношение на въглерода и ефективна по отношение на използването на ресурсите икономика изисква коренни промени в нашето общество и в нашата икономика. Тези промени предполагат както възможности, така и рискове. „Никой да не бъде изоставен“ означава всички членове на обществото и особено по-необлагодетелстваните да имат реален шанс да използват възможностите и да са добре подготвени за справяне с рисковете. Това изисква активна политика. В този контекст от специално внимание се нуждаят най-уязвимите групи в обществото, както и най-необлагодетелстваните региони и територии. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | „Никой да не бъде изоставен“ предполага по-специално повторно еманципиране на възможно най-голям брой хора, за да играят положителна роля като активни граждани, максимално увеличаване на достъпността на инвестициите, нови начини на живот, модели на потребление и устойчиви технологии за всички хора, групи и региони в процеса на преход. Трансформацията към устойчивост не може и не трябва да бъде налагана отгоре; тя ще бъде успешна само ако се основава на широката подкрепа и активното участие на всички граждани. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | За да бъдат изпълнени ЦУР и „никой да не бъде изоставен“, ЕИСК призовава Европейската комисия, Парламента, Съвета и държавите членки:






  — | да установят европейски „зелен“ и социален курс като част от цялостна стратегия на ЕС за устойчиво развитие до 2050 г., който наистина да скъса със свръхексплоатацията на природните ресурси и чиято главна цел да бъде повишаване на благосъстоянието на гражданите. ЕИСК изразява задоволство, че новата Комисията възнамерява да започне европейски „зелен“ курс; Комитетът обаче настоява в него да бъдат включени социалните измерения; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

да установят европейски „зелен“ и социален курс като част от цялостна стратегия на ЕС за устойчиво развитие до 2050 г., който наистина да скъса със свръхексплоатацията на природните ресурси и чиято главна цел да бъде повишаване на благосъстоянието на гражданите. ЕИСК изразява задоволство, че новата Комисията възнамерява да започне европейски „зелен“ курс; Комитетът обаче настоява в него да бъдат включени социалните измерения;

| — | да извършват систематична оценка на потенциалните отрицателни/положителни странични ефекти на прехода върху населението на Европа (особено на бедните и уязвими групи) и слабите в структурно отношение региони, както и да постигнат по-добро разбиране на междупоколенческите фактори за устойчивостта и неравенството; |
| --- | --- |

—

да извършват систематична оценка на потенциалните отрицателни/положителни странични ефекти на прехода върху населението на Европа (особено на бедните и уязвими групи) и слабите в структурно отношение региони, както и да постигнат по-добро разбиране на междупоколенческите фактори за устойчивостта и неравенството;

| — | да установят подходящи управленски структури и инструменти за изпълнението на ЦУР и „зеления“ и социален курс, например с помощта на европейския семестър, по-доброто регулиране и МФР, включително кохезионните и социалните фондове, като движеща сила за извършване на трансформацията; |
| --- | --- |

—

да установят подходящи управленски структури и инструменти за изпълнението на ЦУР и „зеления“ и социален курс, например с помощта на европейския семестър, по-доброто регулиране и МФР, включително кохезионните и социалните фондове, като движеща сила за извършване на трансформацията;

| — | да развият по-широко разбиране на „справедливия преход“ (освен въглищата) и да приложат напълно Европейския стълб на социалните права в негова подкрепа, като същевременно насърчават реформи на преразпределителните системи (диференцирано данъчно облагане, социална закрила и устойчиви и социални инвестиции), както и равновесието между професионалния и личния живот и равенството между половете; |
| --- | --- |

—

да развият по-широко разбиране на „справедливия преход“ (освен въглищата) и да приложат напълно Европейския стълб на социалните права в негова подкрепа, като същевременно насърчават реформи на преразпределителните системи (диференцирано данъчно облагане, социална закрила и устойчиви и социални инвестиции), както и равновесието между професионалния и личния живот и равенството между половете;

| — | да гарантират равен достъп и възможности във връзка с подходящото образование и обучение за всички; |
| --- | --- |

—

да гарантират равен достъп и възможности във връзка с подходящото образование и обучение за всички;

| — | да преодолеят пречките пред активното участие на гражданите, които нямат необходимия финансов и социален капитал, знания и информация, както и достъп до възможности; |
| --- | --- |

—

да преодолеят пречките пред активното участие на гражданите, които нямат необходимия финансов и социален капитал, знания и информация, както и достъп до възможности;

| — | да въведат политики, които са от полза както за гражданите, така и за опазването на околната среда, например планове във връзка със замърсяването на въздуха, в които да се даде приоритет на уязвимите групи, политики относно екологосъобразни социални жилища и т.н.; |
| --- | --- |

—

да въведат политики, които са от полза както за гражданите, така и за опазването на околната среда, например планове във връзка със замърсяването на въздуха, в които да се даде приоритет на уязвимите групи, политики относно екологосъобразни социални жилища и т.н.;

| — | да насърчават социална икономика и икономика на сътрудничеството в рамките на прехода към устойчивост (например умения, кръгова икономика, енергиен преход, стимулиране на кооперациите); |
| --- | --- |

—

да насърчават социална икономика и икономика на сътрудничеството в рамките на прехода към устойчивост (например умения, кръгова икономика, енергиен преход, стимулиране на кооперациите);

| — | да предоставят подкрепа на МСП да осъществят успешно прехода и да постигнат устойчива конкурентоспособност чрез по-добър достъп до умения, финансиране, иновации и технологии; |
| --- | --- |

—

да предоставят подкрепа на МСП да осъществят успешно прехода и да постигнат устойчива конкурентоспособност чрез по-добър достъп до умения, финансиране, иновации и технологии;

| — | да създават повече качествени работни места; |
| --- | --- |

—

да създават повече качествени работни места;

| — | да разработят стратегия, за да се гарантира, че не само градовете, но и селските общности ще станат по-приобщаващи, издръжливи и устойчиви; |
| --- | --- |

—

да разработят стратегия, за да се гарантира, че не само градовете, но и селските общности ще станат по-приобщаващи, издръжливи и устойчиви;

| — | да засилят опазването на климата и адаптирането към неговото изменение в Европа с цел борба с опустиняването и намиране на решения относно недостига на вода и обезлюдяването; |
| --- | --- |

—

да засилят опазването на климата и адаптирането към неговото изменение в Европа с цел борба с опустиняването и намиране на решения относно недостига на вода и обезлюдяването;

| — | да дадат възможност на младите хора и на бъдещите поколения да изразят реално позициите си и да отчитат мнението им при вземането на решения във връзка с устойчивостта; |
| --- | --- |

—

да дадат възможност на младите хора и на бъдещите поколения да изразят реално позициите си и да отчитат мнението им при вземането на решения във връзка с устойчивостта;

| — | да насърчават политика на устойчива търговия, която да интернализира положителните и отрицателните външни социални и екологични ефекти на търговията. |
| --- | --- |

—

да насърчават политика на устойчива търговия, която да интернализира положителните и отрицателните външни социални и екологични ефекти на търговията.

2.   Въведение

| 2.1. | Прекалено дълго на социалното измерение на устойчивостта не беше обръщано достатъчно внимание както в световен мащаб, така и в ЕС. В сравнение с екологичното и икономическото измерение, както социалните въпроси, така и регионалното сближаване досега бяха разглеждани повече като отделни области на политика, а не като истински неразделна част от политиката за устойчивост, докато в Европа продължават да съществуват широко разпространени социални неравенства и регионални дисбаланси, а на някои места те дори се влошават. Досега политиките наистина изоставяха хора, групи и региони, като не зачитаха не само ограниченията на планетата, но и основните социални потребности на значителни части от населението на ЕС. ЕС често бива държан отговорен за зеещата пропаст между обещаваното в рамките на политиката на сближаване и социалната политика и случващото се в действителност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Нарастващите положителни и отрицателни връзки между икономическите, социалните и екологичните предизвикателства не могат и не трябва да се пренебрегват. Неотдавнашните протести в цяла Европа не следва да се разглеждат като сигнал за пълно отхвърляне на реформите от широката общественост. Те са по-скоро израз на страховете на много хора, които вече са недоволни от настоящото си положение и които понастоящем се страхуват, че необходимите предстоящи промени, например при преминаването към неутрална по отношение на въглерода икономика, ще бъдат отново за тяхна сметка. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Следователно в една нова политическа рамка за устойчиво развитие трябва да се анализират недостатъците на сегашните неустойчиви политики и да се стигне до нов „зелен“ и социален курс, който по съдържателен начин да отчита страховете на хората чрез практически решения. Справедливото разпределение на тежестта и на ползите е първата стъпка за постигането на възможно най-голямо приемане и подкрепа за тези обществени мерки. Положителното участие на хората в прехода ще намали риска от още по-голямо неудовлетворение, опозиция или отдръпване от политиката, например хората да се въздържат от гласуване. Няма съмнение, че липсата на участие допринася за преминаване към екстремизъм, популизъм, расизъм и национализъм в нашето общество, както към момента можем да видим в много държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Екологичната криза не може да бъде решена, докато не бъде взето предвид социалното измерение и обратното. Необходим е обществен дебат, за да се приеме, че на социалното измерение трябва бъде отредено поне същото значение като това на икономическото и екологичното измерение. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Комитетът отново заявява, че принципът „никой да не бъде изоставен“ не трябва и не може да означава, че става въпрос само за конкретните опасения на отделните личности и тяхното икономическо положение и обстоятелства (1). Той се отнася и за домакинствата, общностите, регионите, секторите и малцинствата, които биват изоставяни и се чувстват изоставени, например, когато се закриват или се влошават обществени услуги и когато дори основни услуги не са достъпни или са финансово недостъпни (не става въпрос само за пари). Той започва с физическата инфраструктура (транспорт, телекомуникации и интернет) и след това засяга образованието, здравните и социалните грижи и дейностите за отдих и развлечение, както и административните услуги, правоприлагащите агенции, полицията и т.н. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „Никой да не бъде изоставен“ предполага повторно еманципиране на хората като активни граждани, максимално повишаване на прозрачността и приобщаването на хора, групи и региони в процеса на преход. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Освен това принципът „никой да не бъде изоставен“ се отнася и за бъдещите поколения в съответствие с определението на устойчивото развитие в доклада на Комисията „Брунтланд“ (2). ЕИСК счита, че настоящата европейска политическа рамка и икономика ощетяват младите хора и бъдещите поколения, и приветства факта, че в момента именно младите хора ясно изразяват своите безпокойства, например чрез движението „Петъци за бъдещето“. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Хората трябва да бъдат насърчавани да не гледат със страх на предстоящия процес на трансформация и затова политическите лидери на всички равнища трябва да придадат конкретно съдържание на принципа „никой да не бъде изоставен“. Защото трансформацията означава промяна, а при прехода към устойчивост в никакъв случай няма да има само печеливши. Затова е колкото погрешно, толкова и неразумно да се говори само за печеливша за всички ситуация. Макар че обществото като цяло ще има полза, разходите и ползите няма да бъдат споделени поравно без политическа намеса, за да се гарантира, че „никой не е изоставен“. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Тревожни тенденции в социалните и екологичните неравенства в Европа

| 3.1. | Нивата на човешко развитие в Европа са много високи и продължителността на живот на нейните граждани е сред най-високите в света. Въпреки това Европа все още трябва да извърви дълъг път, за да постигне социалното измерение на ЦУР. Според последните налични данни на Евростат (3) през 2018 г. 109,2 милиона души или 21,7 % от населението на ЕС са били изложени на риск от бедност или социално изключване. На най-голям риск са изложени децата и малцинствените групи. От 2008 г. до 2018 г. населението на ЕС, страдащо от тежки материални лишения (мярка за абсолютна бедност), е спаднало от 8,5 % на 5,8 % (4), но това все още е далеч от целта на стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Процентът на заетостта при жените е само 67,5 % (5) в сравнение със 73 % при мъжете (като само 55 % от жените с три или повече деца са заети спрямо 85 % от мъжете) (6); 32 % от жените работят на непълно работно време (7) в сравнение със само 8 % от мъжете. През 2017 г. в ЕС брутното почасово възнаграждение на жените е било средно 16 % по-ниско от това на мъжете поради комбинация от стереотипи, сегрегация в образованието и на пазара на труда, факта, че ръководните и надзорните длъжности са заети предимно от мъже, по-дълги периоди извън пазара на труда, отговорности за полагане на грижи, за които не получават заплащане, и дискриминация в заплащането (8). Основната причина за това жените да остават извън работната сила продължава да бъде липсата на (детски) грижи. Една от всеки три неактивни жени (31,7 %) заявява, че неактивността ѝ се дължи на отговорности за полагане на грижи, спрямо само 4,6 % при неактивните мъже. Разликата в заплащането на жените и мъжете се увеличава по време на професионалното развитие и през целия живот, което води до потресаваща разлика в пенсиите от 39 %, като разликата в бедността при жените и мъжете е най-голяма при най-възрастните (65 или повече години) (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Още по-голямо е неравенството в разпределението на богатството: 10 % от най-богатите домакинства притежават 50 % от общото богатство, докато 40 % от най-бедните притежават едва малко повече от 3 % (10). Делът на доходите на 40-те процента от населението с най-ниски доходи по отношение на общия приравнен разполагаем доход се е стабилизирал на ниско равнище, достигайки 21,1 % през 2017 г. (Евростат, ЦУР, 2019 г.). В ЕС съществуват и големи неравенства в разпределението на доходите: през 2016 г. 20 % от населението (тези с най-високите доходи) са получавали 5,2 пъти повече доходи от 20-те процента от населението с най-ниски доходи (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това бедните са станали по-бедни: дълбочината или тежестта на бедността (т.е. колко по-нисък е доходът на хората, изложени на риск от бедност, от прага на риска от бедност) за ЕС като цяло през 2016 г. е била 25 %: това означава, че половината от тези хора, които живеят под прага на бедността, са били най-малко 25 % под съответния праг на риска от бедност (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Според наличните (частични) данни тенденцията при домакинствата с ниски доходи е да живеят в по-нездравословна среда, отколкото тези с по-високи доходи, и те са изложени на множество източници на уязвимост. По-бедните домакинства са изправени и пред по-големи предизвикателства по отношение на достъпа до енергия и мобилност (13). Между европейските граждани няма равенство, когато става въпрос за излагане на замърсяване или други екологични опасности (14). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Макар икономическите различия между държавите от ЕС да са намалели с времето, между държавите членки съществуват значителни разлики (15), като населението, изложено на риск от бедност, може да варира от 32,8 % (България) до 12,2 % (Чешката република) (16). В рамките на ЕС има 25,8 %-на разлика в разполагаемия доход на домакинствата, като равнищата в северните и западните държави са по-високи, отколкото в източните и южните. Между държавите членки съществуват големи разлики и когато става въпрос за равнищата на безработица и разпространението на тежки материални лишения (17). Като цяло 64,9 % от безработното население на ЕС е изложено на риск — от 81,8 % в Германия до 51,5 % в Полша (18). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Неравенствата са резултат от настоящата ни икономическа ситуация. Така наречената „trickle-down“ теория за растежа, който ще донесе еднаква полза за всички, не отразява европейската действителност: наистина не всеки се е възползвал в еднаква степен от растежа в Европа. Домакинствата с по-високи доходи са имали много по-голяма полза в сравнение с 40 % от населението с най-ниски доходи. Много хора се борят, за да се справят, докато една съвсем незначителна прослойка се възползва от по-голямата част от богатството, за чието създаване допринасяме всички ние. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Различните видове въздействия на прехода към устойчивост

| 4.1. | Преходът към устойчивост не само следва необходимостта да се отнасяме към природните ни ресурси с повече грижа и отговорност, но се натрупват все повече доказателства за свързания с него икономически потенциал. Световният пазар за нисковъглеродни стоки и услуги вече бързо се разраства. Някои от създаваните работни места в нисковъглеродната икономика са в региони и сектори, в които не достигат инвестиции от десетилетия. Една по-кръгова икономика ще допринесе за ефективното използване на ресурсите, ще намали отрицателните въздействия върху околната среда и ще увеличи заетостта, включително чрез връщането на дейности в Европа и в държавите членки, в това число в необлагодетелствани райони. В неотдавнашно проучване се прогнозира увеличаване на нетната заетост с около 650 000-700 000 работни места до 2030 г. в резултат на политиките за кръгова икономика (19). Следва да гарантираме, че всички хора имат достъп до тях и че това са висококачествени работни места. Очаква се до 2030 г. преходът към неутрална по отношение на климата икономика да създаде 1,2 милиона допълнителни работни места в ЕС освен вече очакваните 12 милиона нови работни места. Преходът би могъл да смекчи текущата поляризация на заетостта в резултат на автоматизацията и цифровизацията, създавайки работни места и в средата на скалата на заплащането и на разпределението на уменията, особено в строителството и производството (20). Ще бъдат засегнати всички сектори, като се очаква мащабът на смущенията да бъде много по-голям в автомобилната промишленост и в селското стопанство. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Въпреки това продължаваме да наблюдаваме огромни нарушения на конкуренцията, защото съществуващата рамка на нашата пазарна икономика не успява да избегне разхищаването, замърсяването или разрушаването на природните ресурси. Тези нарушения не са само за сметка на околната среда, те пречат и на бързото разгръщане на нови и устойчиви икономически варианти. Те съществуват както в Европа, така и в международен план. Както в политиката за вътрешния пазар, така и в търговската политика не трябва да има конкурентни предимства, придобити в резултат на безотговорни действия във връзка с благосъстоянието на хората и на ограбване на природни ресурси. Поради това ЕИСК приветства факта, че председателят на новата Европейска комисия например призова за въвеждането на данък върху въглеродните емисии на границите, при условие че тази схема бъде разработена с цел ускоряване на прехода към устойчивост и към постигане на по-голяма социална справедливост. Според ЕИСК е важно ЕС да се стреми към създаване на световна система на ценообразуване за въглеродните емисии, за да се постигне стабилно дългосрочно решение. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Проблемът на данъчните системи в държавите членки се състои в това, че те разчитат предимно на облагането на труда. Всъщност през 2016 г. екологичните данъци съставляваха едва 6,3 % от общите данъчни приходи, докато данъците върху труда — 49,8 %. Един цялостен подход към данъчната реформа, хармонизиран с ЦУР, наистина би могъл да измести фокуса от труда към данъци върху прекомерното богатство, потреблението, замърсяването или цифровизацията (21). Подобна промяна ще трябва да отчита нарастващото неравенство на доходите в Европа, както и взаимната зависимост между равнищата на доходите и въглеродния отпечатък. И наистина, екологичните данъци трябва да бъдат предназначени да гарантират промяна в поведението сред най-големите потребители, като същевременно се свеждат до минимум отрицателните въздействия върху неравенството на доходите и активите. Например прекратяването на субсидиите за изкопаемите енергийни ресурси, въвеждането на цени на въглеродните емисии и разпределянето на съответните приходи за развитие на обществен транспорт биха могли да имат полезно въздействие върху неравенството на доходите и резултатите в социалната сфера. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Само ако Европа се подготви на този фронт, ЕС ще се ползва с доверието да действа като световен лидер по отношение на устойчивостта. На първо място това е предпоставка за извличане на ползи от бързо разрастващите се бъдещи пазари, например в областта на кръговата икономика, зелените технологии, биоинженерството и финансирането за устойчиво развитие. Същевременно ангажиментът за устойчивост на световно равнище помага за постигане на целите на политиката на ЕС в други области (като например справяне с причините за миграцията, справедлива световна търговия и намаляване на зависимостта от богатите на петрол държави от гледна точка на външната политика). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Преходът към устойчивост обаче изисква огромни публични и частни инвестиции или високи разходи в областта на потребителските стоки за дълготрайна употреба, които ще се изплатят в дългосрочен план — на равнището на домакинство, предприятие, както и на равнището на община, регион и държава. Ключовият въпрос за социалната устойчивост е: кой може да инвестира или да изразходва тези средства? Този въпрос определя кой има полза от установените икономически предимства и кой няма. Социалната устойчивост е застрашена, ако:






  — | могат да инвестират само големите предприятия, а МСП не могат; |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

могат да инвестират само големите предприятия, а МСП не могат;

| — | стартиращите предприятия нямат достъп до бъдещите пазари на една устойчива икономика; |
| --- | --- |

—

стартиращите предприятия нямат достъп до бъдещите пазари на една устойчива икономика;

| — | само публичният сектор в проспериращите региони, а не в слабите в структурно отношение, разполага с бюджет да приспособи инфраструктурата към концепцията за устойчивост; |
| --- | --- |

—

само публичният сектор в проспериращите региони, а не в слабите в структурно отношение, разполага с бюджет да приспособи инфраструктурата към концепцията за устойчивост;

| — | най-важното обаче — хората с по-ниски доходи и малко финансови ресурси, по-ниско образование и по-малко знания, с по-малка привлекателност за банките, по-нисък социален капитал и по-малко увереност в себе си нямат или не виждат реални възможности да инвестират или да променят своите модели на потребление към устойчивост. При такъв сценарий полза от прехода към устойчивост имат единствено онези, които вече се справят добре. Тогава социалните неравенства и несправедливост ще се увеличат, също както и регионалните различия. |
| --- | --- |

—

най-важното обаче — хората с по-ниски доходи и малко финансови ресурси, по-ниско образование и по-малко знания, с по-малка привлекателност за банките, по-нисък социален капитал и по-малко увереност в себе си нямат или не виждат реални възможности да инвестират или да променят своите модели на потребление към устойчивост. При такъв сценарий полза от прехода към устойчивост имат единствено онези, които вече се справят добре. Тогава социалните неравенства и несправедливост ще се увеличат, също както и регионалните различия.

| 4.6. | Това, което определя социалната устойчивост, е не дали тя развива допълнително традиционни социални политики (като по-добри социални помощи), а дали предоставя повече равни възможности за участие в икономиката. За тази цел на МСП, стартиращите предприятия, публичния сектор в слабите в структурно отношение региони и най-вече на всички граждани (особено най-уязвимите) трябва да се даде възможност да участват активно в прехода към устойчивост. В този контекст трябва да се вземат предвид допълнителни фактори като пол, индивидуални способности и възраст, тъй като те биха могли да изострят съществуващите неравенства в Европа. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Трябва да бъде отчетено и териториалното въздействие на прехода. В световен мащаб до 2050 г. 67 % от хората ще живеят в градове. В Европа процентът на урбанизация се очаква да достигне 80 %. Не всички граждани оказват еднаква тежест върху околната среда и това трябва да бъде отразено по подходящ начин при разработването на политиките. Например жителите на Лондон произвеждат малко над половината от средните за Обединеното кралство емисии (22). Същевременно обаче населението в селските райони често играе важна роля по отношение на предоставянето и поддържането на екосистемни услуги. Затова селските райони и по-малките градове, както и най-отдалечените региони на ЕС не трябва да бъдат забравяни, а да участват в прехода. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Стратегически области за действие — към решения

| 5.1. | Общоприет подход в политиката за устойчиво развитие е да се използват икономически стимули за насърчаване на желателно от гледна точка на околната среда поведение и/или да се санкционира поведение, което вреди на околната среда. Например в контекста на определяне на цени на въглеродните емисии се счита, че пазарната цена трябва да отразява цената на емисиите на CO2. Този подход може да бъде въведен за отчитане на всички външни фактори върху природната среда чрез включване в цената. Подходът на интернализиране на външните фактори е популярен, защото обещава висока ефективност и ефикасност и е съвместим с основната концепция за пазарната икономика. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | За щастие Европейската комисия започна да обръща по-сериозно внимание на подхода на интернализиране на външните ефекти, признавайки например, че енергията от възобновяеми източници е в неравностойно положение, докато външните разходи за изкопаемите ресурси не са изцяло отразени в пазарната цена (23), или опитвайки се да въведе принципа „замърсителят плаща“ (24) в транспортния сектор. Тези подходи съчетават екологичното с икономическото измерение на устойчивостта, но не включват социалното измерение. Следва да бъде предоставена рамка на всички обществени групи и заинтересовани страни, която да им дава справедлива възможност да произвеждат и потребяват по устойчив начин. В противен случай МСП ще загубят своята конкурентоспособност, слабите в структурно отношение региони ще станат още по-слаби и хората в неравностойно социално или индивидуално положение ще имат още по-малко възможности да участват в просперитета на обществото. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Следователно стратегия за устойчивост, която разчита единствено на пазар, в който на теория всички външни фактори са интернализирани, не е достатъчна, защото не води автоматично до устойчиви резултати за обществото. В допълнение към интернализирането на външните ефекти, една политика, която насърчава и социалната устойчивост, трябва да възприеме по-широк подход. Трябва да се премахнат съществуващите пречки, които възпрепятстват участието на отделните хора, социални групи, конкретни предприятия или публичния сектор в устойчивото развитие. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Преходът към устойчивост ще бъде особено важен в конкретни сектори, като например тези на храните, транспорта, жилищата и енергетиката. Това може да бъде илюстрирано по-конкретно с помощта на три примера от енергийния сектор:






  — | По-висока цена на въглеродните емисии увеличава цените на електроенергията, освен ако тя не се произвежда 100 % без CO2. Това прави по-привлекателно самостоятелното снабдяване с електроенергия от възобновяеми източници, като например слънчевата енергия (стимулирана в бъдеще чрез използване на съхранение на електроенергията). Потребителското производство има смисъл по отношение на екологичната и икономическата устойчивост. Живеещите в собствени жилища, или тези, които ръководят по-големи предприятия и притежават достатъчно голяма (покривна) площ, обаче имат много по-добри възможности да се възползват от потребителското производство. От друга страна, за наемателите или малките занаятчийски предприятия е или по-трудно, или дори обективно невъзможно да станат произвеждащи потребители. Поради това електроенергията за тях става все по-скъпа, докато самостоятелно доставящите си електроенергия потребители могат да спестяват средства и да изплащат своите инвестиции, и при определени обстоятелства дори да получават пари на данъкоплатците. Това увеличава социалното неравенство и неблагоприятното конкурентно положение на малките предприятия. Много сходни проблеми се наблюдават също и в сектора на отоплението. |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

По-висока цена на въглеродните емисии увеличава цените на електроенергията, освен ако тя не се произвежда 100 % без CO2. Това прави по-привлекателно самостоятелното снабдяване с електроенергия от възобновяеми източници, като например слънчевата енергия (стимулирана в бъдеще чрез използване на съхранение на електроенергията). Потребителското производство има смисъл по отношение на екологичната и икономическата устойчивост. Живеещите в собствени жилища, или тези, които ръководят по-големи предприятия и притежават достатъчно голяма (покривна) площ, обаче имат много по-добри възможности да се възползват от потребителското производство. От друга страна, за наемателите или малките занаятчийски предприятия е или по-трудно, или дори обективно невъзможно да станат произвеждащи потребители. Поради това електроенергията за тях става все по-скъпа, докато самостоятелно доставящите си електроенергия потребители могат да спестяват средства и да изплащат своите инвестиции, и при определени обстоятелства дори да получават пари на данъкоплатците. Това увеличава социалното неравенство и неблагоприятното конкурентно положение на малките предприятия. Много сходни проблеми се наблюдават също и в сектора на отоплението.

| — | По-високата цена на въглеродните емисии оскъпява и изкопаемите горива. С други думи, разходите за покупката на електрически автомобил се възстановяват по-бързо. Това обаче изисква финансова ликвидност или най-малкото кредитоспособност. Физическите лица или дори малките предприятия, които не разполагат с финансова ликвидност или не са кредитоспособни, не са в състояние да закупят електрически автомобил и следователно трябва да се справят с по-високата цена за бензина. Друг вариант, поне в големите градове, е общественият транспорт или придвижването с велосипед. В много селски райони това обаче не е реалистична алтернатива. Следователно тук не става въпрос за същите проблеми като тези с електроенергията или отоплението — на допълнителен натиск е подложено и регионалното сближаване. |
| --- | --- |

—

По-високата цена на въглеродните емисии оскъпява и изкопаемите горива. С други думи, разходите за покупката на електрически автомобил се възстановяват по-бързо. Това обаче изисква финансова ликвидност или най-малкото кредитоспособност. Физическите лица или дори малките предприятия, които не разполагат с финансова ликвидност или не са кредитоспособни, не са в състояние да закупят електрически автомобил и следователно трябва да се справят с по-високата цена за бензина. Друг вариант, поне в големите градове, е общественият транспорт или придвижването с велосипед. В много селски райони това обаче не е реалистична алтернатива. Следователно тук не става въпрос за същите проблеми като тези с електроенергията или отоплението — на допълнителен натиск е подложено и регионалното сближаване.

| — | И накрая, вероятно най-добрият начин за ефективно насърчаване на развитието на кръговата икономика е да се оскъпи потреблението на суровини, например с помощта на ДДС. Въздържането от използване или рециклирането на суровини от промишлеността или търговията обаче често също изисква предварителни инвестиции в оборудване и технологии, което отново е от полза за големите предприятия и в ущърб на МСП. |
| --- | --- |

—

И накрая, вероятно най-добрият начин за ефективно насърчаване на развитието на кръговата икономика е да се оскъпи потреблението на суровини, например с помощта на ДДС. Въздържането от използване или рециклирането на суровини от промишлеността или търговията обаче често също изисква предварителни инвестиции в оборудване и технологии, което отново е от полза за големите предприятия и в ущърб на МСП.

| 5.5. | Тези примери показват, че колкото и да е обосновано насърчаването на енергията от възобновяеми източници, електромобилността и кръговата икономика чрез оскъпяването на емисиите или суровините, социалната устойчивост ще страда, ако това е единственият подход. Необходимо е той да бъде подкрепен с инициативи, насочени конкретно към намиране на решение за положението на пазарните участници в неравностойно положение и поне да ги компенсират за него. Сама по себе си компенсацията обаче често е недостатъчна за постигане на напредък по отношение на социалната устойчивост. На някои места участниците в неравностойно положение всъщност трябва да имат по-добри възможности отколкото другите. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | В този контекст например участието в енергийния преход зависи също и от образованието и знанията за потенциалното действие, затова е от съществено значение да се помогне на хората да добият повече увереност относно ангажирането си в дейности, които водят до по-голямо участие в устойчивото развитие. В противен случай пречките, създадени от административните процедури и бюрокрацията, могат да бъдат още по-големи. Трябва да се обърне внимание и на промяната на инфраструктурата. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Друга стратегическа област на действие са квалификацията, образованието, насоките и помощта. Преходът към неутрална по отношение на климата икономика ще има голямо въздействие върху нуждите от умения. Съществува спешна необходимост от инвестиране в човешки капитал (образование, обучение, учене през целия живот), за да се предоставят на настоящите и бъдещите поколения необходимите умения в областта на зелените и цифровите технологии. Училищата и университетите следва да включат конкретни учебни програми в областта на устойчивото развитие за насърчаване и на ученето в процеса на работа, които да отразяват ситуацията на пазарите на труда. Инвестирането в преквалификацията и повишаването на квалификацията на населението е от основно значение, така че „никой да не бъде изоставен“. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Също толкова важни са социалните трансфери (например финансирани чрез прогресивно данъчно облагане или новаторски данъци като данъка върху финансовите сделки). Променящото се естество на труда вследствие на технологичната промяна ще превърне въпроса за новите права, като например подходящ доход за всеки, в основен дебат за следващия период с пълноценното участие на социалните партньори. Ще бъде важно да се гарантира, че техният замисъл допринася за устойчивостта, а не я възпрепятства. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Досега социалната политика не е отчитала екологичните предизвикателства. Например в Европейския социален фонд не се обръща внимание на изменението на климата, като само приблизително 7 % са разпределени за нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика чрез реформа на системите за образование и обучение, адаптиране на уменията и квалификациите, повишаване на квалификацията на работната сила и създаване на нови работни места (25). Освен това липсата на съгласуваност между политическите рамки означава, че компромиси, полезни взаимодействия и необходимостта от съпътстващи мерки или отсъстват от дебата, или са трудни за оценка поради липсата на адаптирани данни, инструменти или процедури. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | По-конкретно, с цел улесняване на промяната на парадигмата, за да се премине от последващи усилия за компенсиране и смекчаване към предоставяне на възможност на хората в неравностойно положение в региони в неблагоприятно в структурно отношение положение да разработват сами проекти „от долу нагоре“ и постепенно да създават действително устойчиви, основани на участие и приобщаващи модели на икономическа дейност (26), ще бъдат необходими следните елементи:






  — | гарантиран адекватен доход за нуждаещите се; |
| --- | --- | --- |

5.10.

—

гарантиран адекватен доход за нуждаещите се;

| — | гарантиран достъп до подкрепа за микрофинансиране или публични заеми за хора с нисък кредитен рейтинг от гледна точка на частните банки; |
| --- | --- |

—

гарантиран достъп до подкрепа за микрофинансиране или публични заеми за хора с нисък кредитен рейтинг от гледна точка на частните банки;

| — | подкрепа за самостоятелно снабдяване (особено на равнището на общността), например в областта на енергетиката, жилищата и селското стопанство, която може да бъде включена под различни форми на структурите в рамките на социалната икономика, по-специално кооперациите; |
| --- | --- |

—

подкрепа за самостоятелно снабдяване (особено на равнището на общността), например в областта на енергетиката, жилищата и селското стопанство, която може да бъде включена под различни форми на структурите в рамките на социалната икономика, по-специално кооперациите;

| — | намаляване на административните пречки за тези участници; |
| --- | --- |

—

намаляване на административните пречки за тези участници;

| — | правни и технически консултации за широка аудитория; |
| --- | --- |

—

правни и технически консултации за широка аудитория;

| — | укрепване на публичните инвестиции в инфраструктурата и социалните инвестиции. |
| --- | --- |

—

укрепване на публичните инвестиции в инфраструктурата и социалните инвестиции.

6.   Ролята на Европейския стълб на социалните права в контекста на устойчивостта

| 6.1. | Европейският стълб на социалните права (ЕССП), провъзгласен от ЕС през ноември 2017 г., е конкретният инструмент за справяне със социалните предизвикателства, пред които е изправен ЕС, тъй като той изразява принципите и правата, които са от основно значение за справедливостта и доброто функциониране на пазарите на труда и социалните системи през 21 век в Европа, и е свързан с предоставянето на нови и по-ефективни права за всички граждани въз основа на 20 основни принципа, структурирани в три категории: i) равни възможности и достъп до пазара на труда, ii) справедливи условия на труд и iii) социална закрила и приобщаване за всички. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Прилагането на ЕССП изисква стабилна бюджетна основа и инвестиции. От една страна, в следващата многогодишна финансова рамка следва да се осигури необходимото финансиране, а от друга страна, социалните инвестиции могат да бъдат улеснени чрез позоваване на „златно правило“ (27) за публичните инвестиции със социални и екологични цели. Подходящата данъчна политика, включително ефективни мерки срещу данъчните измами, избягването на данъци и агресивното данъчно планиране, би трябвало да даде възможност на държавите членки и на ЕС за набиране на допълнителни средства, които да допринесат за финансирането на социалния стълб (28) и ЦУР. Частните инвестиции също могат да допълнят публичните разходи/инвестиции в някои области, но това следва да става при спазване на конкретни и прозрачни критерии, които да гарантират достатъчна социална възвръщаемост в полза на общия интерес (29). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Макар че между 17-те ЦУР и 20-те права и принципи на ЕССП да има множество допирни точки, все още няма предложение за това как да се създадат полезни взаимодействия между тях. Това би могло да се постигне, като се започне с усъвършенстване на набора от 14 социални показателя с цел по-добро съответствие на 20-те права и принципи на ЕССП и ЦУР. Въз основа на разширен и по-конкретен набор от общи показатели Европейската комисия следва също така да изготви стратегия с цел по-добро съчетаване на тези два важни за социално-екологичния напредък инструмента, като се избягват объркващи припокривания. Уебсайтътwww.inequalityin.eu (30) предлага добър пример за инструмент, който измерва доходите и параметрите на околната среда като показатели за качеството на живот в рамките на държавите членки. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Води се дебат за това как да бъде приведена в действие концепцията за „справедлив преход“ в Европа. Активните политики на пазара на труда следва да помогнат за улесняване на прехода, особено към работни места с ниски нива на въглеродни емисии (например обучение и помощ при търсенето на работа) и за увеличаване на участието на работниците, както и плащания за екологични услуги, с които да се подпомагат групите в неравностойно положение по време на прехода (31). |
| --- | --- |

6.4.

Брюксел, 31 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Преход към по-устойчиво европейско бъдеще“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44).

1

(2)  Доклад на Комисията „Брунтланд“„Our Common Future“ („Нашето общо бъдеще“).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578.

3

(4)  Вж. бележка под линия 3.

4

(5)  Пак там.

5

(6)  https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu.

6

(7)  Евростат.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/equal-pay/gender-pay-gap-situation-eu_en.

8

(9)  https://www.equalpayday.be/europa/; Евростат.

9

(10)  OECD, Understanding the Socio-Economic Divide in Europe, Background Report, 2017 (ОИСР, Разбиране на социално-икономическото разделение в Европа, информационен доклад, 2017 г.)

10

(11)  Income inequality in the EU (Неравенство в доходите в ЕС), Евростат, 2016 г.

11

(12)  „What is poverty – Poverty facts and trends (Какво представлява бедността — факти и тенденции)“, EAPN 2016 г.

12

(13)  30x30 Actions for a Sustainable Europe (30х30 Действия за устойчива Европа), #Think2030 Action Plan (План за действие „#Think2030“), IEEP.

13

(14)  Европейска агенция за околна среда (2018 г.).

14

(15)  Евростат, 2019 г.

15

(16)  Вж. бележка под линия 3.

16

(17)  ESPAS 2019 г.; Евростат 2019 г.

17

(18)  Евростат, 2018 г.

18

(19)  „Impacts of circular economy policies on the labour market“ („Въздействия на политиките за кръгова икономика върху пазара на труда“), доклад за Европейската комисия от Cambridge Econometrics, Trinomics и ICF, май 2018 г.

19

(20)  Преглед на заетостта и социалното развитие в Европа за 2019 г.

20

(21)  Становище на ЕИСК относно „Устойчиви системи за социална сигурност и социална закрила в цифровата ера“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 7).

21

(22)  Международен институт за околната среда и развитието (IIED).

22

(23)  Съобщение на Комисията — Насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г.

23

(24)  Бяла книга „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ (COM(2011) 144 окончателен).

24

(25)  Baldock, David и Charveriat, Céline. 2018 г. В доклада за данните се посочва, че са: „собствени изчисления въз основа на Ricardo (2017 г.). Включване на климата в бюджета на ЕС: подготовка за следващата МФР“.

25

(26)  Становище на ЕИСК относно „Нови устойчиви модели на икономическа дейност“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 57).

26

(27)  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 1, параграф 1.6; ОВ C 197, 8.6.2018, стр. 33, параграфи 1.8 и 3.6; ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 11; ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 95, параграф 1.4; ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21; ОВ C 262, 25.7.2018, стр. 1, параграф 3.14, и ОВ C 190, 5.6.2019, стр. 24, параграф 1.8; ECO/498 (вж. стр. 113 в настоящия брой на Официален вестник).

27

(28)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 1.6.

28

(29)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 1.4.

29

(30)  https://www.inequalityin.eu

30

(31)  ITUC споменава насоките на МОТ за справедлив преход.

31

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/38

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на търговската и инвестиционната политика на ЕС за подобряване на икономическите показатели на ЕС“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 47/06)

Докладчик: Jonathan PEEL

Докладчик: Tanja BUZEK

| Решение на Пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | REX |
| Приемане от секцията | 3.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 155/4/5 |

Решение на Пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

REX

Приемане от секцията

3.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

155/4/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Търговията и инвестициите са от основно значение за ЕС, осигурявайки му потенциал за подобрение на собствените му икономически резултати у „дома“. Едно на всеки седем работни места в ЕС зависи от износа и предвид това, че през следващите 10 до 15 години се очаква 90 % от световния икономически растеж да бъде извън Европа, ЕС трябва да направи така, че да осигури оптимален дял от тези пазари и да не губи ненужно пазарни дялове заради конкуренти от трети държави. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Търговската и инвестиционната политика на ЕС е обект на внимателен анализ и политически преглед, както никога досега. В резултат от основните политически събития, като разрастването на популизма, последиците за търговията от излизането на Обединеното кралство от ЕС и наложените от настоящата администрация на САЩ мерки върху търговията с промишлени стоки, нараства загрижеността относно нелоялните търговски споразумения и допълнително се усилва политическата несигурност. Целта на настоящото становище е да се проучи какво трябва да направи ЕС у „дома“, за да се гарантира, че справедливата търговия насърчава справедливото разпределение на ползите от нея. ЕС трябва да си осигури достатъчен консенсус във вътрешен план, за да може да продължи да договаря изгодни и динамични търговски споразумения по целия свят. За да се постигне това, е необходимо да се изпълнява прогресивен търговски дневен ред, основан на защитата на основните стандарти и права в областта на екологията, социалната закрила и защитата на потребителите. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) отправя отново към бъдещата Европейска комисия и Парламента своите препоръки, формулирани в редица неотдавнашни ключови становища относно политиките на ЕС в областта на търговията и инвестициите (1). Настоятелно призоваваме тези препоръки да бъдат отразени в нова търговска стратегия. В настоящото становище целта ни е да се съсредоточим върху това, което ЕС трябва да направи, за да въведе ред във вътрешните си дела, като същевременно се справи със съществуващите търговски спорове и осигури необходимите гаранции. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | На първо място, ЕИСК счита, че е от съществено значение ЕС да гарантира гладкото и справедливо функциониране на вътрешния пазар и на еврозоната. Една пета от всички работни места в ЕС (2), свързани с износа, са установени в държава членка, различна от тази на износителя, не на последно място поради разрастването на веригите на доставки, т.нар. „ефект на разпространение“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Тази цел трябва да обхване много широк кръг от отделни политики, вариращи от транспорт и енергетика до по-добро интегриране на услугите, до осигуряване на правно стабилна и социално защитена рамка за развитието на цифровизацията и изкуствения интелект (ИИ). Тя трябва също така да включва справедливи политики и регулиране на равнище ЕС, които насърчават условия, подпомагащи предприятията да поемат водеща роля при разработването и прилагането на нови технологии, които поддържат конкурентоспособността, като същевременно осигуряват растеж и достойни работни места в рамките на един справедлив преход. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Успешните научни изследвания и иновации са от ключово значение за укрепването на позицията на ЕС по света. Ето защо ЕИСК призовава бъдещата Комисия да положи всички необходими усилия, за да гарантира, че „Хоризонт Европа“ е ефективно, устойчиво и надеждно продължение на „Хоризонт 2020“. Ще са необходими значителни усилия, по-специално от страна на държавите членки и с пълноценното участие на социалните партньори, за да се гарантира висококачествено образование и достъп до професионално и по-широко обучение. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Насърчаването и развитието на човешките умения също е от основно значение. ЕИСК счита, че трябва да се обърне специално внимание на това да се подпомага бързото адаптиране на индивидуалните умения чрез учене през целия живот, по-силен акцент върху многоезичието и лесни за адаптиране програми за обучение, вместо да се правят неуспешни опити за превръщане на хората в по-добри компютри. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.3. | Нуждите и потенциалът на МСП трябва да бъдат включени във всяка област на политиката, за да се подпомогне достъпът им до финансиране и до други ресурси, както и да се подкрепи тяхната способност за развитие. Както отбелязва Европейската комисия (ЕК) в Съобщението от 2015 г. „Търговията – за всички“ (3), една трета от износа на ЕС идва пряко от над 600 000 МСП, в които работят над 6 милиона души. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Що се отнася до реалното функциониране на търговията, ЕИСК отново призовава ЕС, в подкрепа на СТО, да играе водеща роля в световен мащаб за насърчаването на правила за осъществяване на прогресивна, справедлива и устойчива търговска политика. Съюзът трябва да продължи да работи в тясно сътрудничество с други държави за реформиране на СТО, не на последно място с цел установяване на правила, гарантиращи спазването и изпълнението от страна на държавите на целите за устойчиво развитие (ЦУР). Във връзка с това ЕС и неговите държави членки следва да използват своето влияние и да защитават своите интереси в различните структури на комитетите на СТО, по-специално в новите области като търговията и достойния труд. Една отворена и основана на правила международна търговска система, гарант за високи стандарти в областта на околната среда, безопасността и труда, е от съществено значение за подобряване на възможностите за бизнес и за по-справедлива търговска среда за предприятията от ЕС спрямо тези на техните конкуренти. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че е от съществено значение търговската и инвестиционната политика на ЕС да разглежда всички значими последици от отварянето на пазара и да ограничава, доколкото е възможно, отрицателните въздействия, включително разходите за социалната област и прехода. Европейският фонд за приспособяване към глобализацията, в рамките на всяка многогодишна финансова рамка, трябва да осигурява достатъчно финансиране за покриване на отрицателните въздействия в търговски план, а всички ограничителни условия и критерии за нейното прилагане трябва да бъдат преразгледани. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | По-всеобхватните търговски преговори имат по-голям потенциал за предизвикване на конфликти в чувствителни области. Всички спорове от този вид трябва да бъдат решавани ефективно. Може да се отнасят до предизвикателства по отношение на високите стандарти, по-специално в областта на безопасността на храните, защитата на потребителите, достойните условия на труд, защитата на обществените услуги или прилагането на определени права в областта на устойчивата търговия, както подробно е описано в редица предходни становища. ЕИСК отново подчертава, че нищо в дадено търговско споразумение не трябва да допуска ограничаване на възможността на публичните власти да приемат каквито считат за уместни регулаторни мерки в областта на публичната политика. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Освен това ЕИСК призовава новата Комисия да препотвърди отново своите хоризонтални разпоредби за трансграничните потоци от данни и за защитата на личните данни в споразуменията за търговия и инвестиции на ЕС. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | ЕС е в уникалната позиция да поеме водеща роля по отношение на надлежната проверка; ЕИСК призовава Комисията да предложи европейско законодателство в тази област. Той отново заявява своето убеждение, че прилагането на отговорно бизнес поведение чрез търговската политика е важно за укрепване на световната търговска позиция на ЕС и за подкрепа на устойчивостта, не на последно място чрез насърчаване на предприятията да поемат отговорността за въздействието си върху обществото. Също така ЕИСК призовава в търговските споразумения да има клауза, която да задължава правителствата, както на национално, така и на местно равнище, да изпълняват пълноценно своята роля. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | ЕИСК счита, че една по-задълбочена политическа дискусия относно ролята на търговията и инвестициите е от съществено значение, за да се разберат по-добре както техните движещи сили, така и икономическото им въздействие. Политиката на ЕС за оценка трябва да се съсредоточи в по-голяма степен върху оценката на качествените елементи на търговските споразумения с пълноценното участие на гражданското общество и ЕИСК. Необходим е по-широк набор от показатели, както и повече възприемчивост към алтернативни модели, а оценките на въздействието трябва да бъдат приключени преди започване на преговорите. През подходящи интервали от време следва да се извършва и по-цялостно проучване на глобалното въздействие на търговията. |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | ЕИСК отново настоятелно призовава ЕСВД задължително да отчита в по-голяма степен търговията. Търговията става все по-важен елемент, както в геополитическо отношение, така и в рамките на икономическата дипломация, но въпреки това в неотдавнашното съвместно съобщение относно свързаността между ЕС и Азия търговските аспекти не бяха отразени (4). ЕИСК отново призовава и за по-тясно, по-съгласувано и прозрачно взаимно сътрудничество между ГД „Търговия“ и други генерални дирекции, най-вече ГД „Развитие и сътрудничество“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.6. | ЕИСК настоява диалогът с гражданското общество относно търговската и инвестиционната политика в рамките на преговорите и след това да стане много по-задълбочен, а ролята на гражданското общество в процеса на мониторинг да се засили. Този диалог трябва да се развива въз основа на по-голяма прозрачност и непрекъснато усъвършенстване, тъй като преговорите и споразуменията стават все по-сложни, не на последно място поради ЦУР, Парижкото споразумение и преминаването към кръгова икономика. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК повтаря и предишната си препоръка, а именно, че многостранният подход към селското стопанство се нуждае не само от преосмисляне и нов тласък, но че ЕС е в добра позиция да играе водеща и проактивна роля в това отношение, като същевременно насърчава екологичните, социалните и по-широките стандарти за устойчиво развитие в съответствие с ЦУР. Също така ЕС не трябва да прави големи отстъпки в селското стопанство, които биха подкопали вътрешното производство. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК приветства особено силно поставения в „Търговията — за всички“ акцент върху устойчивото развитие, особено в областта на правата на човека и социалните права и околната среда, и включването на главите относно търговията и устойчивото развитие във всички търговски споразумения от ново поколение. Те трябва да заемат основно място за насърчаването на търговската и инвестиционната политика на ЕС. Сега ефективното привеждане в изпълнение е от ключово значение за изпълнението на тези ангажименти, не на последно място за да се гарантират еднакви условия на конкуренция за предприятията от ЕС в чужбина. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | ЕИСК приветства неотдавнашното обявяване от следващия председател на Комисията на предложението за създаването на нова длъжност на главен служител по правоприлагането във връзка с търговски въпроси, който да докладва на комисаря по въпросите на търговията, „да наблюдава и подобрява съответствието на нашите търговски споразумения“ (5). Настоятелно призоваваме тази ключова нова позиция да получи широки правомощия с еднаква тежест и с еднаква ефективност, така че да обхваща всички ангажименти, договорени в споразуменията за свободна търговия, и по-специално тези, свързани с устойчивото развитие. Тази позиция трябва да включва обективен процес на вземане на решения, основан на навременни, ефективно инициирани разследвания, подкрепени с подходящи ресурси и включващи ясна роля за признатите заинтересовани страни, както за подаване на жалби, така и за участие в последващи публични изслушвания. Освен задълбоченото докладване пред ЕП и Съвета, това на свой ред предполага определена роля за ЕИСК и съответните ВКГ, както и непрекъснато участие на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | ЕИСК препоръча по-рано във всички бъдещи мандати за главите относно търговията и устойчивото развитие да бъде включена специална клауза за насърчаване на ЦУР и, в съответствие със Споразумението от Париж, борбата с глобалното затопляне като неразделна част от ценностите на ЕС. Преходът към нисковъглеродна кръгова икономика от своя страна трябва да бъде друг основен фактор, включен във всеки мандат за преговори на ЕС. |
| --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Ефективният преход към постигане на въглеродно неутрална икономика на ЕС до 2050 г. ще бъде значително предизвикателство. Той ще окаже силно въздействие върху развитието на търговската политика, докато решенията, взети по отношение на търговията, от своя страна ще засегнат непосредствено начина, по който този преход ще бъде постигнат както в ЕС, така и в световен мащаб. Осигуряването на справедлив преход трябва да бъде поставено в центъра на всички бъдещи политики, практики и преговори в областта на търговията. |
| --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Увеличените търговски потоци неизбежно ще доведат до допълнително развитие на транспортния сектор, чиито емисии на парникови газове вече са особено високи. Поради това ЕИСК призовава всички видове транспорт да бъдат включени в една укрепена, устойчива и справедлива транспортна политика, както и да бъде установена ясна политическа връзка между търговията и транспорта, не на последно място по отношение на изпълнението на съответните ангажименти във връзка с ЦУР. |
| --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Накрая ЕИСК призовава настоятелно в прехода си към кръгова икономика ЕС да обърне сериозно внимание на проблемите, срещани от основните европейски ресурсо- и енергоемки промишлени сектори; да работи за предотвратяване на изместването на въглеродните емисии и инвестициите и да проучи по-задълбочено прилагането на съвместими със СТО мерки за корекция, приложими на границата. |
| --- | --- |

1.8.5.

2.   Мотиви за изготвянето на становището

| 2.1. | Търговията и инвестициите са от основно значение за ЕС, осигурявайки му потенциал за подобрение на собствените икономически резултати у „дома“. В съобщението „Търговията — за всички“ (6) се подчертава, че над 30 милиона работни места в ЕС, едно на всеки седем, зависят от износа извън ЕС и че 90 % от световния икономически растеж през следващите 15 години се очаква да настъпи извън Европа. Като признава значението на подобряването на собствените си икономически резултати чрез търговията, ЕС не трябва да поема риска да разчита само на модел, основан на износа. Трябва да се отдаде еднакво значение на засилването на вътрешното търсене чрез публични и частни инвестиции и потребление. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | ЕС, на който се пада една шеста от световния внос и износ, е най-големият износител на промишлени стоки и услуги, а на свой ред е най-големият експортен пазар за около 80 държави. Като гръбнак на европейската икономика промишлеността създава 80 % от износа на ЕС, като осигурява важни частни иновации и висококвалифицирани работни места. Както се посочва в „Търговията — за всички“„от 1995 г. насам делът на вноса в износа на ЕС се е увеличил с над 50 %“, което допълнително подчертава ключовата роля на бизнеса, промишлеността и динамичната и проактивна търговска политика. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Цифрите показват, че днес 36 милиона работни места в ЕС (7) зависят от износа, което представлява увеличение с две трети и близо 1,5 трилиона евро от 2000 г. насам, като ЕС запазва своя „дял в световния износ на стоки“ (на равнище от 15 %) в сравнение с подема на Китай и съответния спад в общия дял както на САЩ, така и на Япония. ЕК подчертава, че работните места в свързаните с износа дейности са „ средно по-добре платени“ и имат „значителен дял“ в заетостта във всяка държава членка. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | За разлика от търговията със стоки, при търговията с услуги има по-голям потенциал за натиск за намаляване на заплатите. В неотдавнашен доклад на ОИСР (8) се посочва, че услугите представляват голяма част от производствения сектор и чуждестранният дял на тези услуги се увеличава. Предприятията все по-често си задават въпроса дали да предоставят свои собствени услуги или да ги купуват от външни доставчици. В случай на преместване на дейността към държави с по-ниски разходи за труд особено остро стои въпросът за изместването на работните места. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Излизането на Обединеното кралство от ЕС заплашва да се превърне в решаващ фактор за бъдещето на търговските отношения на ЕС и непрекъснатите търговски потоци без тарифи и бариери. Единният пазар би загубил голяма търговска държава, което би могло да повлияе на установеното в търговската политика на ЕС равновесие и да се окаже значително предизвикателство, ако бъде последвано от енергични крачки на Обединеното кралство към дерегулиране, включително понижаване на стандартите и правата. От решаващо значение е ЕС да положи всички усилия, за да противодейства на всички действия на Обединеното кралство за нелоялна конкуренция. От основно значение е между ЕС и Обединеното кралство да има споразумение, което да запази високите стандарти и права. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Съчетанието на редица фактори обуславя експоненциалното световно търсене на търговията със стоки и все по-често с услуги. Очаква се световното население да достигне 9—10 милиарда до средата на века. Поради бързата индустриализация и урбанизация повече от половината от населението на света за пръв път живее в градове, където хората са по-взаимозависими отколкото в селските райони, където обществото е по-ориентирано към прехраната. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Изчислено е също така, че до 2030 г. може да има до 2 милиарда повече хора със средни доходи, особено в страни като Китай, Индия, Кения, Чили и Индонезия, които търсят и могат да плащат (много от тях за първи път в живота си) за далеч по-голямо разнообразие и избор в това, което ядат, носят, използват, управляват или употребяват по друг начин. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Разширяването на пазарите обаче не е единствената причина за увеличаване на търговските потоци. В днешния свят дейностите на многонационалните предприятия все повече се организират около световните вериги за създаване на стойност. При анализа си на тези стратегии ОИСР (9) описва как данъчните стратегии, мащабът на предприятията (корпоративната концентрация се увеличава), технологичният опит и диверсификацията на дейностите са основните движещи сили за световната търговия. Цифровизацията на икономиката също размива традиционните граници. Освен това многонационалните предприятия във все по-голяма степен разчитат на некапиталови взаимоотношения (стратегическо партньорство, възлагане на дейности на външни изпълнители). Следователно груповите структури са по-сложни от всякога и бизнес практиките се променят. В резултат на това може да се наложи адаптиране на политиките в областта на търговията и инвестициите. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Предимствата на ЕС, по-специално производството на висококачествени или с висока добавена стойност стоки и услуги, както и приблизително 70-те преференциални търговски споразумения на ЕС, които вече са оперативни и обхващат пет континента, към които се прибавят значителен брой други текущи преговори, откриват реални перспективи пред износителите от Съюза. Алтернативата е да се изчаква докато конкурентните износители се възползват от тези възможности, независимо дали става въпрос за тези от други развити страни или по-специално за тези от бързоразвиващите се икономики. Сред неотдавнашните значими събития са преразгледаното Транстихоокеанско партньорство (TPP) и други важни търговски преговори в Азиатско-тихоокеанския регион. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Значими основни елементи в подкрепа на свързаното с търговията благоденствие на ЕС

| 3.1. | Значението на единния пазар за търговията в ЕС се доказва от неговото т.нар. „въздействие върху други области“, при което една пета от работните места, свързани със износа, се намират в друга държава членка. Германският износ, например, включва 6,8 милиона работни места в Германия, но също и 1,6 милиона работни места другаде в ЕС. Това се обяснява преди всичко с подема на дългите вериги на доставки, не само в Европа, но и по света, в рамките на които незавършени продукти могат да преминават през граница многократно, най-вече в автомобилната промишленост. Брексит изведе на преден план този фактор: 650 000 работни места в Обединеното кралство са свързани с износа извън ЕС, като произходът е от други държави членки. Цифрите на ЕК (10) показват, че страните, които извличат най-голяма полза от това са Чешката република, Словакия и Полша. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Ето защо гладкото и справедливо функциониране на единния пазар и на еврозоната са важни фактори за запазването и стимулирането на свързаните с износа работни места. Поддържането на интеграцията на единния пазар и еврозоната, по-специално чрез улесняване на справедливата мобилност на работниците, продължава да е от първостепенна важност, включително по отношение на енергетиката и гладко функциониращата транспортна система. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | От решаващо значение е и по-доброто интегриране на услугите и потоците от данни, като последното става при пълно зачитане на правилата на ЕС за защита на личните данни, не на последно място защото единният пазар става все по-цифров. Една добре функционираща цифрова екосистема се нуждае също от политики, в които данните могат да служат на общественото благо и предоставят възможности за разработване на ориентирани към обществения интерес цифрови услуги. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | В становището си относно Реформата на СТО ЕИСК изрази желание „всяка бъдеща многостранна инициатива относно потоците от данни да бъде съобразена с хоризонталните разпоредби на ЕС за трансграничните потоци от данни и защитата на данните в споразуменията на ЕС за търговия“ (11) и призова новата Комисия да препотвърди този основен ангажимент като непоклатим. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Бързото развитие на цифровизацията и изкуствения интелект (ИИ), заедно с демографските промени и преходът към нисковъглеродна кръгова икономика ще преобразят коренно обществото. Докато предприятията играят водеща роля в областта на иновациите и новите технологии, ролята на правителството е да осигурява законодателната рамка за справедлив преход, както и принципи за определяне на задължителни етични правила в областта на ИИ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Научните изследвания и иновациите, водени от промишлеността и подкрепени от висококачествено образование и предприемачество, са от съществено значение за запазване на водещата позиция на ЕС по отношение на напредъка. Основен приоритет за новата Европейска комисия трябва да бъде да се гарантира, че „Хоризонт Европа“ ще стане ефективен и стабилен приемник на „Хоризонт 2020“. ЕС трябва също да подпомага предприятията да подобрят своята конкурентоспособност във вътрешен и в международен план, както и да разработват и прилагат нови технологии. Иновациите се насърчават и посредством пилотни проекти, както и чрез сътрудничество между публичния и частния сектор и академичните среди. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Технологичните промени и развитието изискват бързи промени в уменията, където пропуските се появят бързо и неочаквано, но най-често в техническите области, особено в областта на НТИМ (наука, технологии, инженерство и математика). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Насърчаването и развитието на човешките умения и по-широкото многоезичие са също толкова важни, колкото и по-силният акцент върху достъпа до професионално обучение, преквалификация и учене през целия живот. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | За да се намали недостигът на умения, системите за обучение ще трябва да са достатъчно гъвкави и в състояние да отговорят на бъдещите нужди. За тази цел ще са необходими значителни усилия от страна на държавите членки, като социалните партньори също трябва да играят важна роля в този процес. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Възникването на различни и нови форми на работа налага да се подобри плавният преход от образование към работа, между работните места и задачите, както и да се осигурят благоприятни условия за самостоятелна заетост и предприемачество. Промените в сферата на труда трябва да бъдат подкрепени от социално защитени, гъвкави и добре функциониращи пазари на труда, както и от ориентиран към резултатите социален диалог. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Конкуренцията е основна движеща сила за развитието на предприятията. Търговските политики и разпоредби на ЕС, в рамките на приложните си полета, трябва да осигуряват на предприятията благоприятни условия за насърчаване на достойни работни места с високи трудови стандарти, когато се конкурират с държави извън ЕС. Разпоредбите трябва да са подходящи за целта и да насърчават позитивен предприемачески дух и култура, които да са привлекателни за младите хора, и по-специално за жените. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | ЕИСК взема под внимание докладите на ОИСР и МВФ (12), в които се посочва повишената концентрация на промишлени отрасли, както за производството, така и за нефинансовите услуги. Необходими са допълнителни проучвания, за да бъдат разбрани причините за тази пазарна концентрация, която може да наложи нов поглед върху политиките в областта на конкуренцията и международната търговия. В тази област по-специално търговската програма не трябва да пречи на политиките, насочени към предоставяне на по-добри възможности на МСП да навлизат на пазари, включително чрез амбициозни европейски промишлени политики, по-специално в сектора на цифровите технологии. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕС трябва да осигури благоприятна за частните и публичните инвестиции среда. Това предполага стабилност и предвидимост, стабилна макроикономическа среда, силна защита на правата върху интелектуалната собственост и фискална отговорност. От своя страна данъчната система трябва да бъде справедлива и да насърчава иновациите, предприемачеството, растежа и създаването на работни места. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | В същото време политиките на ЕС в областта на търговията и инвестициите трябва да продължат да бъдат бдителни по отношение на всички инвестиции, които могат да възникнат от измами или избягване на данъци. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) са важни, в момент когато предприятията все повече локализират производството си в близост до крайните пазари, което, наред с другото, може да им помогне да запазят своята конкурентоспособност. ЕИСК приветства (13) също регламента на ЕС за търговска защита относно наскоро предприетите мерки за мониторинг на чуждестранните инвестиции в ЕС. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Въпреки това в годишния доклад на ОИСР за 2018 г. относно статистиката на ПЧИ се наблюдава спад от 27 % на глобалните ПЧИ вследствие на данъчна реформа на САЩ. За някои страни от ЕС (Люксембург, Нидерландия) спадът е впечатляващ. Поради това следва да се обърне специално внимание на разграничението между ПЧИ, които са свързани с реалната икономика, и ПЧИ, чиято цел е измама и избягване на данъци. С това ЕС трябва да се бори на всички равнища. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Както се отбелязва в „Търговията — за всички“„над 600 000 МСП, в които работят повече от 6 милиона души, директно изнасят стоки извън ЕС, което представлява една трета от износа на ЕС“ (14), като се допълва, че „много повече са предприятията, които осъществяват износ на услуги или непряк износ като доставчици на големи дружества“. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | ЕИСК приветства специално „ангажимента към малките предприятия, които срещат по-големи трудности, когато се стремят към нови пазари“. Обещават се специални разпоредби за МСП във всички бъдещи преговори, както и „редовни проучвания на бариерите“, пред които са изправени МСП на определени пазари. Становището на Комитета (15) относно „ТПТИ и неговото въздействие върху МСП“ също е от значение за настоящия документ. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Потенциалът и нуждите на МСП трябва да бъдат включени във всяка област на политиката, за да им осигурят достъп до финансиране, до други ресурси и пазари, както и за да подкрепят тяхното развитие предвид различните потребности на различните видове предприятия и специфичните условия, в които работят МСП (включително селските и периферните райони). |
| --- | --- |

3.5.2.

4.   Разглеждане на търговските спорове

| 4.1. | Договорът от Лисабон предостави на ЕС нови правомощия в областта на инвестициите, като му наложи да обвърже работата си в областта на търговията и инвестициите с други ключови области, по-специално с развитието. Продължаваме да сме обезпокоени от все още недостатъчното взаимодействие по въпросите на търговията между различните генерални дирекции на Комисията, в това число ГД „Развитие и сътрудничество“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | За да допълни „новото поколение“ търговски споразумения, първото от които беше сключено с Корея, Комисията потърси също така сключване на преговори за по-всеобхватни споразумения за свободна търговия, както с държавите от Източното партньорство, така и с по-напредналите търговски партньори. Това включваше Япония и по-специално всеобхватното икономическо и търговско споразумение (ВИТС) с Канада, което освен отпадане на основни тарифи обхваща широк спектър от различни аспекти, като например правилата за услугите, премахването на нетарифните бариери пред търговията и други свързани с търговията аспекти, като например инвестициите и конкуренцията или регулаторното сътрудничество. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Предвид развитието на обстоятелствата ЕИСК счита за по-неотложен от всякога призивът за непрестанно разработване на ориентирана към развитието в бъдещето прогресивна програма за търговия. При подобни всеобхватни търговски преговори съществува по-голяма опасност да се стигне до конфликти в чувствителни области като поддържането на високи стандарти, по-специално в областта на безопасността на храните, защитата на потребителите и достойните условия на труд, защитата на обществените услуги или прилагането на правата на програма за устойчива търговия. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Като се има предвид, че споразуменията от „ново поколение“ не се ограничават с традиционното намаляване на митата, а определят правила, така че мерките на публичните власти да не засягат търговския обмен, възникват опасения, че това ще ограничи обхвата на действията им. Държавите имат не само правото да регулират по свое усмотрение, но и задължение в полза на общия интерес. ЕИСК подчертава, че нищо в едно търговско споразумение не трябва да пречи на това. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК отбеляза (16), че търговската политика на ЕС „ще се оценява по това дали Комисията ще бъде в състояние да докаже, че екологичните, трудовите и други стандарти няма да бъдат понижени вследствие на търговските споразумения. Всъщност те следва да целят подобряването на тези стандарти“. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Отворената, основана на правила международна търговия е от съществено значение както за увеличаване на възможностите за бизнес, така и за гарантиране на справедливи условия за предприятията спрямо чуждестранни конкуренти. ЕС трябва да подкрепя правилата на СТО, които насърчават справедливата търговия, която гарантира зачитането на целите за устойчиво развитие, и да играе водеща роля в световен мащаб както в борбата с протекционизма и сътресенията, така и при насърчаването на прогресивна и устойчива търговска политика. Във връзка с това ЕС и неговите държави членки следва да използват своето влияние и да се застъпват в различните структури на комитетите на СТО, по-специално в тези нови области като търговията и достойния труд. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Търговията е един от най-оценяваните процеси на политиката в ЕК. Въпреки това, за да се даде възможност за по-широко обсъждане на ролята на търговията и инвестициите, е необходим допълнителен анализ за по-добро разбиране на факторите и икономическото въздействие на търговията, както и на потенциалния ѝ принос за постигането на целите за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | В тази връзка политиката на ЕС за оценка трябва да играе ключова роля. ГД „Търговия“ използва различни инструменти за оценка на въздействието на основните търговски инициативи: оценка на въздействието и оценка на въздействието върху устойчивото развитие, икономическа оценка на договорените резултати и последващите оценки. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Въпросите относно методологията и графика са от решаващо значение и следва да бъдат преразгледани. Следва да се направи преоценка на използвания модел на изчислимото общо равновесие спрямо алтернативни модели и да се включат в него по-широк набор от показатели, измерващи въздействието върху правата на човека и трудовите права, изменението на климата, биологичното разнообразие, потребителите и преките чуждестранни инвестиции. Само сравнение на ситуацията със или без търговско споразумение обаче не е достатъчно за качествената оценка на вариантите за водене на преговори, по-специално относно търговията и устойчивото развитие. Оценката на въздействието и оценката на въздействието върху устойчивото развитие трябва да бъдат проведени своевременно, за да послужат на преговарящите и да бъдат вземани предвид преди и по време на преговорите, а не да бъдат представяни след тяхното приключване. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Както ЕИСК вече препоръча в становището си относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР“ (17), подкрепата за постигането на целите за устойчиво развитие следва да залегне в основата на оценката на търговската политика на ЕС. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | ЕИСК счита, че консултациите с гражданското общество могат да бъдат ценен принос за оценката на въздействието върху устойчивото развитие и препоръчва да се предвиди такава консултация още от самото начало, в момента на определяне на обхвата на оценките. Работата на Ръководната група за оценка, създадена от Комисията, би могла да се подобри допълнително чрез включване и на гражданското общество. Консултантите се нуждаят от достатъчно независимост и експертен опит, по-специално по отношение на правата на човека и въпросите, свързани с околната среда. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Що се отнася до пазарите на труда, е необходим по-подробен анализ на потенциалните ефекти от изместването на работните места, развитието на заплатите и сигурността на работното място. По отношение на икономическото въздействие следва да се обърне внимание не само на ЕС, но и на това, до каква степен търговията и инвестициите дават възможност на по-слабо развитите икономики да увеличат производителността и иновациите си. Следва да се извършва и цялостно проучване на глобалното въздействие на търговията на подходящи интервали от време. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Търговията става все по-важен елемент, както в геополитическо отношение, така и в рамките на икономическата дипломация. Освен това работата на ЕСВД трябва да отчита в по-голяма степен търговията — търговските въпроси не бяха отразени в съвместното съобщение относно свързаността между ЕС и Азия (18). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.5. | В преговорите за сключване на споразумение за „ТПТИ“ със Съединените щати бяха повдигнати много въпроси, предизвикващи загриженост сред широката общественост и гражданското общество, които са от общ характер. Въпреки че ЕК положи усилия по време на търговските преговори да постигне политически ангажимент за ненасърчаване на търговията или инвестициите чрез понижаване на равнищата на защита или за осигуряване на гаранции като специфични изключения и резерви, специални клаузи за публичните монополи или ранното освобождаване от неоснователни искове срещу инвеститори, ЕИСК поиска и продължава да търси допълнителни разяснения и гаранции по различни силно чувствителни точки. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Експозицията на обществени услуги в търговско споразумение чрез либерализация на пазара и специфични клаузи (запазване на статуквото и задържащ ефект), които определят бъдещата свобода на действие на страните за въвеждане на ограничения за достъп до пазара и дискриминационни мерки, се приема със сериозна загриженост. ЕИСК вече приветства „волята, заявена от Комисията в съответствие с позициите, приети от ЕИСК, Европейския парламент и гражданското общество в по-широк смисъл, да защитава обществените услуги в споразуменията за свободна търговия“, като подчертава, че това „може да се постигне най-добре чрез използването на положителен списък по отношение както на достъпа до пазара, така и на националното третиране“ (19). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Като се има предвид постоянната възможност за смяна на правителство и последващата промяна на политиката към обществените услуги, всяко предишно отваряне на споразумението за търговия ще бъде „заключено“, без да има възможност за стъпка назад. Ето защо включването на клаузи за запазване на съществуващото положение и на задържащ ефект може да представлява заплаха по-специално за обществените услуги, като се има предвид тяхното тясно и двусмислено определение на обхвата. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Запазването на това обществено политическо пространство е от жизненоважно значение в контекста на включването на обществените поръчки в търговските споразумения. Ето защо за ЕИСК беше важно да призове за „запазване на възможността закупуващите юридически лица да използват екологични, социални и свързани с труда критерии като задължението за спазване и включване в колективните споразумения при търговете за обществени поръчки“ (20). |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.6. | В контекста на защитата на инвестициите ЕИСК призова за „процедурни защитни мерки срещу искове, насочени срещу националното законодателството в обществен интерес, за да се гарантира правото на една страна на регулиране в името на обществения интерес по нейна преценка пред защитата на инвеститора“ (21). В становището си относно Многостранния инвестиционен съд ЕИСК посочва, че „това може да се постигне в достатъчна степен единствено чрез включване на изключения за обществения интерес и [...] трябва да бъде придружено с подходящи гаранции, че с него няма да се злоупотребява поради протекционистки съображения.“ В по-широкия контекст на становището си относно Ключови въпроси, свързани с ТПТИ, ЕИСК призовава за изрично упоменаване на „колективните трудови договори, включително тристранни и/или общи (erga omnes) споразумения, с цел да се избегне възможността те да бъдат подложени на тълкуване като нарушение на основателно очакване на инвеститора“ (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Въпреки че в продължение на повече от 40 години селското стопанство и търговията са в компетенциите на ЕС, в някои случаи се наблюдаваше липса на комуникация или „интегрирано“ мислене между тези основни интереси. ЕС не трябва също да рискува с големи отстъпки в селското стопанство, които биха подкопали вътрешното производство. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | В становището на ЕИСК относно Селското стопанство в търговските преговори (23) се отбелязва, че двустранните споразумения следва да се стремят да премахнат прилагането на двойни стандарти в селското стопанство, по-специално във връзка със споразуменията за санитарните и фитосанитарните мерки и за техническите пречки пред търговията в партньорските държави. ЕС също така ще желае да насърчава своите екологични, социални и по-широки стандарти за устойчиво развитие в съответствие с ЦУР. ЕС (и други) трябва да поемат обвързващ ангажимент за изграждане на капацитет, за да помогнат на по-слабо развитите страни да изпълняват тези стандарти, като оказват помощ за разработването на подходяща сертифицираща ветеринарна система, в която стандартите за безопасност на храните да бъдат от първостепенно значение. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Многостранният подход към търговията със селскостопански продукти се нуждае от преосмисляне и нов тласък. Концепцията на СТО от Доха за диалог в областта на търговията между развитите и развиващите се страни трябва да бъде запазена и усъвършенствана, като се спазва принципът на продоволствена независимост за всички. В същото становище се подчертава, че ЕС е в добра позиция да играе водеща, проактивна роля в насърчаването на нов балансиран подход, не на последно място поради невъзможността на някои бързо развиващи се икономики да положат забележими усилия да помогнат на други, които са по-слабо развити. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | В становището си относно Реформа на СТО ЕИСК заявява, че е „жизненоважно принципът на предпазливост, залегнал в Договорите на ЕС, да бъде адекватно защитен и на многостранно равнище и да получи пълно правно признаване, за да се гарантира по-висока степен на защита чрез превантивно вземане на решения в случай на риск за човешкото здраве или околната среда. Предвид неговото значение, ЕС следва да го утвърди като настъпателен интерес във всички свои търговски преговори“ (24). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Докато в стратегията „Търговията — за всички“ акцентът е върху доверието на потребителите в безопасните продукти, в Насоките на ООН за защита на потребителите е представено много по-широко разбиране, включващо защитата на правото на потребителите на неприкосновеност на личния живот, техните права в електронната търговия и правото на ефективно спазване на правата на потребителите. Предвид въздействието на либерализацията на търговията върху потребителите, ЕИСК призова в становището си във връзка с Главите относно търговията и устойчивото развитие в ССТ за „специфична за потребителите глава относно „търговията и потребителите“ в рамките на разпоредбите за ТУР, в която да бъдат включени съответните международни потребителски стандарти и чрез която да се укрепи сътрудничеството за спазването на правата на потребителите“ (25). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | В Документа за размисъл на ЕК от 2017 г. относно извличането на ползите от глобализацията се посочват редица последици от неуправляваната глобализация, по-специално по отношение на задълбочаващото се неравенство. Ползите от търговията никога не са разпределени равномерно. Търговската и инвестиционна политика на ЕС трябва да е насочена към всички значими последици от отварянето на пазара и да ограничава отрицателните въздействия, доколкото това е възможно, включително разходите в социалната област и прехода. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | В стратегията „Търговията — за всички“ за първи път се признава, че търговията може да има „дестабилизиращи последици за някои региони и работници, ако новата конкуренция се окаже твърде силна за определени дружества“ и се подчертава, че „за пряко засегнатите лица подобни промени не са никак малки“. Във връзка с това следва да се подчертае важната роля на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията. В периода 2013—2014 г. той помогна на над 27 600 работници (26). Поради това ЕИСК счита, че е важно във всяка бъдеща многогодишна финансова рамка да се предвижда достатъчно финансиране, пряко свързано с въздействието на търговията, и да се преразглеждат всички ограничителни условия и критерии за прилагането ѝ. С цел по-добро предвиждане и подпомагане на промените, свързани с преструктурирането, ефективните права на работниците на информация, консултации и колективно договаряне са от съществено значение за справедливия преход. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.11. | Освен това ЕИСК призовава за осигуряване на по-силна защита на чувствителните сектори от нелоялна търговска конкуренция чрез включване на стандартите на МОТ в критериите за оценяване. В неотдавнашно становище относно методологията на инструментите за търговска защита (27) ЕИСК призова за еднакви условия на конкуренция за европейските производители износители и тези от трети държави. Във връзка с това ЕИСК приветства намерението на Комисията да използва специфични критерии, за да определя дали са налице значителни нарушения в ситуацията на пазара, но отбелязва, че следва да се вземат предвид също спазването на стандартите на МОТ и на многостранните споразумения в областта на околната среда. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | По отношение на твърдия ангажимент на Европейската комисия за укрепване на трудовите разпоредби чрез търговски преговори, ЕИСК призова страните партньори да „демонстрират пълно зачитане на осемте основни трудови конвенции на МОТ преди сключването на споразумение за търговия. Ако дадена страна партньор не е ратифицирала или приложила надлежно тези конвенции, или не е представила еквивалентно ниво на защита, ЕИСК препоръчва да се положат усилия за изготвяне на пътна карта за добавяне на твърди ангажименти в главата за ТУР, с цел да се гарантира, че това ще бъде направено своевременно“ (28). ЕС трябва също така да насърчава прилагането и спазването на актуални стандарти на МОТ, за да се гарантират действително еднакви условия на конкуренция за предприятията от ЕС в чужбина и да подкрепя ЦУР No 8 за достойна работа. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Търговската политика трябва също да подсили инициативите за корпоративна социална отговорност. Предприятията трябва да поемат отговорност на всички етапи от веригата на доставки. Това на свой ред би трябвало да стимулира „разрешителните за извършване на дейност“ на предприятията, като същевременно увеличи максимално иновациите и устойчивия икономически растеж. Последователното прилагане на отговорното бизнес поведение е важно за укрепването на световната търговска позиция на ЕС и за подпомагането на постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР). Във всички ССТ ЕС следва да настоява всяка страна, подписала споразумението, активно да насърчава спазването от дружествата на Насоките на ОИСР за многонационалните предприятия (29). Като признава значението на прилагането на правилата на пазара на труда от страна на публичните власти, включително чрез инспекции, ЕИСК призовава търговските споразумения да изискват от правителствата на национално и местно равнище да изпълняват пълноценно ролята си. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Все повече правителства изготвят свои закони и инструменти, неотдавна Франция прие Закон за задължението за бдителност, а Нидерландия — Закон за надлежна проверка по отношение на детския труд. Канада укрепи своята стратегия за корпоративна социална отговорност, като се съсредоточи върху поведението на канадските дружества в чужбина и създаде многостранен консултативен орган. През април 2019 г. беше назначен първият канадски омбудсман за отговорно предприятие с мандат да преразглежда и докладва публично предполагаемите нарушения на правата на човека, произтичащи от операциите на канадските дружества в секторите на минното дело, добива на нефт и газ и производството на облекла в чужбина, включително препоръките за търговски мерки за дружествата. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | ЕИСК счита, че ЕС е в уникалната позиция да поеме водеща роля по отношение на надлежната проверка, по-специално с оглед на нарастващите световни вериги за доставка и създаване на стойност. Доброволните и задължителните мерки не се изключват взаимно, а трябва да се допълват. Във връзка с това ЕИСК отбеляза работата по т.нар. обвързващ договор на ООН, който понастоящем се обсъжда от членовете на ООН и има за цел да кодифицира правно обвързващите международни задължения в областта на правата на човека за дейностите на транснационалните корпорации и приветства текущата работа на ЕИСК за изготвянето на становище по собствена инициатива REX/518. ЕИСК отправя искане към Комисията по примера на някои държави членки, които вече са приели законодателство относно задължението за надлежна проверка, тя да предложи европейско законодателство в тази област. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Търговия и устойчиво развитие: необходимостта от постигане на целите за устойчиво развитие/Парижкото споразумение

| 5.1. | В своето становище относно „Търговията — за всички“ (30) ЕИСК приветства преди всичко факта, че съобщението „обхваща в подробности устойчивото развитие, най-вече във връзка с правата на човека, социалните права и околната среда“. В своето становище относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“ (31) ЕИСК настоятелно призова ЕК „да възприеме по-амбициозен подход, особено във връзка със засилването на ефективното прилагане на ангажиментите в главите за ТУР, което е от съществено значение за ЕИСК. На главите за ТУР трябва да се придава същото значение като на главите, които засягат търговски, технически или тарифни въпроси.“ |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | В това отношение ЕИСК приветства по-специално неотдавнашното обявяване от следващия председател на Комисията на предстоящото назначаване на нов главен служител по правоприлагането във връзка с търговски въпроси, който „да наблюдава и подобрява съответствието на нашите търговски споразумения“, като не се отнема цялата отговорност на комисаря по въпросите на търговията. Тук е от съществено значение тази позиция да получи широки правомощия с еднаква тежест и с еднаква ефективност, така че да обхваща всички ангажименти, договорени в споразуменията за свободна търговия, и по-специално тези, свързани с главите за търговията и устойчивото развитие и социалните и екологичните проблеми, възникнали във връзка с други глави в търговските и инвестиционните споразумения. Тази позиция трябва да включва и обективен процес на вземане на решения, основан на навременни, ефективно инициирани разследвания, подкрепени с подходящи ресурси и включващи ясна роля за признатите заинтересовани страни, както за подаване на жалби, така и за участие в последващи публични изслушвания. Освен задълбоченото докладване пред ЕП и Съвета, това на свой ред предполага определена роля за ЕИСК и съответните ВКГ, както и базисното, непрекъснато участие на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Във всяко от така наречените си споразумения за свободна търговия от „ново поколение“ след 2010 г. ЕС е включил специална глава, посветена на търговията и устойчивото развитие. Предвижда се и активна роля за наблюдение от страна на гражданското общество от всяка от страните. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | ЕИСК счита, че конструктивният диалог с гражданското общество относно политиката в областта на търговията и инвестициите е съществен елемент и отново призовава за укрепване на неговата роля. В своето становище относно ролята на вътрешните консултативни групи (ВКГ) (32) ЕИСК подчертава това участие и настоява то да обхване всички аспекти на дадено търговско споразумение, като постави акцент върху тяхното въздействие върху ангажиментите в областта на търговията и устойчивото развитие. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | ЕИСК вече препоръча във всички бъдещи мандати за главите относно търговията и устойчивото развитие (33) да бъде включена не само специална клауза за насърчаване на ЦУР, но и в съответствие със Споразумението от Париж да се включи и борбата с глобалното затопляне. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | 17-те ЦУР, които са в основата на всеобхватната „Програма до 2030 г. за устойчиво развитие“ на ООН, и Парижкото споразумение относно изменението на климата (34), трябва да останат глобални приоритети. Тук търговията и инвестициите трябва да играят основна поддържаща роля. Голямо предизвикателство обаче ще бъде постигането до 2050 г. на неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика на ЕС. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Всички тези елементи ще окажат дълбоко въздействие върху търговията, тъй като от своя страна търговските потоци оказват въздействие върху тях както в ЕС, така и в световен мащаб. Програмите, свързани с Парижкото споразумение и ЦУР, трябва да бъдат поставени в центъра на всички бъдещи политики, практики и преговори в областта на търговията. Според оценки на УНКТАД (35) за постигането на целите за устойчиво развитие ще са необходими още 7 билиона щатски долара, от които поне една трета ще трябва да дойде от частния сектор. Освен това публичните ресурси ще бъдат от изключително значение и за изпълнението и финансирането на ЦУР. Както посочи по-рано генералният директор на СТО, ЦХР вече показаха „преобразуващия потенциал на търговията“ (36). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Ще бъдат необходими и значителни регулаторни промени, за да се постигне успешен енергиен преход и необходимата свобода за постигане на целите по Парижкото споразумение. В становището си относно Многостранния инвестиционен съд ЕИСК призовава за клауза за йерархия, която да гарантира, че в случай на несъгласуваност между дадено международно инвестиционно споразумение и някое международно споразумение в областта на околната среда, социалните права или правата на човека, което е обвързващо за една от страните по спора, предимство имат задълженията по международното споразумение в областта на околната среда, социалните права или правата на човека, за да не се дава предимство на инвеститорските споразумения (37). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | ЕИСК вече направи заключение (38), че ЕС „е в уникална позиция да даде тласък на осъществяването на ЦУР“ и, че се „ползва с доверие, което му позволява да изпълнява ефективно ролята на посредник между развитите и развиващите се държави“. Въпреки това той настоятелно призова да се обърне повече внимание на пълното интегриране на ЦУР „в европейската политическа рамка и настоящите приоритети на Комисията“, в сътрудничество с държавите членки при необходимост“. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | ЕИСК вече подчерта, че търговията със селскостопански продукти (39) ще играе особено важна роля за постигането на единадесет от целите. В едно по-скорошно становище, Свързване на Европа и Азия (40), се подчертава, че „е от съществено значение да се създаде официална връзка между инициативата [на Китай] „Един пояс, един път“ и ЦУР“. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.5. | Най-малко 13 от ЦУР се отнасят до изменението на климата. От своя страна Парижкото споразумение е първото всеобхватно споразумение в областта на климата в световен мащаб. Ако ЦУР са моделът за следващото поколение, Парижкото споразумение е планът за действие за бъдещето на планетата. Широко прието е, че повишаването на средната световна температура с над 2 C спрямо нивата от прединдустриалния период би имало катастрофални последици. Държавите, които има най-голяма вероятност да бъдат засегнати, са и с най-малки възможности да се справят с необходимите промени. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Увеличените търговски потоци неизбежно ще доведат до допълнително разрастване на транспортния сектор, чиито емисии на парникови газове вече са особено високи. На транспорта се дължат 24 % от емисиите на CO2 в световен мащаб и той е единственият сектор, в който емисиите все още се увеличават, като се очаква до 2030 г. да достигнат 40 % от общите емисии. Въпреки че международното въздухоплаване и корабоплаването не са включени пряко в Парижкото споразумение, съществува спешна необходимост от интегриране на всички видове транспорт в рамките на засилена, справедлива и устойчива транспортна политика, в т.ч. други участници от веригата на доставки, като производителите на енергия и производителите на оригинално оборудване (ПОО). |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | В отделно становище относно „Ролята на транспорта“ ЕИСК подчерта „много предизвикателства по отношение на ЦУР, като например необходимостта от намаляване на въздействието върху климата и околната среда, от подобряване на транспортните системи и безопасността на движението, както и от разглеждане на опасенията, свързани с работните места и достойните условия на труд“ (41). Сега ЕИСК призовава и за установяване на политическа връзка с търговията и инвестициите. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Това общо безпокойство доведе до разрастване на концепцията за „кръгова икономика“, описана като икономическа система, насочена към свеждане до минимум на отпадъците и извличане на максимални ползи от ресурсите. Целта на кръговата икономика е да се сведат до минимум както влагането на ресурси, така и отпадъците, емисиите и загубите на енергия. Това може да се постигне чрез регенеративен подход, основан на дълготраен дизайн, поддръжка, ремонт, повторна употреба, повторно производство, подновяване и рециклиране. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Мнозина считат, че един устойчив свят не следва да води до спад в качеството на живот на потребителите, че може да бъде постигнат без загуба на приходи или допълнителни разходи и че моделите на кръгова стопанска дейност могат да бъдат толкова рентабилни, колкото линейните модели. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Въпреки това възникват редица свързани с този аспект въпроси, по-специално за ресурсните и енергоемките отрасли на ЕС, изправени пред присъща трудност. Те играят важна стратегическа роля в индустриалните вериги за създаване на стойност в ЕС. Докато политиката в областта на изменението на климата се стреми да намали емисиите на парникови газове (както от изгарянето на изкопаеми горива, така и от промишлените процеси) – настоящата цел на ЕС е да постигне въглеродна неутралност до 2050 г. – разходите за енергия на ресурсо- и енергоемките промишлени сектори (РЕПС) представляват особено голяма част от общите им разходи: 25 % за стоманата, от 22 до 29 % за алуминия (42) и от 25 до 32 % за стъклото (43). Този проблем е разгледан по-задълбочено в отделно становище на ЕИСК (44). |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Наблюдава се изместване на въглеродни емисии и съответно на инвестиции, когато по-високата цена в ЕС води до загуба на пазарен дял и свързаните с него работни места. В този случай емисиите на парникови газове просто се прехвърлят от производителите в ЕС към производители на други места (които често са с по-ниска енергийна ефективност), като това (в най-добрия случай) няма отражение върху световните емисии на парникови газове. |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Корективните мерки, приложими на границите, в рамките на които държавите могат да налагат данък върху внесените стоки и да връщат данък за изнесените стоки, са възможни и се приемат за законни от СТО, при условие че отговарят на определени условия. |
| --- | --- |

5.6.4.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Както е посочено в повечето бележки под линия от No 9 нататък.

1

(2)  Публикация на ГД „Търговия“, ноември 2018 г.

2

(3)  COM(2015) 497 final.

3

(4)  JOIN(2018) 31 final.

4

(5)  Писмо от Ursula von der Leyen за определяне на ресора до кандидата за член на Комисията, отговарящ за търговията, г-н Phil Hogan, 10 септември 2019 г.

5

(6)  Вж. бележка под линия 3.

6

(7)  И още 20 милиона извън Европа.

7

(8)  ОИСР, Търговска политика No 226 (2019), Offshoring of services functions and labour market adjustments (Изнасяне на обслужващи функции в офшорни зони и корекции на пазара на труда), Париж.

8

Offshoring of services functions and labour market adjustments

(9)  ОИСР, Trade Policy Papers, No 227 (2019 г.), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships („Микроданни за корпоративните отношения в световните вериги за стойност: ролята на търговията, ПЧИ и стратегическите партньорства“), Париж.

9

Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships

(10)  Вж. бележка под линия 2.

10

(11)  ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 15.

11

(12)  ОИСР, Productivity Working Papers, No 18 (2019 г.), Industry Concentration in Europe and North America („Концентрация на промишлеността в Европа и Северна Америка“), Париж; World Economic Outlook Report, април 2019 г.

12

Industry Concentration in Europe and North America

(13)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 94.

13

(14)  Вж. бележка под линия 3.

14

(15)  ОВ С 383, 17.11.2015 г, стр. 34.

15

(16)  ОВ С 264, 20.7.2016 г, стр. 123.

16

(17)  ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27.

17

(18)  Вж. бележка под линия 4.

18

(19)  ОВ С 264, 20.7.2016 г, стр. 123.

19

(20)  ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 15.

20

(21)  ОВ С 110, 22.3.2019 г, стр. 145.

21

(22)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 30.

22

(23)  ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20

23

(24)  ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 15.

24

(25)  ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 27.

25

(26)  Съобщение на ЕК за медиите, юли 2015 г.

26

(27)  ОВ C 209, 30.6.2017 г., стр. 66.

27

(28)  ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 27.

28

(29)  „Насоки на ОИСР за многонационалните предприятия“, 2011 г.

29

(30)  Бележка под линия 16.

30

(31)  ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 27.

31

(32)  ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 28.

32

(33)  Бележка под линия 16.

33

(34)  Парижка конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (21-ва конференция на страните по РКООНИК).

34

(35)  Съобщение за медиите от Световния инвестиционен форум на Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД), Женева, 14.10.2014 г., оттогава повторено.

35

(36)  Реч в ООН, 21.9.2016 г.

36

(37)  ОВ С 110, 22.3.2019 г, стр. 145.

37

(38)  Вж. бележка под линия 17.

38

(39)  Вж. бележка под линия 23.

39

(40)  ОВ С 228, 5.7.2019 г, стр. 95.

40

(41)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 9.

41

(42)  Andrei Marcu, Wijnand Stoefs: „Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries“ („Проучване на състава и факторите, определящи цените и разходите за енергия в избрани промишлени сектори с високо потребление на енергия“). Документът е достъпен на http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355..

42

Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries

(43)  C. Egenhofer, L. Schrefler: „Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries“ („Проучване на състава и факторите, определящи цените и разходите за енергия в избрани промишлени сектори с високо потребление на енергия“). Случаят с индустрията за плоско стъкло, CEPS, 2014 г.

43

Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries

Случаят с индустрията за плоско стъкло

(44)  ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 59.

44

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/50

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „По-конструктивна роля на гражданското общество при прилагането на законодателството в областта на околната среда“

(Проучвателно становище)

(2020/C 47/07)

Докладчик: Arnaud SCHWARTZ

Съдокладчик: István KOMORÓCZKI

| Консултация | Европейска комисия, 18.12.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз
  проучвателно становище |
| Решение на Бюрото | 11.12.2018 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 1.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 152/3/1 |

Консултация

Европейска комисия, 18.12.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

проучвателно становище

Решение на Бюрото

11.12.2018 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

1.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

152/3/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | В искането си за настоящото становище Европейската комисия (ЕК) посочва, че организираното гражданско общество — „работодателите, работниците и другите му представители — е от основно значение за прилагането“. ЕИСК е съгласен с това и както и в предходни становища (1) (2) подчертава факта, че законодателството в областта на околната среда не се прилага правилно поради липсата на политическа воля на всички институционални равнища. Това не е свързано с недостатъчно или неконструктивно изпълнение на ролята на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ето защо ЕИСК призовава ЕК да разработи по-добра рамка за привеждане в съответствие на равнището на ЕС. То следва да се постигне чрез по-прозрачно и решително разглеждане на жалбите и нарушенията, но и чрез добавяне на по-големи човешки и финансови ресурси (напр. по линия на многогодишната финансова рамка (МФР). Целта е да се обясни какво представлява законодателството на ЕС в областта на околната среда, да се провери дали то се прилага правилно, да бъде оценено и при необходимост да се оказва съдействие на съдилищата да изпълняват своите правомощия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подкрепя извършването на прегледа на изпълнението на политиките на ЕС в областта на околната среда (ПИПОС), който е от ключово значение за предоставянето на широк набор от информация в областта на околната среда по въпроси като устойчивостта, изменението на климата и качеството на живота в Европа. Комитетът обаче очаква ЕК и държавите членки да изпълнят своите задължения, като включат становищата на организациите на гражданското общество (ОГО) в ПИПОС и в докладите по държави. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК също така настоява ЕК да включва ОГО систематично в бъдещите проверки за пригодност на правото на ЕС в областта на околната среда, както и в бъдещите процедури по ПИПОС на национално равнище и на равнището на ЕС. Те трябва да бъдат включвани на много ранен етап по време на определянето на критериите за оценка в сътрудничество с ЕИСК или със съответните комитети в зависимост от равнище, на което се провежда — европейско, национално или местно. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК настоява ЕК да гарантира, че държавите членки ще разработят, въведат и експлоатират хармонизирани, екологосъобразни и устойчиви данъчни системи въз основа на принципа „замърсителят плаща“. По този начин ресурсите ще се преразпределят систематично към онези, които работят за предотвратяване на замърсяването на почвите, водите и въздуха. Този принцип следва да се прилага и за общините и други местни или регионални органи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ОГО и МСП, които работят в областта на околната среда, следва да бъдат ангажирани в по-голяма степен при предоставянето на информация на служителите и осигуряването на образование и обучение в областта на околната среда, за да се гарантира основното разбиране на тези въпроси от страна на широката общественост. Това сътрудничество следва да се подкрепя и финансира от държавите членки. Задължителното образование по теми, свързани с климата и околната среда (във възрастта 6 — 18 години), следва да бъде част от националната учебна програма на всяка една държава, а ОГО, които работят в сферата на околната среда, следва да бъдат ангажирани задължително в теоретичната и практичната работа след 2020 г. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | На политическо равнище ЕИСК настоятелно призовава всички държави членки най-малкото да създадат министерство за опазване на околната среда, което ще даде възможност за по-голям акцент и по-добра координация и прилагане на правото в областта на околната среда. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | С цел да се намали нашият екологичен отпечатък и да се затвърди устойчивото развитие, ЕИСК настоятелно призовава държавите членки изцяло да прилагат стратегии за екологосъобразни обществени поръчки по такъв начин, че ЕК редовно и пряко да следи за тяхното изпълнение. Тя следва да отиде по-далеч, като изиска ОГО да бъдат консултирани при подготовката на екологосъобразните обществени поръчки и финализирането на постъпващите оферти. ЕК също така следва да предложи използването на средства от ЕС за засилване на положителното въздействие на екологосъобразните обществени поръчки. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕС трябва да помогне за разработването на местни модели за развитие и за популяризирането на набиращото скорост опазване на околната среда по места. Поради тези причини на местно равнище е необходимо по-видимо присъствие на ЕС, за да се гарантира доброто изразходване на средствата от ЕС и ангажирането на съответните заинтересовани страни от публичния и частния сектор в правилното прилагане на законодателството в областта на околната среда и в управлението. По този начин би могло да се отговори и на необходимостта да се гарантира, че хората, живеещи в отдалечените региони на ЕС, и техните организации получават подкрепа и към тях се подхожда като към ключова част от ЕС. ЕК следва да гарантира, че е нает персонал, който е достатъчно добре обучен по отношение на достъпа до информация и правосъдие и особено в сферата на проверките с цел наблюдение на правилното прилагане. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК отбелязва, че когато популяризира и защитава икономиката на ЕС по време на глобални търговски преговори, ЕК трябва да гарантира и категорично да отстоява нашите основни екологични и социални стандарти. Това не само е начин за укрепване на европейската конкурентоспособност, подобряване на образа на Европа и осигуряване на бъдеще за нейното население и територии, но и възможност да се покаже на други части на света един по-демократичен и устойчив метод на управление въз основа на по-голямо ангажиране на ОГО. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК предлага да се създаде тристранен орган (ЕК, държави членки и ОГО) за уреждане на спорове и/или за обсъждане на проблеми, повдигнати от ОГО, преди възникването на потенциална вреда за околната среда или търсенето на средства за правна защита. Освен това независим научен консултативен орган на ЕС следва да може да дава препоръки на ЕК, когато ОГО докладват за проблем. ЕК следва да представя и мотивирани решения. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Държавите членки и ЕК следва да оказват по-голяма политическа, финансова и професионална подкрепа на МСП и ОГО, за да могат те да насочат усилията си към опазването на околната среда след 2020 г. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи бележки

2.1.   
  Ролята на гражданското общество в управлението, прилагането и оценката на законодателството в областта на околната среда

Контекст

| 2.1.1. | През декември 2018 г. първият заместник-председател на ЕК Франс Тимерманс отправи писмо до председателя на ЕИСК с искане за настоящото проучвателно становище, заявявайки, че „гражданското общество — работодателите, работниците и другите му представители — е от основно значение за прилагането“. ЕИСК — гласът на организираното гражданско общество — отразява мненията на обществото в ЕС на местно равнище по въпроси, които попадат в обхвата на посочените в цитираното по-горе писмо теми. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | През последните няколко години ЕИСК е приел няколко становища на тази тема, които ЕК следва да вземе предвид (3) (4). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Във връзка с все по-големите тревоги на гражданите по света относно околната среда (5), ЕИСК би желал да напомни на ЕК, че един от най-големите проблеми за по-доброто прилагане на законодателството в областта на околната среда е липсата на политическа воля на местно, национално и европейско равнище. Това води и до липсата на достатъчно човешки и финансови ресурси (например по линия на многогодишната финансова рамка), които са необходими, за да се обясни целта на законодателството в областта на околната среда, да се гарантира неговото правилно прилагане, да се помага на съдилищата да изпълняват правомощията си, когато е необходимо (6), и да се прави оценка на това законодателство. С други думи незадоволителното прилагане на законодателството в областта на околната среда не се дължи на недостатъчно и неконструктивно изпълнение на ролята на гражданското общество. ЕИСК счита, че проблемът е основно в законодателните органи, които просто не му обръщат достатъчно внимание. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | И накрая, но не на последно място, ЕИСК твърди, че по-силната роля на организираното гражданско общество в управлението, прилагането и оценката на регламентите на ЕС в областта на околната среда е от съществено значение за постигането на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), като се започне от ЦУР 1, и за прилагането на практика на глобалните споразумения относно изменението на климата. Поради това ЕИСК насочва вниманието на компетентните органи към редица общи, секторни и актуални подобрения, посочени в настоящото становище. |
| --- | --- |

2.1.4.

Достъп до информация

| 2.1.5. | ЕИСК категорично подкрепя прегледа на изпълнението на политиките на ЕС в областта на околната среда, който е от ключово значение за предоставянето на широк набор от информация в областта на околната среда по въпроси, като например устойчивостта, изменението на климата и качеството на живота в Европа. Той очаква ЕК и държавите членки да изпълнят своите задължения, като включат становищата на ОГО в ПИПОС и в докладите по държави. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | ЕИСК настоява ЕК да изиска от държавите членки да приемат механизъм, който да позволява достъп до информация в областта на околната среда в рамките на един месец (Конвенция от Орхус (7)). Вече не е приемливо обществеността да бъде принудена да чака — понякога повече от година — преди да получи достъп до тази информация. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | ЕИСК също така призовава ЕК да подобри комуникацията и по-редовно и ефикасно да популяризира визията на директивите на ЕС чрез социалните медии, като ОГО биха могли да я подкрепят. Продължаващото обучение и образование по въпроси, свързани с околната среда, са от ключово значение. |
| --- | --- |

2.1.7.

Участие

| 2.1.8. | ЕИСК настоява ЕК да включва ОГО систематично ОГО в бъдещите проверки за пригодност на регламентите на ЕС в областта на околната среда, както и в бъдещите процедури по ПИПОС на национално равнище и на равнището на ЕС. Това включване следва да става на много ранен етап, когато се определят критериите за оценка, в сътрудничество с ЕИСК и съответните комитети на национално и местно равнище. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | ЕИСК отново подчертава позицията си от предходни становища (8) (9), че ефективното прилагане на мерките за опазване на околната среда зависи отчасти от предоставянето на по-активна роля на гражданското общество (работодатели, работници и други заинтересовани страни). ЕИСК отново отправя своя призив за по-силно и по-структурирано участие на ОГО, което би укрепило ПИПОС. Например ОГО, занимаващи се с въпроси в сферата на околната среда на национално равнище, и научните среди трябва да имат възможност да допринасят чрез опита и познанията си за докладите по държави, структурирания диалог с всяка държава и свързаните с тях последващи действия. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Същото важи и за търговските преговори на ЕС: ЕК трябва да гарантира и категорично да отстоява нашите основни екологични и социални стандарти, когато популяризира и защитава икономиката на ЕС по време на глобални търговски преговори. Това не само е начин за укрепване на европейската конкурентоспособност, подобряване на образа на Европа и осигуряване на бъдеще за нейното население и територии, но и възможност да се покаже на други части на света един по-демократичен и устойчив метод на управление въз основа на по-голямо ангажиране на ОГО. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | ОГО често биват призовавани да представляват и изразяват гласно притесненията на обществото във връзка с разходите и затрудненията при прилагането. Ето защо ЕИСК предлага ОГО да играят роля на по-ранен етап в процедурите, когато се иска да организират консултации и да стават участници в разрешаването на спорове. ЕИСК счита, че разрешаването на спорове следва да става по-рано в процеса. |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | ЕИСК предлага да се създаде тристранен орган (ЕК, държави членки и ОГО) за уреждане на спорове и/или за обсъждане на проблеми, повдигнати от ОГО преди възникването на потенциална вреда за околната среда или търсенето на средства за правна защита. Освен това независим научен консултативен орган на ЕС следва да може да дава препоръки на ЕК, когато ОГО докладват за проблем. ЕК следва да представя и мотивирани решения. |
| --- | --- |

2.1.12.

Достъп до правосъдие

| 2.1.13. | Още веднъж, като се позовава на свое становище (10), ЕИСК призовава ЕК да работи за подобряване на достъпа на гражданското общество до правосъдие (напр. правото на ОГО да се явяват пред Съда на Европейския съюз и да има специализирани съдии и прокурори на равнището на ЕС и на национално и местно равнище). |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | За да се подобри достъпът до правосъдие, ЕИСК също така счита, че гражданите следва да могат да се обръщат директно към Съда на Европейския съюз, както могат към Европейския съд по правата на човека, когато транспонирането на законодателството на ЕС в националното законодателство е изложено на риск и националните средства за защита са изчерпани. |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Предвид честите случаи на изключително бавно съдебно производство, ЕИСК призовава ЕК да обмисли издаването на разпореждания в областта на околната среда за въпроси, различни от спешните случаи, които държавите членки трябва да спазват, като в случай на непосредствена вреда за околната среда работата се прекратява в очакване на решение на Общия съд на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | ЕИСК също така настоява ЕК да създаде подходящ механизъм за инвестиране на глобите, платени за причиняване на щети върху околната среда, в действия, насочени към подпомагане на опазването на околната среда. |
| --- | --- |

2.1.16.

2.2.   
  Предложения на гражданското общество относно ролята на МСП, работодателите, профсъюзите и екологичните организации при прилагането на законодателството в областта на околната среда

Ролята на МСП при прилагането на законодателството в областта на околната среда

| 2.2.1. | Както посочва в предходно свое становище (11), ЕИСК, подобно на ЕК, е предпазлив, отчитайки факта, че недостатъчното спазване на механизмите за осигуряване на прилагането на законодателството и управлението в областта на околната среда е, за съжаление, фактор, допринасящ за нелоялна конкуренция и причиняващ икономически щети. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | МСП, и по-специално микропредприятията, представляват 99,8 % от предприятията в Европа: показателите, които ги определят като такива, са или броят на служителите им, или обемът на оборота и балансът им (12). Приносът на МСП за създаването на стойност и заетост, както и тяхното въздействие върху околната среда са значителни. Въпреки че поотделно МСП обикновено разполагат с ограничени човешки и финансови ресурси, в интерес на всички е те да се мобилизират и насърчават с цел да се акцентира в по-голяма степен върху правилата за опазване на околната среда. Капацитетът и участието на МСП в областта на иновациите, обновлението, създаването на работни места и поддържането на социалния напредък са много важни за постигането на ЦУР и на целите на Парижкото споразумение относно изменението на климата в световен мащаб. Има редица други важни области, като например здравеопазването, селското стопанство, производството, туризма и хотелиерството, услугите и стопанската дейност като цяло, в които разработването и хармонизирането на екологични стандарти, гарантирането на устойчиво развитие и разрешаването на проблемите във връзка с изменението на климата са от ключово значение. В това отношение ЕК, държавите членки и ОГО действително трябва да работят по-тясно с МСП. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | ЕИСК призовава ЕК да гарантира, че държавите членки ще разработят, въведат и експлоатират хармонизирани, екологични, устойчиви и екологосъобразни данъчни системи въз основа на принципа „замърсителят плаща“. По този начин ресурсите ще се преразпределят систематично към онези, които се борят за предотвратяване на замърсяването на почвите, водите и въздуха. Този принцип следва да се прилага и за общините и други местни или регионални органи. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ролята на профсъюзите и работодателите при прилагането на законодателството в областта на околната среда

| 2.2.4. | ЕИСК призовава ЕК да субсидира част от разходите за обучение на служителите за познаване и прилагане на регламентите в областта на околната среда като част от организираните от профсъюзите и/или работодателите курсове. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | ОГО, които работят в областта на защитата на околната среда, и МСП следва да бъдат ангажирани в по-голяма степен при предоставянето на информация на служителите и осигуряването на образование и обучение в областта на околната среда, за да се гарантира основното разбиране на тези въпроси от страна на широката общественост. Това сътрудничество следва да се финансира от държавите членки. Задължителното образование по теми, свързани с климата и околната среда (във възрастта 6 — 18 години), следва да бъде част от националната учебна програма на всяка една държава, а ОГО, които работят в сферата на околната среда, следва да бъдат ангажирани задължително в теоретичната и практичната работа след 2020 г. |
| --- | --- |

2.2.5.

Ролята на ОГО, които работят в областта на околната среда, при прилагането на законодателството в тази област

| 2.2.6. | ЕИСК настоява ЕК да гарантира, че бюджетът на ЕС покрива разходите, свързани с приноса на ОГО с нестопанска цел към процесите в ЕС и на национално равнище, както и към структурата на управление, прилагане и оценка на законодателството в областта на околната среда. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Като цяло държавите членки и ЕК следва да оказват по-голяма политическа, финансова и професионална подкрепа на МСП и ОГО, за да могат те да насочат усилията си към опазването на околната среда след 2020 г. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | ОГО, активни в областта на околната среда, следва да могат да участват във вземането на решения относно използването на средства от ЕС на регионално равнище за проекти, които оказват въздействие върху околната среда. В допълнение ОГО следва да имат по-лесен достъп до тези средства. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Освен това тези ОГО трябва да могат да дават консултации и да участват в изготвянето на проекти на годишни доклади на държавите членки, свързани с директивите в областта на околната среда (напр. по отношение на Директивите за птиците и местообитанията или на състоянието на околната среда на всяка една държава). ЕК следва да бъде по-внимателна също и при гарантирането, че държавите членки публикуват навреме тези доклади (защото някои не се представят в сроковете, посочени в член 16 от Директивата за местообитанията (13) или член 9 от Директивата за птиците (14)). |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   
  Предложения на организираното гражданско общество за ролята му при прилагането на законодателството в областта на околната среда по отношение на отпадъците, въздуха и биологичното разнообразие

Ролята на гражданското общество при прилагането на регламентите в областта на околната среда по отношение на отпадъците

| 2.3.1. | ЕИСК изразява дълбока загриженост, че въз основа на доклада на ЕК при половината от държавите в ЕС има риск от неизпълнение на целта за рециклиране на 50 % от общинските отпадъци до 2020 г. (15). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | ЕИСК настоятелно призовава ЕК и държавите членки постепенно да прекратят изгарянето и заравянето на подлежащи на рециклиране отпадъци. Крайно време е ЕК и държавите членки да спазят ангажиментите си по отношение на опазването на околната среда, вместо да възприемат аргументите на лобита, работещи срещу спешната необходимост от устойчива кръгова икономика с нулеви отпадъци. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | В това отношение ЕИСК настоятелно призовава за активна роля на всички държави членки при поставянето на акцент върху опазването на околната среда и действията в интерес на околната среда. ЕК следва да поиска от държавите членки да създадат в рамките на своите правителства министерство с ресор опазване на околната среда и устойчиво развитие, което ще им позволи да акцентират в по-голяма степен върху координирането и прилагането на регламентите на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | С цел да се улесни постигането на целите по отношение на отпадъците и да се подпомогне този процес чрез по-добро образование и обучение, ЕИСК също така настоява държавите членки да започнат ясни образователни и информационни кампании за предотвратяване на образуването и управление на отпадъците, насочени към широката общественост, включително началните и средните училища. С цел да се подчертае по-добре общата социална отговорност за опазване на околната среда, ЕК и на държавите членки следва да отразяват редовно и много по-пространно в интернет целевите дейности на МСП и НПО по отношение на събирането и управлението на отпадъците. ЕИСК предлага, по примера на конкурса „Европейска зелена столица“ (през 2019 г. — Осло (16)), от 2020 г. ЕК да предоставя на национални НПО, работещи в областта на околната среда, необходимите финансови ресурси да присъждат ежегодно в държавите членки подобна „зелена“ награда на три малки населени места в селските райони (по-големи или по-малки градове) въз основа на тяхното екологично представяне. Тази награда, разбира се, ще бъде повече символична, отколкото реална, като целенасоченият интерес от страна на местни и национални медии ще подчертае значението на този въпрос. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Данъците, данъчните санкции, освобождаването от плащане на някои данъци и данъчните облекчения са важни стимули за икономическото управление и растежа на държавите при насърчаването или обезсърчаването на заинтересованите страни да намаляват, обезвреждат, унищожават и управляват отпадъците като полезен ресурс. С цел по-ефективно ангажиране на МСП в управлението на ресурсите от отпадъци и поддържане на по-добро качество на въздуха, ЕИСК предлага държавите членки да налагат по-високи данъци за депониране на отпадъци, сериозно да намалят или дори забранят изгарянето на отпадъци и във всички държави членки да се прилага принципът „плащаш повече, ако изхвърляш повече“, както и да се налагат санкции за замърсени подлежащи на рециклиране отпадъци. Въвеждането на „зелени“ (или екологосъобразни) данъци или еднократно данъчно облекчение за МСП, които внедряват ключови иновации в управлението и повторното използване на отпадъци, би било много полезно. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | ЕИСК решително подкрепя основните цели, посочени в Рамковата директива за отпадъците (17), в която се предвижда, че отпадъците следва да се управляват, без да се застрашава човешкото здравето и без да се вреди на околната среда, и по-конкретно без риск за водата, въздуха, почвата, растенията или животните, без да се предизвиква неудобство чрез шум или миризми и без да се въздейства отрицателно върху природната среда или местата, които са обект на специален интерес. Като последващо действие ЕК следва да допълни законодателството и политиката на ЕС в областта на отпадъците, като разработи комбинация от селективни методи за събиране на отпадъците („от врата до врата“, острови с отпадъци, места за изхвърляне на отпадъци, колективни обществени действия при събирането на отпадъци), и създаде национални мрежи на места за събиране на отпадъци. Тежестта от обезвреждането на отпадъци ще се намали чрез задължително въвеждане (и прилагане) на депозитната система за връщане на опаковки за еднократна употреба (пластмасови, алуминиеви, стъклени), интелигентно използване на обемисти отпадъци (центрове за повторна употреба), увеличаване на разделно събираните отпадъци (текстилни, биоразградими, опасни) и по-широко насърчаване на компостирането у дома и в квартала заедно с финансова и техническа подкрепа за използването на компост. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | ОГО и съответните МСП (основно дружествата за управление на отпадъци) следва да бъдат ангажирани по-активно в процеса на вземане на решения в областта на околната среда и прилагането им на национално равнище. Държавите членки следва да създадат схеми за финансово подпомагане за МСП, играещи активна роля при събирането, рециклирането и оползотворяването на отпадъци, както и като цяло по отношение на кръговата икономика. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | С цел да се намали нашият екологичен отпечатък и да се затвърди устойчивото развитие, ЕИСК настоятелно призовава държавите членки изцяло да прилагат стратегии за екологосъобразни обществени поръчки по такъв начин, че ЕК редовно и пряко да следи за тяхното изпълнение. Тя следва да продължи да изисква ангажирането на националните НПО, извършващи дейност в областта на околната среда в държавите членки, с подготовката на екологосъобразните обществени поръчки и с финализирането на постъпващите оферти. ЕК също така следва да предложи използването на средства от ЕС за засилване на положителното въздействие на екологосъобразните обществени поръчки. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | ПИПОС (18) следва да се публикува редовно, като съответната информация се споделя без прекъсване. В публикувания на 4 април 2019 г. ПИПОС се цитира проучване, в което е изчислено, че общите разходи за обществото от сегашните пропуски в прилагането на законодателството в областта на околната среда възлизат на приблизително 55 млрд. евро годишно (19). |
| --- | --- |

2.3.9.

| 2.3.10. | През последните две години добре функционира обменът на експерти между агенциите в областта на околната среда и общините на държавите — членки на ЕС, което осигурява по-голяма осведоменост на заинтересованите страни. На новите идеи и най-добрите практики обаче следва да бъде дадена по-голяма онлайн гласност в държавите членки, като се гарантира редовното публикуване на съдържанието и резултатите от тези партньорски прояви. По-голямата ангажираност на ОГО и МСП на национално равнище може да доведе до по-тясно техническо или стопанско сътрудничество и по-бързо признаване на възможностите за МСП. ЕИСК настоятелно призовава ЕК да отбелязва ежегодно международните дни, посветени на екологията (20), като призовава и дава възможност на местните заинтересовани страни в държавите членки да мобилизират или финансират заинтересованите лица, предприятията, ОГО и властите да организират прояви за събиране и почистване на отпадъци и за подобряване на качеството на въздуха. |
| --- | --- |

2.3.10.

Ролята на гражданското общество при прилагането на законодателството в областта на околната среда по отношение на въздуха

| 2.3.11. | Поради нарастващите проблеми със здравето и околната среда държавите членки следва да подобрят общото качество на въздуха и да ангажират по-активно НПО и предприятията в процеса на предотвратяване на замърсяването. Значително замърсяване на въздуха причиняват отоплението в домакинствата с въглища и влажна дървесина, изгарянето на търговски (напр. пластмаса, текстил), градински или други отпадъци на открито, старите превозни средства с двигатели, които водят до по-големи емисии на газове, гражданската и военната авиация (21), автомобилният и морският транспорт, речните и презокеанските круизни кораби, заедно с някои промишлени и селскостопански практики. |
| --- | --- |

2.3.11.

| 2.3.12. | ЕИСК цени високо общата селскостопанска политика (ОСП), с която са въведени задължителни правила за опазване на околната среда с цел насърчаване на устойчивото развитие (член 11 от ДФЕС), за защита на потребителите (член 12), за хуманно отношение към животните (член 13) и т.н. ЕИСК насърчава ЕК да продължи да въвежда подобрения в тези области — напр. да въведе в ОСП нови мерки, свързани с подобряването на качеството на въздуха и намаляването на равнищата на емисиите. С цел обаче да се облекчат проблемите, свързани с разходите на малките стопанства и земеделските стопани, ЕС следва да приложи изцяло решението за създаването на подходяща инфраструктура за алтернативни горива (22) съгласно Директива 2014/94/ЕС за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива (23). |
| --- | --- |

2.3.12.

| 2.3.13. | За да се намали замърсяването на въздуха от стари превозни средства, ЕК следва да преустанови трансграничните продажби на автомобили втора ръка, които са над петгодишни. Намаляването на автомобилния товарен транспорт, подобряването на условията за железопътен, морски и речен товарен транспорт и въвеждането на зони с ниски емисии в населените райони са ключови фактори за намаляването на замърсяването на въздуха. С цел да се избегне замърсяването на въздуха и шума, са необходими допълнителни усилия и използване на средства от държавите членки за замяна на сегашните остарели дизелови двигатели на автомобилите с електрически автомобили или поне с двигатели с по-ниски емисии в периода 2022—2027 г. |
| --- | --- |

2.3.13.

| 2.3.14. | За да се подобри качеството на въздуха, ЕК следва да подкрепи държавите членки при модернизирането на подвижния състав, премахването на ограниченията на скоростта по железопътните линии, въвеждането на електронни системи за таксуване на камиони въз основа на изминато разстояние по всички пътища и въвеждане на по-голямо диференциране на системата за таксуване въз основа на емисиите. На базата на редовен диалог с НПО и съответните МСП държавите членки следва да въведат такси за използването на пътищата в столиците (включително въвеждане на такса „задръстване“ до 2025 г.) и да създадат повече зони за пешеходци, по-големи паркове и други зелени зони в градовете. При планирането и въвеждането на тези зони НПО и МСП следва редовно да бъдат ангажирани и консултирани онлайн. |
| --- | --- |

2.3.14.

| 2.3.15. | ЕИСК настоятелно призовава ЕК да обмисли създаването на регламенти за използване на повече енергия от възобновяеми източници и по този начин да увеличи техния дял в доставянето на електроенергия и отопление. И НПО, и МСП следва да бъдат ясно ангажирани при изготвянето на нови национални енергийни планове, които да доведат до намалено използване на енергия, особено на изкопаеми горива. Държавите членки следва да обсъдят реалните и осъществимите предложения в това отношение. Освен това най-добрите практики следва да бъдат признати и обезпечени с необходимите финансови ресурси. Държавите членки следва редовно да споделят своите най-добри практики в областта на околната среда. |
| --- | --- |

2.3.15.

Ролята на гражданското общество при прилагането на законодателството в областта на околната среда по отношение на биологичното разнообразие

| 2.3.16. | За ЕИСК, особено по отношение на въздействието върху биологичното разнообразие, е от основно значение държавите членки да провеждат обществени консултации на ранен етап, когато всички варианти са все още отворени и има възможност за истински анализ на алтернативите. Основно от държавите членки и от компетентните органи зависи да гарантират, че отговорните за създаването на политиките лица възприемат това изискване сериозно и насърчават обществените консултации на ранен етап. |
| --- | --- |

2.3.16.

| 2.3.17. | За да могат ОГО да водят истински дискусии с ЕК, следва да бъде ясно как тя функционира (особено начина, по който се вземат решенията) и какви са нейните очаквания (вида на очакваната информация), например в случай на неспазване на законодателството в областта на околната среда или на риск от нанасяне на вреди на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

2.3.17.

2.4.   
  Предложения на гражданското общество по отношение на прилагането на законодателството в областта на околната среда и ролята на ЕК като пазител на Договорите

| 2.4.1. | ЕИСК призовава ЕК да предоставя коментари на националните парламенти, когато държава членка транспонира законодателството на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | ЕИСК също така желае ЕК да изготвя бележки и констатации по искане на трети страни и да ги предоставя на съответните страни, когато върховен съд бива сезиран във връзка с национална разпоредба, транспонираща законодателството на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | ЕИСК настоява ЕК да припомни на държавите членки, че в законодателството на ЕС не съществува понятието „свръхтранспониране“ и че законодателството на ЕС в областта на околната среда изисква непрестанно предприемане на мерки за подобряване на състоянието на околната среда. Ето защо законодателството на ЕС забранява всяка тенденция за връщане назад. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | ЕИСК също така призовава ЕК да обясни на държавите членки, че законодателството на ЕС в областта на околната среда, което позволява дерогации от правилата на вторичното законодателство, изисква тези дерогации да бъдат строго определени от държавите, за да не противоречат на целите на Съюза. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | ЕИСК насърчава ЕК да продължи да изготвя насоки за улесняване на тълкуването и прилагането на вторичното законодателство в областта на околната среда и по-специално в две области:






  а) | отчитане на въпросите, свързани със здравето, при екологичните оценки; |
| --- | --- | --- |

2.4.5.

а)

отчитане на въпросите, свързани със здравето, при екологичните оценки;

| б) | определяне на влажните зони въз основа на тяхната мултифункционалност. |
| --- | --- |

б)

определяне на влажните зони въз основа на тяхната мултифункционалност.

| 2.4.6. | ЕС трябва да помогне за разработването и спазването на местни модели за развитие и за популяризирането на опазването на околната среда. Ето защо в държавите членки са необходими по-редовни проверки по места от страна на ЕК, за да се гарантира, че средствата от ЕС се изразходват добре и че всички заинтересовани страни от публичния и частния сектор прилагат правилно регламентите в областта на околната среда и управлението. По този начин би могло да се отговори също и на общото изискване хората, живеещи в отдалечените региони на ЕС, и техните организации да получават подкрепа и към тях се подхожда като към ключова част от ЕС. ЕК следва да гарантира и наемането във всяка една държава членка на достатъчно на брой добре обучени служители в сферата на достъпа до информация и правосъдието, и дори още повече в сферата на мониторинга с цел наблюдение на правилното прилагане на регламентите в областта на околната среда. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | ЕИСК призовава председателя на ЕК да предостави на члена на Комисията, отговарящ за опазването на околната среда, по-големи правомощия, особено по отношение на въпросите, свързани с околната среда и здравето. Този член на Комисията следва да акцентира и да се ангажира в по-голяма степен и с координирането на процесите в селските райони, повсеместното подобряване на качеството на живот и гарантирането, че националните предприятия спазват договорените изисквания в областта на околната среда. Конкурентоспособната икономика на бъдещето трябва да се превърне в икономика на красивото, обхващаща всичко, което е красиво и добро: културни, художествени, екологични и местни дейности, които подобряват качеството на живота. Една от нашите основни цели следва да бъде ръстът на вътрешното щастие, т.е. общото благосъстояние, който е свързан с една по-здравословна икономика и по-добри и по-устойчиви икономически, социални и екологични ценности, които могат да бъдат възродени отново. |
| --- | --- |

2.4.7.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“ (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 83).

1

Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда

(2)  Становище на ЕИСК относно „Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците“ (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 33).

2

Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците

(3)  Становище на ЕИСК относно „Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“ (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 83).

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците“ (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 33).

4

(5)  https://glocalities.com/latest/reports/environmental-concern

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците“ (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 33) (заключение 1.5)

6

(7)  https://ec.europa.eu/environment/aarhus/

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Преглед на изпълнението на политиките на ЕС в областта на околната среда“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 114).

8

(9)  Становище на ЕИСК относно „Прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда: качество на въздуха, водите и отпадъците“ (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 33).

9

(10)  Становище на ЕИСК относно „Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“ (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 83).

10

(11)  Становище на ЕИСК относно „Действия на ЕС за подобряване на спазването на законодателството и управлението в областта на околната среда“ (ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 83).

11

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32003H0361

12

(13)  Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (OB L 206, 22.7.1992 г., стр. 7).

13

(14)  Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици (OB L 20, 26.1.2010 г., стр. 7).

14

(15)  COM(2019) 149 final.

15

(16)  http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm

16

(17)  Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно отпадъците и за отмяна на определени директиви (OB L 312, 22.11.2008 г., стр. 3) http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/

17

(18)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/eir_2019.pdf

18

(19)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/study_costs_not_implementing_env_law.pdf

19

(20)  https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_environmental_dates

20

(21)  Становище на ЕИСК относно „Схема за търговия с емисии от авиационни дейности“ (NAT/710) (ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 75).

21

(22)  Становище на ЕИСК относно „План за действие относно инфраструктурата за алтернативни горива“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 69).

22

(23)  Директива 2014/94/EC на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 г. за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива (OB L 307, 28.10.2014 г., стр. 1) https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2014/94/oj?locale=bg.

23

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/58

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Синябиоикономика“

(проучвателно становище)

(2020/C 47/08)

Докладчик: Simo TIAINEN

Съдокладчик: Henri MALOSSE

| Консултация | Финландско председателство на ЕС, 7.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Дата на решението на Бюрото | 19.2.2019 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 1.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 151/1/1 |

Консултация

Финландско председателство на ЕС, 7.2.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Дата на решението на Бюрото

19.2.2019 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

1.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

151/1/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Синята биоикономика означава икономически дейности и създаване на стойност въз основа на устойчиво и интелигентно използване на възобновяеми водни ресурси и свързаните с това експертни познания и опит. В Европа съществуват много обширни експертни познания и опит, ноу-хау и човешки традиции, свързани с водата, водните ресурси и синята биоикономика. Въпреки това, що се отнася до нейния потенциал и възможности, свързаните със синята биоикономика стопански дейности в Европа все още са доста скромни. Съществуват редица пречки, които трябва да бъдат преодолени. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | За да се засили устойчивият растеж на синята биоикономика, трябва да се разкрие нейният пълен потенциал в ЕС и да се определят приоритети в областта на научните изследвания. По-конкретно, необходимо е да се развие по-добро разбиране за приложимостта на водните суровини в процесите на добавяне на стойност. Укрепването на устойчивия растеж изисква целенасочено финансиране на научните изследвания, за да се стимулират иновациите, мултидисциплинарното развитие, предприемачеството и създаването на нови висококачествени работни места. Устойчивият растеж също така изисква оперативна среда с равнопоставени условия на конкуренция, както и широко сътрудничество и създаване на нови партньорства между промишлеността, научноизследователските организации, публичните органи и третия сектор. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В много райони на ЕС водите и водните екосистеми не са в задоволително състояние. Доброто качество на водите и доброто състояние на водните басейни обаче са основата за синята биоикономика. Необходимо е да се запази и възстанови доброто състояние и биологичното разнообразие на океаните, моретата, езерата и реките. Това изисква всички заинтересовани страни да положат големи усилия, включително ЕС, националните и регионалните институции, университетите и научноизследователските центрове, всички участващи специалисти (напр. от секторите на рибарството и туризма), както и организациите на гражданското общество. Тези усилия трябва да включват подходящи научни изследвания, обучение и трансфер на ноу-хау. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Необходими са повече инвестиции в управлението на водните басейни и санитарните съоръжения, за да се гарантират достъп до и устойчиво използване на чиста вода и подходящи санитарни съоръжения за всички. Необходими са конкурентни решения за премахване на отпадъците от водите и за разработване на технологии за пестене и рециклиране на вода. Необходими са нови, икономически ефективни решения за намаляване на количествата хранителни вещества, оттичащи се в естествените води, и за възстановяване на критичните местообитания и променените водни басейни. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава ЕС и другите участници в синята биоикономика да предприемат спешни действия за борба с изменението на климата и неговото въздействие. По-специално, с драматичната промяна на условията спешното адаптиране на рибарството и аквакултурите към изменението на климата е изключително важно и това оказва голямо въздействие върху тези важни начини за препитание. Рибарството, аквакултурите и отглеждането на водорасли са от решаващо значение за увеличаването на устойчивото производство на храни от водни организми в ЕС. Разработването на устойчиви на изменението на климата системи за храни от водни организми изисква допълнителни научни изследвания и иновации преди да бъде приложено успешно. Биомасата от водорасли е потенциално важен воден ресурс, който може да се използва като суровина с широк кръг употреби. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Необходими са съвместни усилия от страна на университетите, научноизследователските центрове, НПО и сектора на рибарството за разработване на нови продукти с добавена стойност от странични и отпадъчни рибни продукти. Нужни са нови инструменти за финансиране, за да се насърчават технологичните иновации и услуги. Необходими са сътрудничество между секторите и по-добри процеси за вземане на решения. Възстановяването на биологичното разнообразие на моретата, езерата и реките ще разкрие нови възможности за стопанска дейност — в това число основно семейни и малки предприятия на местните пазари. Освен това насърчаването на нови стопански модели за воден туризъм и използването на водните ресурси с цел отдих предлагат нови възможности за устойчива стопанска дейност в отдалечените региони. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Приоритетите за мерки за развитие по отношение на програмата за синя биоикономика включват: i) чиста вода и канализация, ii) разнообразни и безопасни водни басейни в добро състояние, iii) устойчиво производство на храни от водни организми, iv) нехранителни продукти с висока стойност, v) адаптиране към изменението на климата, vi) „синьо“ здраве и благосъстояние и vii) по-добра координация при борбата с незаконните дейности, свързани с водните ресурси. Като инвестира в това развитие, Европа може да укрепи своята позиция на водещ фактор в кръговата икономика. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Призоваваме Европейския съюз да насърчава повишаването на осведомеността, образованието и обучението, които да включват научните изследвания и използването и трансфера на знанията, натрупани от общностите в крайбрежните райони и районите с вътрешнотериториални води, което ще даде възможност за щадящо управление на околната среда и за създаване на европейски мрежи за обучение в тази област. По отношение на селското стопанство ЕС следва да разгледа и въпроса за недостига на вода. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК предлага синята биоикономика да се превърне в една от водещите области на политиките на ЕС и на политиките му на сътрудничество със съседните държави, както и в рамките на целите за устойчиво развитие на ООН и целите на Парижкото споразумение, договорено на COP 21. В тази връзка Комитетът предлага Съветът на ЕС и Европейският парламент да поискат от Комисията да предприеме няколко пилотни действия в различни морски райони и райони за аквакултури на ЕС, като се изберат внимателно районите, които отразяват голямото многообразие на съществуващите условия в Съюза, степента, до която те са засегнати от риска от срив, и потенциала за развитие на синята биоикономика. Следва да се създаде комитет по управлението, който да включва държавите членки, регионите и заинтересованите страни, с участието на ЕИСК, с цел организиране на обмен на практики и гарантиране на по-мащабно разработване на успешните пилотни проекти. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Въведение

| 2.1. | Синята биоикономика означава икономически дейности и създаване на стойност въз основа на устойчиво и интелигентно използване на възобновяеми водни ресурси и свързаните с това експертни познания и опит. Предприятията и дейностите, които отглеждат суровините за тези продукти или извличат, рафинират, произвеждат и преобразуват биологичните съставки, са част от синята биоикономика. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Трябва да се обърне внимание на това, че значението, характеристиките и възможностите на синята биоикономика се различават много в отделните държави членки в зависимост от географските условия. Повечето държави членки имат пряк достъп до океана или морета. За много от тях крайбрежните води са изключително важни. Освен това в повечето държави езерата и реките имат решаващо значение. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | През май 2019 г. ЕИСК прие становище (1) относно съобщението на Европейската комисия за актуализиране на стратегията за биоикономиката от 2012 г. Изложените в становището заключения и препоръки са уместни от гледна точка на синята биоикономика. В настоящото становище са описани по-подробно възможностите и потенциалът на синята биоикономика. Синята биоикономика е тясно свързана с концепцията за кръговата икономика. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Чистата вода и възобновяемите водни ресурси представляват значителни възможности за устойчива стопанска дейност и могат да предложат ключови решения за постигане на много от глобалните цели за устойчиво развитие (ЦУР 2, ЦУР 3, ЦУР 6, ЦУР 7, ЦУР 8 и ЦУР 14). С настоящото проучвателно становище ЕИСК има за цел да отговори на въпроса, поставен от финландското председателство на Съвета на ЕС, как ЕС би могъл да стимулира развитието на синята биоикономика и кои мерки трябва да бъдат приоритетни. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Синята биоикономика може да предложи многобройни ползи само ако водните басейни са в добро състояние и са продуктивни. Както се посочва в доклада на IPBES (междуправителствена платформа за биологично разнообразие и екосистемни услуги) от май 2019 г., заплахите за биологичното разнообразие заедно с изменението на климата създават голям риск за производствения капацитет на водните организми. Свръхексплоатацията, замърсяването, развитието в крайбрежните райони, засиленият туризъм и транспортът са сериозни предизвикателства, особено в най-засегнатите от тези стресови фактори райони на Европейския съюз (по-специално Средиземноморието). Необходими са адаптирани към различните среди и региони решения. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В бъдеще търсенето на биомаса ще се увеличи и ЕС трябва да обърне внимание на това предизвикателство. Основаният на биомаса преход към неутрална по отношение на емисиите на парникови газове икономика ще бъде ограничен от наличността на земя. Следователно ще бъде важно да се подобри производителността на водните ресурси при използване на целия кръг от възможности на биоикономиката. Това включва например производството и използването на водорасли и други нови източници на протеини, които биха могли да облекчат натиска върху земеделската земя. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Синята биоикономика притежава нарастващ потенциал да подобри продоволствената сигурност и да осигури здравословна храна с нисък въглероден отпечатък, нови храни и хранителни добавки, фуражи, нутрацевтици, фармацевтични продукти, козметични продукти, нови материали, чиста вода, енергия от неизкопаеми източници, рециклиране на хранителни вещества и още много други ползи. Растежът на синята биоикономика зависи от осигуряването на добро състояние на водите и водните екосистеми, устойчиви системи за рибарство и производство на аквакултури, ефективно системно сътрудничество между секторите, технологични иновации, нови инструменти за финансиране и по-добри услуги и устойчиви стопански модели. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | От съществено значение е да се подчертае важността на културните фактори за прилагането на синя биоикономика. Познанията на населението в крайбрежните райони и районите с вътрешнотериториални води представляват изключителен актив за Европа, стига това знание да се идентифицира, запазва и предава на новите поколения. Затова всяко действие, предприето в синята биоикономика, следва да включва културното и човешкото измерение и да гарантира участието на всички заинтересовани страни и особено на местни представители, специалисти и гражданското общество. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Синята биоикономика и целите за устойчиво развитие

| 4.1. | ЦУР на ООН са тясно свързани с водата и водните басейни. Тези цели са насочени към основните глобални предизвикателства, пред които сме изправени, и очертават как да бъде постигнато едно по-устойчиво бъдеще по отношение на основни проблеми като продоволствената сигурност, изменението на климата и предотвратяването на влошаването на околната среда. Целите са тясно взаимносвързани и в настоящия документ се разглеждат от гледна точка на устойчивите възможности за стопанска дейност, основани на водата и водните природни ресурси. Между водите, енергията и особено храните има силна връзка. |
| --- | --- |

4.1.

Чиста вода и канализация

| 4.2. | Цел 6 (Чиста вода и канализация) цели гарантирането на достъп и устойчиво използване на чиста вода и подходящи санитарни съоръжения за всички. В световен мащаб повече от 1 милиард души все още нямат достъп до прясна вода с подходящо качество, а повече от 2 милиарда души живеят в риск от намален достъп до сладководни ресурси. Очаква се нуждата от прясна вода в световен мащаб да се увеличи значително до 2030 г. В становище от 2018 г. ЕИСК разгледа темата за питейната вода (2). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Макар и напоследък в ЕС и други региони да беше постигнат напредък, инвестициите в управлението на сладководните ресурси и санитарните съоръжения трябва да се увеличат. Основната цел е да се намерят конкурентни решения за премахване на отпадъците от водите и за разработване на технологии за пестене и рециклиране на вода, за да се намали пилеенето ѝ. Решенията и технологиите за икономии и рециклиране на вода, както и интелигентното управление на водните ресурси и водоснабдяването, предлагат голям потенциал. Съществуват нови концепции за дезинфекция на вода и нови технологии за премахване на остатъците от лекарства и хормони, както и на пластмасовите микрочастици от отпадъчните води. Съществуват също така обещаващи иновации за превръщане на морската вода в питейна, като се използва енергия от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Доброто качество на водите е основата за синята биоикономика. Доброто управление на водните ресурси е съществена част от решението на почти всички големи проблеми в света, като например свръхпотреблението на водни ресурси и необходимостта от адаптиране към изменението на климата. Управлението на водния жизнен цикъл изисква ясни цели, актуална информация, планиране и управление. Това включва цифрови решения за водоснабдителните услуги и мониторинга, както и нови гъвкави технологични решения за пречистване на отпадъчните води (мембранна технология) и интегриран подход, освободен от традиционните ограничения. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕС има потенциала да се превърне в основен фактор на световната сцена в сектора на водите като доставчик на свързани с водите технологии и услуги. Цифровизацията предлага нова възможност за предприятията от бранша и може значително да подобри ефикасността на управлението на водните ресурси, както и на производството и услугите. Цифрови решения могат да се използват за предлагането на услуги, които да отговарят на потребностите на днешните и бъдещите потребители. В глобален план ЕС може да предложи конкурентни и устойчиви решения в тази област. |
| --- | --- |

4.5.

Разнообразни и безопасни водни басейни в добро състояние

| 4.6. | Океаните, моретата и вътрешнотериториалните води служат като най-големия световен устойчив източник на протеини, а поминъкът на повече от 3 милиарда души в световен мащаб зависи от морското и крайбрежното биологично разнообразие. Състоянието на нашите океани, морета и вътрешнотериториални води бързо се влошава в резултат от човешката дейност. По-специално, състоянието на крайбрежните и вътрешнотериториалните води се влошава поради замърсяване и еутрофикация, а загубата на местообитания е обезпокоителна. Всички тези промени имат опустошителни последици за водните екосистеми и биологичното разнообразие и по този начин за потенциалното производство на храни. Внимателното управление на този важен световен ресурс е ключово за постигането на устойчиво бъдеще. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Цел 14 (Живот под водата) цели опазване на океаните, моретата и водните ресурси и насърчава устойчивото им използване. Необходими са редица мерки, за да се подобри положението, включително значително намаляване на всякакъв вид замърсяване на водите и по-ефективно управление на всички човешки дейности. Необходими са нови решения за намаляване на количествата хранителни вещества, оттичащи се в естествените води. Трябва да се разработват и изпитват икономически ефикасни средства и методи за подобряване на способността на почвата да улавя и свързва хранителните вещества. Еутрофикацията може да бъде намалена и чрез увеличаване на употребата на по-малко използвани видове риба, както и чрез производството и добива на водорасли (като хранителните вещества се отстраняват с улова). Необходими са нови решения за намаляване на еутрофикацията и възстановяване на реките, езерата и морското дъно. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Водните басейни, които са в добро състояние, могат да осигурят значителен брой нови висококачествени работни места. Доброто състояние на рибните запаси и чистите води са основата за устойчив риболов и използване на водите за отдих и разкриват нови възможности за синята биоикономика. В световен мащаб се полагат усилия за възстановяване на речните и сладководните води, за да се възстановят местообитанията с влошено състояние, екосистемните процеси, мигриращите риби, биоценозата и това, което тя предлага. Възстановяването на мигриращите риби ще създаде нов възможен поминък в слабо населените райони, като осигури работни места за хората по модела на семейното предприятие с достъп до местните пазари. |
| --- | --- |

4.8.

Устойчиво производство на храни от водни организми

| 4.9. | В световен план се очаква сериозно увеличение на търсенето на храни. Цел 2 (Нулево равнище на глад) се стреми да се сложи край на глада, да се постигне продоволствена сигурност, да се подобри храненето и да се насърчи устойчивото първично производство до 2030 г. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Рибарството и аквакултурите осигуряват питателна храна и генерират така необходимите доходи, като същевременно подпомагат развитието на селските райони и притежават потенциал да опазват и околната среда. Понастоящем рибата осигурява около 17 % от снабдяването с животински протеини в световен мащаб и 6,5 % от цялото количество протеини за консумация от човека. За стотици милиони хора тя е основен източник на протеини и важни хранителни вещества. Много от рибните запаси продължават да бъдат свръхексплоатирани, което налага по-добро управление. На много места по света големите субсидии за сектора все още поддържат значителен свръхкапацитет на риболовните флоти. Океаните, моретата и вътрешнотериториалните води следва да се използват много по-устойчиво, отколкото в момента. Инвестициите в аквакултури, рибарство и преработване на риба, както и в разработването на нови продукти от отпадъци и странични потоци, са от решаващо значение за увеличаването на устойчивото производство на храни и за поддържането на продоволствена сигурност. Съюзът по-специално е изправен пред съществен отрицателен търговски баланс, що се отнася до рибата и рибните продукти — около 60 % от консумираните в ЕС морски продукти се внасят, като този внос не винаги съответства на критериите на ЕС за устойчиво производство и продоволствена сигурност. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Аквакултурите притежават значителен потенциал за още по-голям растеж. Много по-голямо количество биомаса би могло да се произвежда устойчиво в европейския сектор на аквакултурите, ако се увеличи броят на използваните в този сектор видове, включително морските видове, намиращи се „по-ниско“ в хранителната верига (напр. водорасли и мекотели). Пред развитието на аквакултурите обаче има много пречки. На първо място, нарастващото производство на аквакултури изисква допълнителни източници на фураж. В бъдеще уловът на риба с ниска стойност ще се използва преди всичко за пряка консумация от човека и по-малко като суровина за фураж. За отглеждането на аквакултури е необходимо допълнително количество фуражна биомаса, която би могла да се набави от значително по-малко използвани понастоящем видове като крил и други мезопелагични организми и водорасли, както и от отпадъчни суровини (странични потоци). На второ място, ограниченото пространство за съоръжения за аквакултури е все по-голям проблем, който трябва да бъде решен. От ключово значение за устойчивото развитие на аквакултурите е доброто планиране на дейностите в морски и сладководни води, което отчита екологичното, икономическото, социалното и културното измерение. На трето място, необходими са по-добри решения на проблемите с изтичането на хранителни вещества и контрола на болестите. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Строгото екологично законодателство в различните държави оказва съществено въздействие върху разходите за аквакултури и тяхната конкурентоспособност. Интензивно се разработват различни нови технологии, но несигурността в икономическо и технологично отношение остава. Рециркулационните системи за производство на аквакултури (РСПА) предлагат редица предимства, като например необходимост от минимално количество вода, ефективен контрол на отпадъците, изискване за малко пространство и контрол на производствените условия. Технологиите за РСПА имат потенциал особено в сладководни системи. Възможно е обаче да се наложи все по-голям дял от производството на морски аквакултури да се извършва в крайбрежни води. Необходими са нови подходи към многократното използване и интегрираното управление, включително пространствено планиране и планове за управление на местно равнище. |
| --- | --- |

4.12.

Продукти от аквакултури с добавена стойност и използване за нехранителни цели

| 4.13. | Преработката на риба и други водни организми за консумация от човека генерира странични потоци, които често не се използват за пряка консумация от човека. Изчислено е, че между 30 и 70 % от цялото количество рибна биомаса се превръща в страничен продукт с ниска стойност или изцяло се похабява. Тя съдържа потенциално полезни и ценни вещества, които биха могли да се използват от промишлеността за хранителни и нехранителни цели. От тези вещества могат да се разработят функционални съставки с висока стойност за специализирани продукти. Различни водни организми могат да подпомогнат разработването на нови продукти като нутрацевтици, фармацевтични и козметични продукти. Те могат да предоставят и нови ензими, липиди, биополимери и други биоматериали. От решаващо значение е тези суровини да се използват по екологично ефективен начин. В световен мащаб има значителен натиск да се подобри използването на всички биологични материали и по този начин да се намалят и отпадъците. Морските биотехнологии могат да играят важна роля за създаването на добавена стойност в синята биоикономика. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Биомасата от водорасли придобива все по-голямо значение като ресурс за разнообразни търговски приложения в синята биоикономика. Водораслите осигуряват ефективен, устойчив и все още в голяма степен неизползван ресурс за биологични процеси и продукти. Те са богати на хранителни вещества и енергия. Нарасналото производство на макро– и микроводорасли намира широко признание в Европа като ресурс, който може да се използва като суровина за широк кръг употреби. Наблюдава се все по-голям интерес към добиването, отглеждането или преработването на водорасли за създаване на широк набор от продукти с висока стойност, включително храни, фуражи, нутрацевтици и продукти на биологична основа. |
| --- | --- |

4.14.

Смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него

| 4.15. | По всеобщо мнение изменението на климата влияе на редица променливи характеристики на околната среда, включително валежи, температури, речни течения, вреден цъфтеж на водораслите и увеличаване на киселинността на океанските води. Цел 13 (Действия във връзка с климата) насърчава предприемането на спешни действия за борба с изменението на климата и неговото въздействие. Повишаващите се температури оказват въздействие върху океаните, моретата и другите водни басейни, както и върху хранителните вериги, рибарството и поминъка. В Европа се очаква изменението на климата да увеличи валежите през зимата, като едновременно с повишаващите се температури рискът от еутрофикация и влошаване на качеството на водите се увеличава. Това ще има много неблагоприятни последствия за рибните запаси и другите водни ресурси, а по този начин и за рибарството и другите видове производство. Високите летни температури затрудняват живота на студеноводните видове като пъстървовите риби и допринасят за разпространението на много вредни видове и болести. Набират сила видовете, които имат полза от еутрофикацията. Рекордните високи температури създават големи предизвикателства за стопанствата за аквакултури. По отношение на селското стопанство ЕС следва да разгледа и въпроса за недостига на вода. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Бъдещата продоволствена система трябва да бъде част от решението на изменението на климата, а не част от проблема. По своето естество риболовът и аквакултурите са ефективни начини за производство на протеини от гледна точка на емисиите, които оказват въздействие върху климата. Поради това устойчивият риболов и рибовъдството следва да се насърчават. От съществено значение е и укрепването на устойчивостта на системите за рибарство и производство на аквакултури. Риболовните дейности трябва да се адаптират към промените, като например извънредните метеорологични условия и топлите зими. Един от възможните начини аквакултурите да се подготвят за рекордно високи температури е чрез отглеждане в крайбрежни води, при което в някои случаи повишаването на средната морска температура може да е от полза. Рециркулационните системи за производство на аквакултури (РСПА) могат да помогнат на сектора за аквакултури да се адаптира към изменението на климата. Програмите за отглеждане на риба могат да подобрят поносимостта на рибата към по-високите температури. |
| --- | --- |

4.16.

„Синьо“ здраве и благосъстояние

| 4.17. | Цел 3 (Добро здраве и благосъстояние) се стреми към осигуряване на здравословен начин на живот и насърчаване на благоденствието за всички хора от всички възрастови групи. Услугите за подобряване на благосъстоянието и за отдих, които са свързани с водните басейни, притежават значителен потенциал за растеж. Насърчаването на устойчивото използване на водните ресурси за развлекателни цели предлага нови възможности за стопанска дейност за отдалечените неградски региони, което ще допринесе за създаването на нови висококачествени работни места. Поради своята важност и икономически потенциал синята биоикономика допринася и за Цел 8 (Достоен труд и икономически растеж). |
| --- | --- |

4.17.

5.   Приоритетни действия

| 5.1. | Приоритетите за мерки за развитие по отношение на програмата за синя биоикономика са: i) чиста вода и канализация, обезсоляване на морска вода, намаляване на замърсяването; ii) разнообразни и безопасни водни басейни в добро състояние и възстановяване на екосистемите и биологичното разнообразие в тях; iii) устойчиво производство на храни от водни организми; iv) създаване на нехранителни продукти с висока стойност; v) адаптиране към изменението на климата; vi) „синьо“ здраве и благосъстояние, икономии на енергия и производство на енергия от възобновяеми източници от морето и от реките и езерата; vii) по-добра безопасност и опазване на водните ресурси; и viii) по-добра координация при борбата с незаконните дейности, свързани с водните ресурси. Освен това евтината и чиста водна биоенергия и оползотворяването на биологичните отпадъци са важни нововъзникващи теми. Като инвестира в този вид развитие, Европа може да укрепи своята позиция на водещ фактор в кръговата икономика. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК предлага Съветът на ЕС и Европейският парламент да поискат от Комисията да предприеме конкретни пилотни действия за подобряване на състоянието и производствения капацитет на водните екосистеми в избрани места на ЕС, като се внимава те да отразяват многообразието на съществуващите условия и потенциала за развитие на синята биоикономика. Пилотните действия следва да се проведат в крайбрежните райони и районите с вътрешнотериториални води (включително на островите), които са умерено или силно засегнати от човешката дейност, като например прекомерния сезонен туризъм, замърсяването, натоварването с хранителни вещества от наземни източници, променените водни течения и прекомерната експлоатация на водни ресурси. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Те следва да се осъществят възможно най-бързо с участието на представители, заемащи местни изборни длъжности, университети и научноизследователски центрове, специалисти и съответни представители на гражданското общество. Проектите следва да позволяват разработването и тестването на ключови действия и мерки с цел подобряване на сегашното незадоволително състояние на пилотните обекти. ЕИСК препоръчва провеждането на разумен брой пилотни проекти в Средиземно море, Черно море, по атлантическото крайбрежие, Северно море и Балтийско море, както и в районите с вътрешнотериториални води, които притежават голям потенциал за подобрение. Тези проекти биха могли например да включват почистване на богати на хранителни вещества или замърсени води на пристанища или в туристически зони чрез използването на специфични филтриращи видове като стриди, морски таралежи, миди или водни растения (водорасли), или възстановяването на миграционните пътища и районите на размножаване, за да се възобновят жизнените цикли на мигриращите риби. В същото време капацитетът за широкомащабно улавяне на CO2 също би могъл да се тества в рамките на тези пилотни проекти. Пилотните проекти биха могли да проучат и възможностите на новите технологии за производство на енергия от морета и езера или за намиране на нови начини за пестене на водни ресурси. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК призовава Европейския съюз въз основа на резултатите и натрупания от пилотните проекти опит да насърчава обучението и трансфера на знанията, натрупани от общностите в крайбрежните райони и районите с вътрешнотериториални води, което ще даде възможност за възстановяване и подходящо управление на околната среда, за създаване на европейски мрежи за обучение в тази област и за демонстриране на възможностите за разкриване на висококачествени работни места в тази сфера. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Следва да се създаде комитет по управлението за пилотните проекти, който да включва държавите членки, регионите и заинтересованите страни, с участието на ЕИСК, с цел организиране на обмен на практики и гарантиране на по-мащабно разработване на успешните пилотни проекти. Едновременно с това държавите — членки на ЕС, и засегнатите региони следва да бъдат насърчавани да подготвят стратегии за синята биоикономика, като се консултират с местните заинтересовани страни и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Придобитите чрез научноизследователските програми „Хоризонт Европа“, LIFE и пилотните проекти на синята биоикономика експертни познания и опит в рамките на ЕС следва при определени условия да се предоставят на разположение на трети държави, по-специално на държавите от източното съседство, средиземноморските и африканските държави, Русия за района на Балтийско море, както и на други заинтересовани държави. Синята биоикономика следва да бъде водещ принцип за ЕС в програмите му за сътрудничество с ООН и инструмент за постигане на целите на Парижкото споразумение, договорено на COP 21, за борба срещу глобалното затопляне. |
| --- | --- |

5.6.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно съобщението на Европейската комисия за актуализиране на стратегията за биоикономиката от 2012 г. (ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 37).

1

(2)  Становище на ЕИСК относно качеството на водите, предназначени за консумация от човека (преработен текст) (Директива за питейната вода) (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 107).

2

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/64

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Изграждане на доверие в ориентирания към човека изкуствен интелект“

(COM(2019) 168 final)

(2020/C 47/09)

Докладчик: Franca SALIS-MADINIER

| Консултация | Европейска комисия, 3.6.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 18.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 198/1/4 |

Консултация

Европейска комисия, 3.6.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

18.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

198/1/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Изкуственият интелект (ИИ) не е цел сам по себе си, а инструмент, който може да доведе до положителни радикални промени, но и да носи рискове. Поради тази причина за използването му трябва да се установят ясни правила. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комисията би трябвало да вземе мерки във връзка с предвиждането, предотвратяването и забраната на злонамереното използване на ИИ и машинното самообучение и по-добре да регулира предлагането на пазара на продукти със злонамерена цел.“ |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕС трябва, по-специално, да насърчава разработването на системи за ИИ, насочени към конкретни приложения, даващи възможност за ускоряване на екологичния и климатичния преход. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Необходимо е да се определят предизвикателствата, които ще могат да бъдат преодолени посредством етични кодекси, саморегулиране и доброволни ангажименти, и онези, които ще трябва да бъдат преодолени чрез регулаторни и законодателни средства, придружени от мониторинг, а в случай на неспазване — от санкции. При всички случаи системите на ИИ трябва да отговарят на съществуващото законодателство. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ИИ изисква подход, който обхваща не само техническите аспекти, но и обществените и етичните. ЕИСК приветства ангажимента на ЕС да изгради подход към ИИ, който е ориентиран към човека и съответства на основополагащите ценности на ЕС: зачитане на човешкото достойнство, свобода, демокрация, равенство и недискриминация, правова държава, зачитане на правата на човека. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отново потвърждава (1) необходимостта от консултиране и информиране на работниците и техните представители при въвеждането на системи с ИИ, които могат да доведат до промени в организацията на труда, нейния надзор и контрол, както и в системите за оценка и набиране на персонал. Комисията трябва да насърчава социалния диалог с цел включване на работниците в използването на системите с ИИ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава (2), че един надежден ИИ предполага контрол на човека върху машината и информиране на гражданите относно неговото използване. Системите на ИИ трябва да могат да бъдат обяснени или, ако това не е възможно, трябва да се предостави информация на гражданите и потребителите относно ограниченията и рисковете, свързани с тези системи. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕС трябва да се занимае с „нововъзникващите рискове“ (3) в областта на здравословните и безопасни условия на труд. Трябва да се установят стандарти, за да се избегне положение, при което автономните системи засягат или причиняват щети на хората. Работниците трябва да бъдат обучени да работят с машината и да я спират в случай на авария. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава за развиване на стабилна система за сертифициране, основана на процедури за изпитване, които позволяват на предприятията да потвърдят надеждността и безопасността на своите системи с ИИ. Прозрачността, проследимостта и възможността за обясняване на алгоритмичните процеси на вземане на решения са техническо предизвикателство, което изисква подкрепа от инструменти на ЕС, като например програмата „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Неприкосновеността на личния живот и защитата на данните ще определят равнището на доверие на гражданите и потребителите в ИИ. Собствеността върху данните, контролът и използването им от страна на предприятията и организациите са въпроси, които до голяма степен предстои да бъдат регулирани (по-специално с интернет на предметите). ЕИСК приканва Комисията да преразглежда редовно Общия регламент относно защитата на данните (4) и свързаната с него нормативна уредба с оглед на технологичните развития. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се помисли за приноса, който системите с ИИ могат да имат за намаляване на емисиите на парникови газове, по-специално в промишления, транспортния, енергийния, строителния и селскостопанския сектор. Той призовава преходът в областта на климата и цифровите технологии да бъдат взаимносвързани. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че само контролът на системите с ИИ може да е недостатъчен за определяне на отговорностите и за изграждане на доверие. ЕИСК препоръчва да се даде приоритет на определянето на ясни правила, които в случай на нарушение вменяват отговорност на правните субекти: физически или юридически лица. ЕИСК призовава също така Комисията приоритетно да разгледа основния въпрос за възможността за застраховане на системите с ИИ. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК предлага за предприятията, които отговарят на стандартите, да се разработи „европейски сертификат за надеждно предприятие в сектора на ИИ“, основаващ се, наред с другото, на списъка за оценка, предложен от експертната група на високо равнище по въпросите на изкуствения интелект (ЕГВР). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Като насърчава работата в тази сфера в рамките на Г-7, Г-20 и двустранните диалози, ЕС трябва да се стреми да гарантира, че регулирането на ИИ не се ограничава до европейските граници. Необходимо е споразумението за надежден изкуствен интелект, което трябва се създаде, да бъде международно, и да дава възможност за разработване на международни стандарти и редовна проверка на тяхната целесъобразност. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Обобщение на предложението на Комисията

| 2.1. | Съобщението се основава на работата на експертната група на високо равнище по въпросите на изкуствения интелект (ЕГВР), която Комисията създаде през юни 2018 г. В настоящото съобщение Комисията определя седем основни изисквания за постигане на надежден ИИ, изброени в параграф 4 на настоящото становище. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Комисията стартира пилотна фаза с участието на широк кръг заинтересовани страни. Действията са съсредоточени по-специално върху списъка за оценка, съставен от ЕГВР за всяко едно от основните изисквания. В началото на 2020 г. ЕГВР ще преразгледа и актуализира списъка за оценка и при необходимост Комисията ще предложи нови мерки. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Комисията желае да пренесе своя подход към ИИ на международната сцена и ще продължи да играе активна роля, включително в рамките на Г-7 и Г-20. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Ориентираният към човека ИИ изисква подход, който обхваща техническите аспекти, но така също и обществените и етичните. ЕИСК приветства проявения от институциите на ЕС стремеж да се изгради подход към ИИ, който съответства на основополагащите ценности на Съюза: зачитане на човешкото достойнство, свобода, демокрация, равенство и недискриминация, правова държава, зачитане на правата на човека. Както подчертава Комисията (5), ИИ не е цел сам по себе си, а инструмент, който може да води до положителни радикални промени. Подобно на всеки инструмент, той създава едновременно възможности и рискове. Поради тази причина ЕС трябва да установи правила за неговото използване и да определи ясно свързаните с него отговорности. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Доверието в ориентиран към човека ИИ ще се изгради в резултат на утвърждаването на ценностите и принципите, добре установена нормативна уредба и етични насоки, които съдържат основни изисквания. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Сред множеството породени от ИИ предизвикателства е добре заедно с всички заинтересовани страни да се определят онези предизвикателства, които ще трябва да бъдат преодолени посредством регулаторни и законодателни средства, придружени от механизми за мониторинг и в случай на неспазване — от санкции, и онези, които ще могат да бъдат преодолени с етични кодекси, саморегулиране и доброволни ангажименти. ЕИСК приветства факта, че Комисията е възприела принципи, разгледани първоначално от ЕИСК, но изразява съжаление, че на този етап тя не предлага никакви конкретни мерки в отговор на основателните тревоги (в областта на правата на потребителите, безопасността на системите и отговорността). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Системите с ИИ трябва да спазват съществуващата нормативна уредба, по-специално що се отнася до защитата на личните данни, отговорността за продуктите, защитата на потребителите, недискриминацията, професионалните квалификации и информирането и консултирането на работниците на работното място. Трябва да се гарантира, че тези закони са адаптирани към новите предизвикателства на цифровизацията и ИИ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Както отбелязва Комисията, „следва да бъдат въведени процеси за изясняване и оценяване на потенциалните рискове, свързани с използването на системи с изкуствен интелект в различните области на приложение“ (6). ЕИСК придава най-голямо значение на бъдещите форми, които ще приеме тази оценка, както и на създаването на показатели, които биха могли да бъдат взети под внимание за извършването на оценката. Изготвеният от ЕГВР проект на списък за оценка представлява отправна точка за прилагането на такива процеси. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Това се отнася и до въпроса за справедливото разпределение на очакваната добавена стойност на системите с ИИ. ЕИСК счита, че дължащите се на ИИ положителни промени по отношение на икономическото развитие, устойчивостта на процесите на производство и на потребление (по-специално на енергия), подобряването на използването на ресурсите трябва да бъдат в полза на всички държави, а в техните граници — на всички граждани. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Човешки фактор и надзор

| 4.1.1. | Комисията желае да гарантира, че използването на системи с ИИ в никакъв случай не може да подкопае самостоятелността на човека или да причини неблагоприятни последици. ЕИСК споделя този подход на контрола на човека върху машината, както вече е посочвал в предишните си становища. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Това налага също гражданите да бъдат информирани правилно за използването на тези системи, последните да може да бъдат обяснени или, ако това не е възможно (например в случая на „задълбоченото учене“), на ползвателя да бъде предоставена информация относно ограниченията и рисковете на системата. При всички случаи гражданите трябва да могат да запазят свободата да вземат решение, различно от това на системата с ИИ. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | В предприятията и публичните администрации работниците и техните представители трябва да бъдат надлежно информирани и консултирани при въвеждането на системи с ИИ, които могат да променят организацията на труда и да ги засегнат по отношение на контрола, наблюдението, оценката и наемането на работа. Комисията трябва да насърчава социалния диалог с цел включване на работниците в използването на системите с ИИ. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Що се отнася до човешките ресурси, трябва да се обърне особено внимание на рисковете от злоупотреби със системите с ИИ, като неограничен надзор, събиране на лични данни, данни за здравословното състояние, споделяне на тези данни с трети страни), както и на нововъзникващите рискове във връзка със здравословните и безопасни условия на труд (7). Трябва да се установят ясни стандарти, за да се избегне положение, при което сътрудничеството между човек и машина засяга или причинява щети на хората. Създаденият от Международната организация по стандартизация (ISO) стандарт за „роботите сътрудници“ (8), който е адресиран към производителите, интеграторите и ползвателите, предоставя насоки за разработването и организацията на работно пространство на сътрудничество и намаляване на рисковете, на които може да бъдат изложени хората. Работниците трябва да бъдат обучени да използват ИИ и роботиката, да работят с тях, и по-специално да могат да ги спират в случай на авария (принцип на „аварийната спирачка“). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Техническа стабилност и безопасност

| 4.2.1. | ЕИСК призовава за въвеждането на европейски стандарти за безопасност и за развиването на стабилна европейска система за сертифициране, основана на процедури за изпитване, които биха позволили на предприятията да потвърдят надеждността и безопасността на своите системи с ИИ. ЕИСК държи също да подчертае важността на въпроса за възможността за застраховане на системите с ИИ. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Комисията засяга слабо аспекта за предвиждането, предотвратяването и забраната на злонамереното използване на ИИ и машинното обучение, за което предупреждават множество изследователи (9). Желателно е препоръките на изследователите да бъдат взети под внимание, по-специално във връзка с двойната употреба на тези технологии, която може да засегне цифровата сигурност (увеличаване на компютърните атаки, използване на уязвимостите на хората и на ИИ, „отравяне с данни“ (data poisoning“), физическата безопасност (хакерски атаки върху автономни системи, в това число на автономни автомобили, дронове, автоматични оръжия) или политическата сигурност (мащабно събиране на лични данни, целенасочена пропаганда, видео манипулация и т.н.). Изследователите, инженерите и публичните органи трябва да си сътрудничат тясно, за да предотвратят тези рискове; експертите и други заинтересовани страни, като например ползвателите и потребителите, трябва да участват в дискусии относно тези предизвикателства. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Управление на данните и неприкосновеност на личния живот

| 4.3.1. | Комисията призовава достъпът до данни „да бъде управляван и контролиран по подходящ начин“ (10). ЕИСК смята, че общите декларации не са достатъчни. Степента на доверие, което гражданите имат в системите с ИИ, ще определи и развитието на тези системи. Въпросите за собствеността върху данните, контрола над тях и използването им от страна на предприятията и организациите до голяма степен все още предстои да бъдат регулирани. Количеството предадени данни, например от леките автомобили към производителите на автомобили, както и видът на предаваните данни повдигат въпроси (11). Въпреки понятието „защита на личния живот още при проектирането“ („Privacy by design“), с което по силата на Общия регламент относно защитата на данните свързаните предмети трябва да бъдат в съответствие, се установява, че потребителят разполага с много малко информация по този въпрос или въобще не разполага с такава и няма никакви средства за контрол върху данните. Поради тази причина ЕИСК настоятелно приканва Комисията да преразгледа Общия регламент относно защитата на данните и свързаната с него нормативна уредба с оглед на технологичните развития (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Прозрачност

| 4.4.1. | ЕИСК счита, че възможността алгоритмичните процеси на вземане на решения да могат да бъдат обяснени е от съществено значение за разбирането не на механизмите сами по себе си, а на логиката в основата на процесите на вземане на решения, както и на начина, по който тези процеси се влияят от системите с ИИ. Разработването на стандартни процедури за изпитване на системите за машинно самообучение остава техническо предизвикателство, което би трябвало да бъде подкрепено от инструменти на ЕС, като например програмата „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК споделя подхода на Комисията, според който системите с ИИ трябва да бъдат лесно разпознаваеми, „за да се гарантира, че ползвателите им знаят, че взаимодействат с такава система“ (13), в това число в рамките на отношенията пациент/здравни работници и професионални служби, свързани със здравето и благоденствието на гражданите. ЕИСК набляга и на факта, че е необходимо ползвателят или потребителят също да бъде информиран за услугите, които се извършват от хора. Множество системи с ИИ използват значителен по обем човешки труд, който често остава скрит за крайните ползватели (14). Зад този въпрос се крие предизвикателството, свързано с липсата на прозрачност спрямо ползвателите и потребителите на услуги, но така също и това, изразяващо се в използване на скрита и непризната форма на труд. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Освен това ЕИСК счита, че потребителят винаги трябва да бъде информиран за интегрирането на системи с ИИ в продуктите, които купува, и трябва да може да има достъп до своите данни и да ги контролира. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Многообразие, недискриминация и справедливост

| 4.5.1. | Рисковете по отношение на дискриминацията присъстват в определени приложения с ИИ, даващи възможност за моделиране на профили на граждани, ползватели и потребители (например за наемане на работа, за даване под наем на недвижими имоти, за определени услуги за личността и др.). ЕС разполага със законодателство за равно третиране и недопускане на дискриминация (15). Системите с ИИ трябва да се приведат в съответствие с него. Това законодателство обаче също трябва да се адаптира и при необходимост да се засили (включително на равнището на правоприлагането), за да се справи с новите практики. Съществува реален риск профилирането въз основа на алгоритми да се превърне в мощен инструмент за дискриминация. ЕС трябва да предотврати този риск. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Директивата относно борбата срещу расизма (16) и Директивата относно равното третиране на мъжете и жените извън пазара на труда (17) предвиждат създаването на специални компетентни органи в областта на насърчаването на равенството между жените и мъжете. ЕИСК призовава тези органи да играят активна роля в мониторинга и контрола на системите с ИИ по отношение на рисковете от пряка и непряка дискриминация. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Благосъстояние на обществото и околната среда

| 4.6.1. | Комисията не предлага конкретни възможности за свързване на климатичния преход и цифровизацията, по-специално при използването на системи с ИИ. От съществено значение е да се помисли за приноса, който системите с ИИ могат да имат за намаляване на емисиите на парникови газове, по-специално в промишления, транспортния, енергийния, строителния и селскостопанския сектор. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Комисията твърди, че системите с ИИ могат да се използват за подобряване на социалните умения, но те могат да допринесат и за тяхното влошаване. ЕИСК счита, че ЕС трябва да положи повече усилия за справяне с някои обществени предизвикателства. Проучвания показваха например, че някои приложения, включващи системи с ИИ, са проектирани с цел да държат възможно най-дълго включени в интернет потребителите на онлайн услуги (социални мрежи, игри, видеоклипове и др.). Целта е да се осигури възможност за събиране на максимално количество данни за тяхното поведение; използваните стратегии започват от безкрайното подновяване на алгоритмични препоръки и стигат до напомняния и известия, преминавайки през игри и др. Въздействието на прекомерната свързаност и стимулирането на децата е проучено (18) и резултатите разкриват увеличение на тревожността, агресивността, липса на сън и отражение върху образованието, социалните отношения, здравето и благоденствието. За създаване на надежден ИИ ЕС трябва да взема под внимание подобни въздействия и да ги предотвратява. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | На последно място, един от факторите за благосъстоянието на обществото е свързан с усещането за сигурност на работното място. Последиците от цифровизацията обаче може да бъдат източник на несигурност и на стрес (19). Поради тази причина е полезно да се предвидят стратегии за прогнозиране на промените, преди да се извършат евентуални преструктурирания, и да се предложи продължаващо обучение на всички работници. Това налага в рамките на предприятията да се провежда качествен социален диалог между работодателите и представители на работниците, който да позволи по-специално да се осъществи приобщаващо внедряване на новите технологии, по-конкретно на ИИ и роботиката. За да се засили доверието между ръководството и работниците, е необходимо системите с ИИ, свързани с ръководенето, оценките и контрола на работниците, да могат да бъдат обяснени, техните параметри да са известни и функционирането им да е прозрачно. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Отчетност

| 4.7.1. | Решенията, вземани от сложните системи за машинно самообучение, нямат прости обяснения и освен това тези системи редовно се актуализират. ЕИСК счита, че само контролът на системите с ИИ може да е недостатъчен за определяне на отговорностите и за изграждане на доверие. Поради тази причина препоръчва да се определят правила, които в случай на нарушение вменяват отговорност на правните субекти: физически или юридически лица. ЕИСК препоръчва да се разчита повече на надеждни предприятия или специалисти, отколкото на алгоритми, и предлага да се разработи „европейски сертификат за надеждно предприятие в сектора на ИИ“, основаващ се, наред с другото, върху списъка за оценка, предложен от ЕГВР. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Директивата относно отговорността за вреди, причинени от дефект на стока (20), предвижда принципа на невиновна отговорност, който се прилага спрямо европейските производители: ако дефектна стока причини вреди на потребител, отговорността на производителя може да се ангажира дори без вина или небрежност от негова страна. Разработването, внедряването и все по-широкото използване на системите с ИИ налагат приемане от страна на ЕС на адаптирани правила за отговорност за случаите, в които продукти с цифрово съдържание и услуги, предлагани на потребителите, може да се окажат опасни и вредни. В случай на щети, причинени от система с ИИ, потребителите трябва да имат достъп до правосъдие. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Необходимост от регулиране отвъд Европа

| 5.1. | В един глобализиран свят регулирането на ИИ трябва да излиза извън европейските граници. Европа би трябвало да насърчава постигането на широкообхватно споразумение в рамките на Г-7 и Г-20 и да продължи двустранните диалози, за да може повечето държави да участват в процесите на стандартизация на ИИ и редовно да проверяват тяхната целесъобразност. |
| --- | --- |

5.1.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стp. 1, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стp. 1.

2

(3)  https://osha.europa.eu/bg/emerging-risks.

3

(4)  Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/ЕО (Общ регламент относно защитата на данните) (OB L 119, 4.5.2016 г., стр. 1).

4

(5)  COM(2019) 168 final.

5

(6)  COM(2019) 168 final, стр. 5.

6

(7)  Вж. по-специално „OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces“ (БЗУТ и бъдещето на труда: предимства и рискове на инструментите с изкуствен интелект на работното място).

7

OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces

(8)  ISO/TS 15066, 2016 г.

8

(9)  Вж. доклада „The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation“ („Злонамереното използване на изкуствения интелект: прогнозиране, предотвратяване и смекчаване на последиците“), февруари 2018 г.

9

The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation

(10)  COM(2019) 168 final, стр. 6.

10

(11)  „Your car knows when you gain weight“ („Колата ви разбира, когато напълнеете“), The New York Times (международно издание), 22.5.2019 г.

11

(12)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стp. 17.

12

(13)  COM(2019) 168 final, стр. 6.

13

(14)  Вж. например: „A white-collar sweatshop: Google Assistant contractors allege wage theft“ („Експлоатация на служители: външните сътрудници на Google Assistant отправят твърдения за кражба на възнаграждения“), The Guardian, 29.5.2019 г. и „Bot technology impressive, except when it’s not the bot“ („ Технологията на роботи е впечатляваща, особено когато всъщност няма робот“), The New York Times (международно издание), 24.5.2019 г.

14

A white-collar sweatshop: Google Assistant contractors allege wage theft

Bot technology impressive, except when it’s not the bot

(15)  ОВ C 180, 19.7.2000 г., стp. 22, ОВ C 303, 2.12.2000 г., стp. 16, ОВ C 373, 21.12.2004 г., стp. 37, ОВ L 204, 26.7.2006 г., стp. 23.

15

(16)  Директива 2000/43/ЕО на Съвета от 29 юни 2000 г. относно прилагане на принципа на равно третиране на лица без разлика на расата или етническия произход (OB L 180, 19.7.2000 г., стр. 22).

16

(17)  Директива 2004/113/ЕО на Съвета от 13 декември 2004 г. относно прилагане на принципа на равното третиране на мъжете и жените по отношение на достъпа до стоки и услуги и предоставянето на стоки и услуги (OB L 373, 21.12.2004 г., стр. 37).

17

(18)  Вж. по-специално Kidron, Evans, Afia (2018 г.), „Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design“ („Нарушено детство — цената на убеждаващия дизайн“), 5Rights Foundation.

18

(19)  Доклад на групата на високо равнище относно въздействието на цифровизацията върху пазарите на труда на ЕС, 2019 г.

19

(20)  Директива 85/374/ЕИО на Съвета от 25 юли 1985 г. за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно отговорността за вреди, причинени от дефект на стока (ОВ L 210, 7.8.1985 г., стр. 29).

20

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/69

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно стратегическата иновационна програма на Европейския институт за иновации и технологии (EIT) за периода 2021—2027 г.: стимулиране на таланта и капацитета на Европа за иновации“

[COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]

и

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския институт за иновации и технологии“ (преработен текст)

[COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

(2020/C 47/10)

Главен докладчик: Antonello PEZZINI

| Консултация | Европейски парламент, 18.7.2019 г.
  Съвет на Европейския съюз, 26.7.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 173, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Решение на Бюрото | 24.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 31.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 168/0/1 |

Консултация

Европейски парламент, 18.7.2019 г.

Съвет на Европейския съюз, 26.7.2019 г.

Правно основание

Член 173, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Решение на Бюрото

24.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

31.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

168/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя напълно полезното взаимодействие между EIT и многогодишната рамкова програма на ЕС за научни изследвания и иновации, предложено в преразгледания регламент в рамките на рационализацията, започнала с „Хоризонт Европа“ под формата на опростена структура за научни изследвания и иновации. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК е убеден, че „отворените иновации“ на „Хоризонт Европа“ ще осигурят единно звено за контакт за новаторите с висок потенциал чрез Европейския съвет по иновациите и ще засилят сътрудничеството с екосистемите и операторите във взаимодействие с EIT, като се избягват дублирането и припокриването и се осигурява действително взаимно допълване, както Съветът посочва във връзка с предложението за програмата за осъществяване на „Хоризонт Европа“ (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В този контекст EIT би трябвало да бъде един от основните двигатели на целеви иновации, способни да отговорят на обществените предизвикателства в области като: устойчиви екосистеми за иновации; иновации и предприемачески умения в перспективата на ученето през целия живот; повишаване на ефективността на висшите учебни заведения, нови ориентирани към пазара решения за справяне със световните предизвикателства, полезни взаимодействия и добавена стойност в цялата програма „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че EIT и неговите общности за знание и иновации (ОЗИ) би трябвало да играят по-голяма роля в иновационната среда на ЕС на национално и регионално равнище; те би трябвало да увеличат собствения си капацитет с оглед на засилването и подобряването на координацията с всички заинтересовани страни на различните равнища и да предприемат повече действия, насочени към всички предприятия, независимо от техния размер, с цел подобряване на предприемаческата култура в ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК препоръчва EIT да запазва и да подчертава уникалния характер на добавената си стойност като европейски лидер в специализираното обучение по предприемачество на високо равнище с прилагане на подхода „учене чрез практика“, като намира и изпробва нови методи на преподаване и учене. Марката EIT би трябвало да се признава от основните международни органи по акредитация и да се експортира извън кръга на ОЗИ и техните партньори, за да съдейства за засилването на една все по-голяма иновационна общност в сътрудничество с държави, които не са членки на ЕС, по-специално Азия и САЩ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че EIT би трябвало да подкрепя разработването на нови продукти със силна търговска стойност, обогатени с образователен опит, разпространявани в международен план, по модела на докторантурите в сферата на промишлеността. Това несъмнено ще насърчи по-силното и активно участие на новите търговски партньори в дейността на ОЗИ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | За да се ангажират в по-голяма степен МСП, ОЗИ би трябвало да проучат нови системи за използване и насърчаване на „ефекта на близост“, включващ по-специално териториалните центрове, които би трябвало да представляват, за регионалните и местните действащи лица, точката за достъп до глобални платформи за иновации. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EIT и ОЗИ би трябвало да разработват свои собствени стратегии за финансиране на предприятията и развитието в подкрепа на процеса на консолидация на иновативните предприятия. Би трябвало също така да се укрепят мрежите с финансовия сектор и фондовете за рисков капитал. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК препоръчва при разпределението на ОЗИ да се обръща по-голямо внимание на геополитическия баланс и да се обхване по-добре територията на ЕС, като се започне с културните и творческите индустрии, включително и с оглед на обхващането на области като Адриатика/Балканите и Китай. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Що се отнася до предложението за решение относно стратегическата иновационна програма (СИП) за периода 2021—2027 г., ЕИСК счита, че процесът би трябвало да се характеризира с цялостен подход и да обхваща всички видове партньорства (P2P, ПЧП, EIT-ОЗИ, FET-Flagships), както се призовава в заключенията на Съвета, за да се гарантира цялостен преглед на това, което се прави чрез партньорства, и да се постигнат политическите цели. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК подкрепя по принцип стратегическата програма за иновации, описана в приложението към предложението за решение, доколкото предложените мерки ще се прилагат в пълно съответствие със стратегическия план на „Хоризонт Европа“, както се посочва в общата позиция на ЕП и Съвета относно 9-ата Рамкова програма (РП) (2). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК оценява заявлението за това, че EIT ще продължи да работи за опростяването, за да се намали ненужната административна тежест за ОЗИ и да се даде възможност за ефективно и гъвкаво изпълнение на годишните планове и на многогодишната стратегия. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК счита, че EIT трябва да представи доклад за всички успешни иновативни продукти, пуснати на пазара в рамките на своя десетгодишен опит (съотношение качество/цена). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК счита, че са важни също усилията за докладване и наблюдение с точни показатели за въздействието, оценката на оперативните показатели на ОЗИ, действителните постижения, резултатите и напредъка по отношение на постигането на целите в съответствие с рамката на „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Въведение

| 2.1. | Трудностите, пред които е изправена Европа по отношение на превръщането на изобретенията в търгуеми продукти и услуги, накараха ЕС да преразгледа своите политики в областта на научните изследвания, за да се опита да преодолее неспособността си да превръща своевременно своите върхови постижения във фундаменталните научни изследвания в иновации, насочени към пазара. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Европейският институт за иновации и технологии (EIT), по който ЕИСК е взимал отношение (3), беше създаден през 2008 г. от Европейския съюз, за да укрепи неговия капацитет за иновации, и представлява неразделна част от Европейската рамкова програма за научни изследвания и иновации (РП). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Към днешна дата EIT е най-голямата интегрирана екосистема за иновации в Европа. Тя обединява партньори от дружества, научноизследователски и образователни институции и подкрепя ОЗИ. Тези общности са всеобхватни европейски партньорства, способни както да преодолеят конкретни глобални предизвикателства, така и да укрепят екосистемите за развитие, да насърчават интегрирането на образованието с научни изследвания, да създават благоприятни условия за иновации и да стимулират създаването на иновативни предприятия, в тясна взаимна допълняемост с Европейския съвет по иновациите (ЕСИ). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | От своя страна, настоящата РП 2014—2020 г. „Хоризонт 2020“ финансира изрично иновациите с нови публични инструменти, въведени с цел подобряване на иновациите в Европа, и насърчава допълнително участието на предприятията в иновационни дейности, като например публично-частните партньорства като съвместните технологични инициативи (СТИ), схемите за отпускане на заеми и гаранционните схеми (например МФПР) и рисков капитал (например GIF) (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | С бюджет от над 300 милиона евро за периода 2008—2013 г., 2,7 милиарда евро за периода 2014—2020 г. и 3,1 милиарда евро за 2021—2027 г. EIT ще играе важна роля в стратегията „Европа 2020“ (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EIT има за цел да подобри процесите в областта на иновациите чрез интегриране на обучението и предприемачеството с научните изследвания и иновациите, с изричната цел да се съсредоточи конкретно върху осезаемите резултати и осезаемите ползи (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Дейността на EIT се развива чрез ОЗИ: широкомащабни европейски партньорства, насочени към специфични обществени предизвикателства, които обединяват организации от секторите на образованието, научните изследвания и бизнеса. EIT предоставя безвъзмездни средства на ОЗИ и трябва да наблюдава дейността им, като осъществява ефективен контрол и разпространение на резултатите. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EIT вече е интегриран в „Хоризонт Европа“ като част от третия стълб (иновативна Европа), но би трябвало да се създадат полезни взаимодействия и взаимно допълване с другите компоненти на програмата (7). ОЗИ, като неразделна част от EIT се считат за „институционализирани европейски партньорства“. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | По-специално общите цели на EIT са отразени в неговите областите на действие, определени от „Хоризонт Европа“, в които са дефинирани също така: критерии за подбора, изпълнението, мониторинга, оценката и прекратяването на европейските партньорства, включително на тези на ОЗИ-EIT. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | Важно е да се посочат основните области на намеса:






  — | укрепване на устойчивите екосистеми за иновации в цяла Европа, |
| --- | --- | --- |

2.9.1.

—

укрепване на устойчивите екосистеми за иновации в цяла Европа,

| — | насърчаване на развитието на предприемачески и иновационни умения в перспективата на ученето през целия живот, |
| --- | --- |

—

насърчаване на развитието на предприемачески и иновационни умения в перспективата на ученето през целия живот,

| — | подпомагане на преобразуванията, насочени към изграждане на предприемаческа култура на университетите, |
| --- | --- |

—

подпомагане на преобразуванията, насочени към изграждане на предприемаческа култура на университетите,

| — | предлагане на нови решения на пазара, за да се отговори на глобалните обществени предизвикателства. |
| --- | --- |

—

предлагане на нови решения на пазара, за да се отговори на глобалните обществени предизвикателства.

| 2.10. | EIT функционира като децентрализиран орган на ЕС. Неговото седалище е в Будапеща. EIT не е научноизследователски център и не допринася пряко за финансирането на отделни проекти, а предоставя безвъзмездни средства на ОЗИ. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ОЗИ се избират чрез открита покана въз основа на приоритетни теми с голямо социално въздействие. Понастоящем EIT подкрепя 8 ОЗИ, които обединяват предприятия, университети и научноизследователски центрове в рамките на трансгранични партньорства (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Всяка ОЗИ има за цел да укрепи капацитета за иновации чрез управление на балансиран портфейл от дейности в три сектора:






  — | проекти в подкрепа на иновациите, насочени към подкрепа и разработване на нови иновативни продукти, услуги и решения, |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

проекти в подкрепа на иновациите, насочени към подкрепа и разработване на нови иновативни продукти, услуги и решения,

| — | образование, иновативни образователни програми и програми за обучение, предлагани от всяка ОЗИ под формата на програми за следдипломна квалификация (MSL/PhD); управленски/професионални курсове, модули за учене през целия живот, летни училища със знака за качество на EIT, |
| --- | --- |

—

образование, иновативни образователни програми и програми за обучение, предлагани от всяка ОЗИ под формата на програми за следдипломна квалификация (MSL/PhD); управленски/професионални курсове, модули за учене през целия живот, летни училища със знака за качество на EIT,

| — | създаване на предприятия и дейности за подкрепа чрез програми за започване на стопанска дейност, за да се помогне на предприемачите и на потенциалните предприемачи да реализират успешно идеите си, като се съсредоточават основно върху достъпа до пазара, финансирането на мрежи, наставничеството и професионалните напътствия. |
| --- | --- |

—

създаване на предприятия и дейности за подкрепа чрез програми за започване на стопанска дейност, за да се помогне на предприемачите и на потенциалните предприемачи да реализират успешно идеите си, като се съсредоточават основно върху достъпа до пазара, финансирането на мрежи, наставничеството и професионалните напътствия.

| 2.13. | Успоредно с това, като част от своята информационна стратегия, всяка ОЗИ се ангажира да развива дейности за повишаване на информираността, комуникация, разпространение, включително разработването на регионална иновационна схема (RIS) в тясно взаимодействие с EIT. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | ЕИСК вече подчерта, че ОЗИ „следва да гарантират представянето на различни европейски държави, а именно във връзка с разположението на иновационните центрове“ и че „следва да се засили предприемачеството, насърчавано от академичния стълб“ (9). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | ЕИСК също така отбеляза, че „има относителна концентрация на ОЗИ“ и „би желал да се предприемат конкретни усилия, за да може възможно най-голям брой държави членки да създадат връзки с лаборатории, предприятия и научноизследователски институти“ (10). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | От своя страна ЕП призова Комисията да запази ОЗИ в рамките на настоящия ETI, като подчерта значението на прозрачността и широкото участие на заинтересованите страни, както и „да анализира по какъв начин EIT и ОЗИ могат да взаимодействат с Европейския съвет по иновациите (ЕСИ)“ (11). |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | ЕП също така отбеляза в доклада на Сметната палата, че ОЗИ не са използвали изцяло безвъзмездните средства, предоставени от Института, главно поради непълното изпълнение на бизнес плановете (12). Освен това в специалния доклад на Европейската сметна палата относно EIT се посочва, че оперативната рамка и проблемите на управлението на Института са възпрепятствали цялостната му ефективност поради редица слабости. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | От своя страна, Съветът призна доказаната добавена стойност на стратегическите партньорства и инициативи, като Европейския институт за иновации и технологии (EIT) и действията по програма „Мария Склодовска-Кюри“ (13), и в споразумението относно бъдещата програма „Хоризонт Европа“, третият стълб (иновативна Европа) ще се съсредоточи върху засилването на водещите до пробив и революционните иновации чрез създаването на Европейски съвет по иновациите. Последният ще предлага „обслужване на едно гише“ за новатори с голям потенциал (14). |
| --- | --- |

2.18.

3.   Предложения на Европейската комисия

| 3.1. | Целта на предложенията е да се гарантира по-голяма откритост и прозрачност на ОЗИ и привеждане на EIT в съответствие със следващата програма на ЕС за научни изследвания и иновации (2021—2027 г.), и по-специално с предложения подход за европейските партньорства в рамките на „Хоризонт Европа“ с цел по-нататъшно подобряване на потенциала за иновации на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | С предложен бюджет от 3 милиарда евро, което представлява увеличение с 600 милиона евро (+ 25 %) в сравнение с настоящата Програма за стратегически иновации (2014—2020 г.), се смята,че EIT може да финансира ефективно съществуващите дейности и новите ОЗИ и да подкрепи капацитета за иновации на 750 висши учебни заведения. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EIT би трябвало да осъществява дейности, насочени към:






  — | укрепване на устойчивите екосистеми за иновации в цяла Европа, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

укрепване на устойчивите екосистеми за иновации в цяла Европа,

| — | насърчаване на развиването на предприемачески и иновационни умения в перспективата на учене през целия живот и подкрепа за трансформацията на висшите учебни заведения в ЕС в посока предприемачество, |
| --- | --- |

—

насърчаване на развиването на предприемачески и иновационни умения в перспективата на учене през целия живот и подкрепа за трансформацията на висшите учебни заведения в ЕС в посока предприемачество,

| — | пускане на нови решения на пазара, с които да се отговори на глобалните предизвикателства. |
| --- | --- |

—

пускане на нови решения на пазара, с които да се отговори на глобалните предизвикателства.

| 3.4. | Предложената преработка на Регламента за EIT (15) има за цел да осигури по-голяма правна яснота и по-добро привеждане в съответствие с рамковата програма на ЕС за научни изследвания и иновации с ново правно основание и също така въвежда опростен модел на финансиране за EIT с цел по-ефективно насърчаване на допълнителните публични и частни инвестиции, укрепване на административната структура на EIT. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Предвижда се предложението за решение относно стратегическата иновационна програма (СИП) за периода 2021—2027 г., което трябва да бъде в съответствие с Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“, да бъде насочено към следните цели:






  — | по-голямо въздействие на ОЗИ на регионално равнище чрез засилени мрежи на EIT с повече висши учебни заведения, предприятия и научноизследователски организации, участващи във връзка с регионални стратегии за интелигентна специализация, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

по-голямо въздействие на ОЗИ на регионално равнище чрез засилени мрежи на EIT с повече висши учебни заведения, предприятия и научноизследователски организации, участващи във връзка с регионални стратегии за интелигентна специализация,

| — | подпомагане на капацитета за иновации на висшето образование, |
| --- | --- |

—

подпомагане на капацитета за иновации на висшето образование,

| — | създаване на нови ОЗИ. EIT ще създаде две нови ОЗИ, избрани в най-подходящите области с оглед на програмните приоритети на „Хоризонт Европа“. Първата ще акцентира върху културните и творческите индустрии, а втората ще бъде определена по-късно през 2025 г. |
| --- | --- |

—

създаване на нови ОЗИ. EIT ще създаде две нови ОЗИ, избрани в най-подходящите области с оглед на програмните приоритети на „Хоризонт Европа“. Първата ще акцентира върху културните и творческите индустрии, а втората ще бъде определена по-късно през 2025 г.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства ролята на EIT за насърчаване на конкурентоспособността на ЕС чрез подкрепата му за екосистемата за иновации, тъй като Институтът успя да допринесе за развитието на т.нар. „триъгълник на знанието“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК е убеден, че „отворените иновации“ ще осигурят единно звено за контакт за новаторите с висок потенциал чрез Европейския съвет по иновациите и ще засилят сътрудничеството с екосистемите и операторите на иновационните процеси. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Във връзка с това EIT би трябвало да бъде един от основните двигатели на иновациите за постигане на целите, за справяне с обществените предизвикателства в области като:






  — | устойчиви екосистеми за иновации в цяла Европа, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

устойчиви екосистеми за иновации в цяла Европа,

| — | иновации и предприемачески умения, в перспективата на ученето през целия живот, включително увеличаване на капацитета на висшите учебни заведения, |
| --- | --- |

—

иновации и предприемачески умения, в перспективата на ученето през целия живот, включително увеличаване на капацитета на висшите учебни заведения,

| — | нови решения, насочени към пазара, с цел справяне с глобалните предизвикателства, |
| --- | --- |

—

нови решения, насочени към пазара, с цел справяне с глобалните предизвикателства,

| — | полезни взаимодействия и добавена стойност в рамките на цялата програма „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

—

полезни взаимодействия и добавена стойност в рамките на цялата програма „Хоризонт Европа“.

| 4.4. | EIT и ОЗИ би трябвало да играят по-голяма роля в областта на иновациите в ЕС на национално и регионално равнище и да укрепват своя капацитет с оглед на по-голяма и по-добра координация с всички заинтересовани участници. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EIT би трябвало да бъде ориентиран към всички дружества, независимо от техния размер, чрез укрепване на предприемаческата култура на ЕС, чрез включване на всички социални сили, създаване на полезни взаимодействия с Европейския съвет по иновациите (ЕСИ) и добавяне на стойност към много проекти в рамките на „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита, че EIT и ОЗИ би трябвало да отдават приоритет на систематичното засилване на контактите между големите и средните предприятия, действащи в ОЗИ, както и на новите предприятия и стартиращите предприятия, които участват в инициативите на ОЗИ. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EIT и ОЗИ би трябвало да разработят свои собствени стратегии за финансиране на бизнеса, за да подкрепят укрепването на иновативните предприятия чрез подходящи връзки с финансовия сектор и фондовете за рисков капитал. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че финансовата подкрепа на EIT би трябвало да бъде балансирана в зависимост от размера, вида и зрелостта на сектора. Малките и средните предприятия се справят по-трудно с регулаторната тежест и би трябвало да получават финансова подкрепа. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | За да се ангажират в по-голяма степен МСП, ОЗИ би трябвало да проучат начини за използване и насърчаване на „ефекта на близост“, по-специално посредством териториалните центрове, които би трябвало да представляват, за регионалните и местните действащи лица, точката за достъп до глобални платформи за иновации. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК счита, че териториалните центрове са от основно значение за бъдещето на ОЗИ. Интегрирането в местните системи за иновации и функционирането на граничния контрол за външните партньори е от решаващо значение за бъдещата финансова устойчивост на ОЗИ. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Откритостта и прозрачността на ОЗИ би трябвало да бъдат увеличени. Процедурите и критериите за подбор на партньорите на ОЗИ (пълно членство асоциирано членство и др.) бе трябвало да се съобщават публично. Правилата за подбор на дейности/проекти (например за предложения за иновации) би трябвало да бъдат широко достъпни и разпространени в целия ЕС, като съответните механизми за обратна връзка би трябвало да се въвеждат и наблюдават от независими органи. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК препоръчва EIT да запазва и да подчертава уникалния характер на своята добавена стойност в образованието като европейски лидер в образованието на високо равнище и развитието на предприемачески умения за обучение на място (учене чрез практика). Марката EIT би трябвало да бъде призната от основните международни органи по акредитация. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК счита, че EIT би трябвало да подкрепя разработването на нови продукти със силно търговско присъствие, включени в международния образователен опит, по примера на докторантурите в сферата на промишлеността. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | ЕИСК подкрепя напълно привеждането на EIT в съответствие с многогодишната рамкова програма на ЕС за научни изследвания и иновации, предложена в преработения регламент, в рамките на „Хоризонт Европа“ и предложените „европейски партньорства“. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | Според ЕИСК е подходящо да се опрости допълнително функционирането както на Европейския институт за иновации и технологии (EIT), чието управление би трябвало да се подобри, така и на ОЗИ: те би трябвало да следват едни и същи правила, да изготвят годишни доклади и да приема многогодишни, а не годишни бизнес планове. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК подчертава необходимостта от ефективно разглеждане на констатациите на Сметната палата на ЕС по отношение на някои ключови елементи от модела на EIT, които не са били адекватно разработени, за да се гарантира, че той представлява ефективна и иновативна публична система. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Що се отнася до предложението за решение относно стратегическата иновационна програма (СИП) за периода 2021—2027 г., ЕИСК счита, че понастоящем при този процес би трябвало да се възприеме цялостен подход и той да обхваща всички видове партньорства (P2P, ПЧП, EIT-ОЗИ, FET-Flagships), както се изисква в заключенията на Съвета. |
| --- | --- |

4.16.

Брюксел, 31 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Междуинституционално досие 2018/0225 (COD) — 8550/19, 15.4.2019 г.

1

(2)  Междуинституционално досие 2018/0224 (COD) – 7942/19, 27.3.2019 г.

2

(3)  ОВ C 161, 13.7.2007 г., стр. 28, ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 122, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 33.

3

(4)  Съвместните технологични инициативи (СТИ) бяха въведени, за да се отговори по-добре на нуждите на промишлеността в някои научноизследователски области. Това са независими органи на ЕС с участието на промишлеността, а в някои случаи и на държавите членки. Механизмът за финансиране с поделяне на риска (МФПР) стартира с цел подобряване на достъпа до дългово финансиране за изследователите, особено за по-рискови инвестиции в областта на научните изследвания, технологичното развитие и иновациите. GIF — Механизъм за висок растеж и иновации на МСП по Програмата за конкурентоспособност и иновации, който предоставя рисков капитал на иновативни МСП и МСП с висок потенциал за растеж.

4

(5)  Член 3 от Регламент (ЕС) No 1292/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 294/2008 за създаване на Европейски институт за иновации и технологии (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 174).

5

(6)  Решение No 1312/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно стратегическата иновационна програма на Европейския институт за иновации и технологии (EIT): приносът на EIT за по-иновативна Европа (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 892).

6

(7)  Вж. бележка под линия No 1.

7

(8)  EIT Climate-KIC: стимулиране на иновации в областта на климата в Европа и извън нея; EIT Digital: за силна цифрова Европа; EIT Food: EIT Food свързва предприятия, научноизследователски центрове, университети и потребители; EIT Health: заедно за здравословен живот в Европа; EIT InnoEnergy: радикална промяна м устойчивата енергетика; EIT Manufacturing: укрепване и увеличаване на конкурентоспособността на производството в Европа; EIT RawMaterials: превръщане на суровините в основна сила за Европа; EIT Urban Mobility: интелигентен, зелен и интегриран транспорт.

8

стимулиране на иновации в областта на климата в Европа и извън нея

за силна цифрова Европа

EIT Food свързва предприятия, научноизследователски центрове, университети и потребители

заедно за здравословен живот в Европа

радикална промяна м устойчивата енергетика

укрепване и увеличаване на конкурентоспособността на производството в Европа

превръщане на суровините в основна сила за Европа

интелигентен, зелен и интегриран транспорт

(9)  ОВ С 62, 15.2.2019 г, стр. 33

9

(10)  ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 122.

10

(11)  Резолюция на Европейския парламент от 13 юни 2017 г. относно оценката на изпълнението на програма „Хоризонт 2020“ с оглед на междинната ѝ оценка и предложението за Деветата рамкова програма (ОВ C 331, 18.9.2018 г., стр. 30).

11

(12)  Резолюция (ЕС) 2019/1483 на Европейския парламент от 26 март 2019 г. съдържащо забележките, които са неразделна част от решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на Европейския институт за иновации и технологии за финансовата 2017 година (ОВ L 249, 27.9.2019 г., стр. 229).

12

(13)  Заключения на Съвета „Към визия за европейско образователно пространство“, 23.5.2018 г.

13

(14)  Съвет на ЕС — съобщение за медиите от 27.3.2019 г.

14

(15)  Регламент (ЕС) No 1292/2013.

15

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/76

---

Становище на „Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност и Директива 2008/118/ЕО относно общия режим на облагане с акциз по отношение на отбранителните дейности в рамките на Съюза“

[COM(2019) 192 final — 2019/0096 (CNS)]

(2020/C 47/11)

Докладчик: Benjamin RIZZO

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 13.5.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 17.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 204/2/5 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 13.5.2019 г.

Правно основание

Член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

17.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

204/2/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отчита целта на Комисията за осигуряване на равно третиране, за целите на ДДС, на въоръжените сили на държавите членки, които работят съвместно в рамка на ЕС, и въоръжените сили на НАТО, използвани в ЕС, които вече се ползват от освобождаване от ДДС. Наличието на равни условия в това отношение изглежда разумно. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК разбира защо от 2000 г. насам бяха създадени някои структури на ЕС за администриране на въоръжените сили, разположени в ЕС за целите на неговата сигурност и отбрана. Сега, при наличието на генерален директор, отговарящ за отбраната, тези структури ще се използват и контролират по-добре. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК разбира, че двете условия за освобождаването, посочени в предложението на Комисията, са разполагането на въоръжените сили извън собствената им държава членка, от една страна, и участието им в общи европейски отбранителни действия, от друга. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приема, че има някои области, които не са обхванати от новото освобождаване. Тези области се отнасят по-специално до целите на сигурността, хуманитарните спасителни задачи и случаите, в които се прави позоваване на клаузата за солидарност. В резултат на това общите освобождавания от ДДС се ограничават до „военни операции“, като се прилага тясно тълкуване на това понятие. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК предлага различните национални данъчни органи да разполагат с една система, в рамките на която да се прилагат новите изключения. Поради това се препоръчва Комисията, чрез своята Група за контрол на ДДС, да създаде специална система, в която ще трябва да се въвеждат освободените от ДДС фактури, издавани от доставчици, на въоръжените сили, за да могат да се ползват от освобождаването, предвидено в предложението на Комисията. По този начин във всички държави членки ще се използва единна система. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че данните относно последиците за разходите и ползите от освобождаванията, предвидени в предложението на Комисията, следва да бъдат по-добре изчислени, така че скоро да може да бъде предоставен по-реалистичен доклад за тези изключения. Това ще насърчи по-добрата отчетност и ще я направи по-прозрачна за държавите членки и за общественото мнение като цяло. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Предложението на Комисията

| 2.1. | В предложението си за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО (1) относно общата система на данъка върху добавената стойност и Директива 2008/118/ЕО (2) относно общия режим на облагане с акциз по отношение на усилията в областта на отбраната в рамките на Съюза, публикувано на 24 март 2019 г., Европейската комисия представи плана си за освобождаване на доставките за въоръжените сили от данък добавена стойност (ДДС) и акцизи, когато въоръжените сили се разполагат извън собствената си държава членка и участват в усилия за европейска отбрана. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Съгласно член 2 от Директива на Съвета 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност в обхвата на ДДС „влизат всички възмездни доставки на стоки и услуги, извършени от данъчно задължено лице на територията на държава членка, както и целият внос на стоки в Европейския съюз (ЕС)“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В директивата се посочва общ списък на освобождаванията от ДДС, чиято цел е да се гарантира, че собствените ресурси на ЕС се събират по еднакъв начин във всички държави членки. Понастоящем в списъка на изключенията не е включена доставката на стоки или услуги за целите на сигурността и отбраната. Следователно стоките или услугите, доставяни на въоръжените сили, или стоките, внасяни от тях, подлежат на облагане с ДДС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В Директивата за ДДС обаче се предвижда освобождаване на доставките за въоръжените сили на всяка една държава, която е страна по Северноатлантическия договор, когато те вземат участие в общи отбранителни дейности извън територията на своята държава. Това освобождаване беше направено, за да се избегнат ситуации, при които е нарушен цикълът на приходните и разходните парични потоци, тъй като ДДС върху подобни доставки при нормални обстоятелства би съставлявал приход за държавата, в която са разположени въоръжените сили, а не за държавата, на която те принадлежат. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В Директива 2008/118/ЕО на Съвета относно общия режим на облагане с акциз е предвидено подобно освобождаване от акциз на движенията на акцизни стоки, предназначени за въоръжените сили на всяка членка на Северноатлантическия договор (НАТО). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Съгласно правото на ЕС с акцизи се облагат алкохолните напитки, обработените тютюневи изделия и енергийните продукти (моторни горива и горива за отопление като петрол и бензин, електроенергия, природен газ и въглища). Структурата на данъците и минималните ставки са хармонизирани на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Въпреки че отбранителните дейности на НАТО са освободени както от Директивата за ДДС (от 1977 г.), така и от Директивата за акцизите (от 1993 г.), понастоящем не е налице освобождаване за доставките, свързани с общите отбранителни дейности в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО) (3), която беше създадена през 2000 г. като Европейската политика за сигурност и отбрана (ЕПСО), е ключов инструмент за постепенното развитие на обща политика за отбрана на Съюза. Договорът от Лисабон допринесе значително за развитието на ОПСО, като наред с другото създаде Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), за да подкрепи върховния представител по въпросите на външните работи и политиката на сигурност във всичките му функции, включително ОПСО. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Договорът за Европейския съюз (ДЕС), изменен с Договора от Лисабон, съдържа клауза за оказване на взаимна помощ и дава възможност на държавите членки да укрепят своите въоръжени сили посредством „постоянно структурирано сътрудничество“(ПСС) (4). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Създаденият през 2001 г. Военен комитет на Европейския съюз (EUMC) (5) е най-висшият военен орган на Съвета, който осъществява ръководството на „всички военни дейности в рамките на ЕС и дава съвети относно планирането и изпълнението на военни мисии и операции в рамките на ОПСО, както и относно развитието на военни способности“. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | През юни 2016 г. Глобалната стратегия за външната политика и политика на сигурност на Европейския съюз (EUGS) (6) положи основите за по-нататъшно развитие на ОПСО с оглед на три основни приоритета: реагиране на външни конфликти и кризи, изграждане на способностите на партньорите и защита на Съюза и неговите граждани. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | През март 2018 г. Комисията и върховният представител представиха съвместно съобщение относно плана за действие за военната мобилност (7). В плана за действие се признава необходимостта от третиране по еднакъв начин на отбранителните дейности с цел да се намали административната тежест и съответно да се предотвратят забавяния и разходи във връзка с военната мобилност. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | По-конкретно в съвместното съобщение се посочва, че „улесняването на военната мобилност засяга и сега действащите правила относно данъка върху добавената стойност. Дейностите за отбрана и по-специално военната мобилност по необходимост са свързани с редица доставки — като обучение, материални средства за учения, настаняване, доставка на провизии/столово обслужване, доставка на горива и др. По принцип тези доставки се облагат с данък върху добавената стойност. В рамките на специалната работна група за военна мобилност държавите членки откроиха необходимостта дейностите за отбрана да се третират по еднакъв начин с цел да се намали административната тежест — това би предотвратило забавяния и разходи във връзка с военната мобилност и би било стимул за държавите членки да си сътрудничат.“ |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Вследствие на такова искане разглежданото предложение на Комисията се стреми, доколкото е възможно, към хармонизиране както на третирането за целите на ДДС, така и на освобождаването от акцизи на отбранителните дейности в рамките на ЕС и НАТО. Съгласно предложението освобождаването се отнася за следните дейности на ОПСО: i) военни мисии и операции; ii) бойни групи; iii) взаимна помощ. Освен това ще бъдат обхванати и дейностите по ПСС и по линия на Европейската агенция по отбрана (EDA). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Следва да се отбележи, че съгласно предложението на Комисията доставките за въоръжените сили и придружаващият ги цивилен персонал могат да бъдат освободени само когато тези сили вземат участие в отбранителни дейности, имащи за цел изпълнение на дейност на Съюза в рамките на ОПСО. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Следователно в обхвата на освобождаванията не попада развръщането на въоръжени сили само за нуждите на сигурността, за хуманитарни и спасителни мисии или когато се задейства клаузата за солидарност, предвидена в член 222 от ДФЕС без последици в областта на отбраната. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Според пруденциалната оценка 530 милиона евро от общите разходи за отбрана, чийто размер възлиза на 5,3 милиарда евро, могат да бъдат приписани на дейности, възложени на външни изпълнители, които ще бъдат обхванати от предложението на Комисията. Това би могло да доведе до загуба на приходи от ДДС за всички държави членки в размер на около 80 милиона евро (при средна ставка на ДДС от 18 %). |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Що се отнася до акцизите, основните продукти, предмет на освобождаването, следва да бъдат енергийните продукти и електроенергията. Както и при ДДС, може да се допусне, че около 10 % от тези разходи биха подлежали на освобождаване от акцизи в бъдеще. При все това няма налични данни, които да послужат като основа за количествена оценка на въздействието. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Държавите членки ще трябва да приемат и публикуват най-късно до 30 юни 2022 г. законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с новите правила, и да предоставят текста на тези разпоредби на Комисията. |
| --- | --- |

2.19.

3.   Общи и конкретни бележки

| 3.1. | Предложението на Комисията допълва плана за действие във връзка с ДДС от 2016 г. за модернизиране на системата за ДДС, с който се цели тя да стане по-проста, по-устойчива на измами и по-благоприятна за предприятията. Ето защо посочените по-горе промени по отношение на военната област са включени в рамките на една по-широка реформа и ще станат част от новата система от самото начало. По този начин ще бъдат избегнати всички възможни проблеми, свързани с бъдещи изменения на вече действаща система. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | С предложението на Комисията се променя настоящият списък в Директива 2006/112/ЕО, като се въвежда ново освобождаване. Такова съществено изменение има за цел да даде възможност за определена „равнопоставеност“от гледна точка на ДДС по отношение на операциите на НАТО, от една страна, и операциите, осъществявани съгласно обща рамка от военните сили на държавите членки, от друга страна. В резултат на настоящото предложение ще бъде постигната последователност и обхватът на освобождаванията за отбранителните дейности на Съюза ще стане сходен с този на НАТО. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК отбелязва, че настоящите изключения за отбранителните дейности на НАТО, които вече са ясно очертани и с ограничен обхват, няма да бъдат удължени, тъй като ще бъде въведено само привеждане в съответствие в полза на военните операции, провеждани съгласно обща рамка. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Решението новите разпоредби на директивата да се формулират така, че да отразяват съществуващите параграфи, отнасящи се до въоръжените сили на НАТО, е в съответствие с крайната цел на Комисията за постигане на равно третиране между тези операции и военните усилия, полагани съгласно обща рамка на ЕС. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК отбелязва, че няма да има отрицателни последици за бюджета на ЕС, тъй като собственият ресурс на база брутен национален доход (БНД) компенсира всички разходи, които не са покрити от традиционните собствени ресурси и собствените ресурси от ДДС. Неизплатените от някои държави членки собствени ресурси от ДДС ще бъдат компенсирани от всички държави членки чрез собствения ресурс от БНД. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Предложението е в съответствие с принципа на субсидиарност, като се има предвид, че законодателството на ЕС е по-подходящо от поредица национални правила за координиране на приложимостта на ДДС към специфични военни операции в рамките на вътрешния пазар. В рамките на групата за бъдещето на ДДС бяха проведени консултации с държавите членки и като цяло беше потвърдена необходимостта от действия на равнище ЕС, като по този начин се обосновава изборът на предложение за директива. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Предложението изглежда е в съответствие и с принципа на пропорционалност, тъй като не надхвърля необходимото за постигане на целите на Договорите, свързани с постепенното определяне на обща политика за отбрана в рамките на ОПСО. ЕИСК подкрепя тази дългосрочна и амбициозна цел. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Решението да се запази съгласуваността между ДДС и акцизите, като се разгледат двете изключения в рамките на едно предложение, изглежда разумно и може да оправдае един от редките случаи, в които акцизите и ДДС се регулират съвместно в законодателството на ЕС. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК предлага обаче да се уточни по-добре приложното поле на освобождаването, което ще бъде предоставено както в системата на ДДС, така и в системата за акцизите. Точното определяне на конкретния периметър на такова освобождаване е наистина от стратегическо значение, за да се гарантира правната сигурност и предвидимостта на системата на ДДС и акцизите. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Що се отнася до необходимостта от яснота и предвидимост на правото, следва да се отбележи, че предоставените освобождавания ще се прилагат и ще бъдат оценявани предимно от различни гледни точки от страна на националните доставчици, действащи във военната област, и от националните данъчни органи. Националните данъчни органи ще дават указания на националните доставчици, извършващи дейност във военната област, как да съставят фактурите си за ДДС на въоръжените сили. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Във връзка с това ЕИСК препоръчва Комисията да изготви подробни правила за прилагане — посредством обяснителна бележка или насоки, издадени от Комитета по ДДС — за националните данъчни органи и предприятията, за да се избегнат технически усложнения в държавите членки. Предишната практика, свързана с освобождаването на НАТО, със сигурност би могла да бъде полезна за предоставянето на някои първоначални насоки. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Накрая ЕИСК подчертава, че един нов механизъм за освобождаване — като предвидения в предложението на Комисията — със сигурност изисква адекватни механизми за контрол, за да се контролира неговото конкретно изпълнение. Поради това ЕИСК предлага Комисията да разработи и стартира система чрез Групата на Комисията за контрол на ДДС за въвеждане във всички държави членки на подходяща система за контрол на новата схема за освобождаване, която да има за цел събирането, когато това е възможно и осъществимо, на цялата целесъобразна практическа информация от националните данъчни органи. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Подобна система може да допринесе за постигането на ефективно и същевременно прозрачно прилагане на новото освобождаване, като предоставя и възможност за разработване на точна последваща оценка на въздействието. По този начин държавите членки биха могли да приемат обща платформа, създавайки една система, която да бъде следвана от всички държави членки, вместо различни системи в отделните държави. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Препоръчва се да се направи по-подробна и ефективна оценка на разходите с цел по-добро разбиране на ефекта от освобождаването от ДДС, тъй като става въпрос за част от данъците, плащани от широката общественост, и се препоръчва по-голяма прозрачност. Също така е очевидно, че при големи природни бедствия разходите, свързани с това освобождаване, биха могли да бъдат много по-големи. |
| --- | --- |

3.14.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Директива 2006/112/ЕО на Съвета относно общата система на данъка върху добавената стойност (ОВ L 347, 11.12.2006 г., стр. 1).

1

(2)  Директива 2008/118/ЕО на Съвета относно общия режим на облагане с акциз и за отмяна на Директива 92/12/ЕИО (ОВ L 9, 14.1.2009 г., стр. 12).

2

(3)  Общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО) е неразделна част от общата външна политика и политика на сигурност на ЕС (ОВППС) [1]. ОПСО е дефинирана в Договора за Европейския съюз (ДЕС). В член 41 е очертано финансирането на ОВППС и ОПСО, като политиката е допълнително описана в членове 42—46, в дял V, глава 2, раздел 2 („Разпоредби, свързани с общата политика за сигурност и отбрана“), както и в протоколи 1, 10 и 11 и в декларации 13 и 14. Специфичната роля на Европейския парламент в ОВППС и ОПСО е описана в член 36 от ДЕС.

3

(4)  Разпоредбите относно ПСС са залегнали в член 46 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) и в Протокол 10 относно постоянното структурирано сътрудничество, установено с член 42, параграф 6 от ДЕС.

4

(5)  Военният комитет на Европейския съюз (EUMC) е най-висшият военен орган, създаден в рамките на Съвета (РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА от 22 януари 2001 г. за създаване на Военен комитет на Европейския съюз).

5

(6)  Обща визия, общи действия: по-силна Европа — Глобална стратегия за външната политика и политиката на сигурност на Европейския съюз.

6

(7)  Подобряване на военната мобилност в Европейския съюз, Съвместно съобщение до Европейския парламент и Съвета (JOIN(2017) 41 final).

7

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/81

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Режими за предоставяне на гражданство и право на пребиваване в ЕС“

[COM(2019)12 final]

(2020/C 47/12)

Докладчик: Jean-Marc ROIRANT

| Консултация | Комисия, 12.3.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 15.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 213/1/5 |

Консултация

Комисия, 12.3.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

15.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

213/1/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя призива, отправен от Европейския парламент в неотдавнашен доклад (1), за постепенно премахване на всички режими за гражданство срещу инвестиции и настоятелно призовава държавите членки да последват тази препоръка или да представят разумни аргументи и доказателства за неспазването ѝ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Докато това стане факт, ЕИСК признава, че за да се отговори на рисковете, свързани с режимите за гражданство срещу инвестиции (ГСИ) и разрешаване на пребиваване срещу инвестиции (ПСИ), описани подробно в глава 3 по-долу, и за да изпълни основния си мандат, групата от експерти от държавите членки, създадена от Европейската комисия, следва да се съсредоточи върху:






  i) | минимални стандарти за надлежна проверка и проверки за сигурност, които да са съобразени с рисковия профил на заявителите на ГСИ и ПСИ и да съответстват на съществуващите в ЕС правила в областта на борбата с изпирането на пари; |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

минимални стандарти за надлежна проверка и проверки за сигурност, които да са съобразени с рисковия профил на заявителите на ГСИ и ПСИ и да съответстват на съществуващите в ЕС правила в областта на борбата с изпирането на пари;

| ii) | минимални стандарти за честно функциониране на режима, включително мерки за прозрачност и управление, както и регулаторни мерки за сектора в съответствие със съответната законова уредба; и |
| --- | --- |

ii)

минимални стандарти за честно функциониране на режима, включително мерки за прозрачност и управление, както и регулаторни мерки за сектора в съответствие със съответната законова уредба; и

| iii) | насоки и механизми за обмен на информация между държавите членки, както и между националните компетентни органи в рамките на държавите членки. |
| --- | --- |

iii)

насоки и механизми за обмен на информация между държавите членки, както и между националните компетентни органи в рамките на държавите членки.

| 1.3. | Тези мерки трябва да бъдат подкрепени от строго наблюдение и прилагане на санкции от страна на Комисията, когато това е позволено от достиженията на правото на ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК препоръчва държавите членки да бъдат насърчавани да прилагат процес на надлежна проверка, без ограничения за конкретен срок, адаптиран към високорисковия профил на заявителите, т.е. стандарти за разширена комплексна проверка, както е посочено в Петата директива относно борбата с изпирането на пари (2). Това следва да включва всеки спонсор, когато на заявителите се дава възможност да разчитат на трети страни, за да направят своите инвестиции. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК препоръчва на Комисията да създаде механизъм за координация, който да позволява на държавите членки да обменят информация относно успешни и отхвърлени молби за гражданство и разрешения за пребиваване. Това би могло да бъде под формата на взаимносвързани централни регистри, съдържащи информация за процеса на надлежна проверка, при който молбата е била отхвърлена, и основанията за това решение, за да се ограничи възможността за търсене на най-подходяща държава членка. При публикуването на мотивите за отказ следва да се вземат предвид всички опасения, които агенциите за сигурност могат да имат с оглед на обществената безопасност или въз основа на международното сътрудничество между агенциите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК препоръчва към всички агенти и посредници, предоставящи услуги на заявителите, да се прилагат правилата за борба с изпирането на пари, посочени в Петата директива относно борбата с изпирането на пари. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Освен това ЕИСК препоръчва ЕС да насърчава всички агенти, предоставящи услуги на заявителите, да бъдат акредитирани и да спазват кодекс за поведение, установяващ минимални критерии и изисквания, хармонизирани на равнището на ЕС, така че агентите, които не подготвят стриктна и надеждна документация за приемане, да могат да бъдат санкционирани и при повторен пропуск, да загубят лиценза/акредитацията си. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК признава, че публичните органи може да трябва да наемат специализирани агенции за извършване на необходимите проверки, но въпреки това настоява основната отговорност за приемането или отхвърлянето на заявителите да се носи от публичните органи. Освен това публичните органи трябва да поддържат набор от мерки за избягване на конфликти на интереси или рискове от подкупи. По-специално специализираните агенции следва да бъдат избирани в съответствие със строги принципи на договаряне, при които приоритет получава високото качество на услугите, а не разходите за предоставянето им, да нямат право да рекламират режимите или да предоставят на заявителите допълнителни услуги, а възнаграждението им да не зависи от резултата от молбите. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | От решаващо значение е също така всеки доклад за разширена комплексна проверка, в който се установяват рискове, да се обсъжда със съответната публична агенция, за да се гарантира, че всички засегнати държави членки разполагат с цялостна картина на вида и степента на риска и разбират напълно как в използваните от специализираната агенция източници и научноизследователски техники се спазват принципите на най-добрата практика. Подходящи бележки и документи относно решенията следва да се съхраняват в рамките на давностните срокове за фалшифициране на документи и нарушения, свързани с подкупи. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Държавите членки следва да гарантират, че при изпълнението на програмите се прилагат строги механизми за управление и надзор и че програмите подлежат на публичен контрол. Гражданите следва да бъдат информирани за целите, рисковете и ползите, свързани с режимите за ГСИ и ПСИ. ЕИСК подчертава, че е важно информацията на кандидатите за ГСИ и ПСИ да бъде публично достъпна, и призовава Комисията да насърчава държавите членки систематично да събират и публикуват информация относно режимите в отворен формат и на хармонизирана и съпоставима основа. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че е важно държавите членки да извършват редовно оценки на въздействието и да правят необходимите корекции, да упражняват независим надзор върху режимите, да провеждат редовни одити и да публикуват резултатите в съответствие с приложимото законодателство. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Държавите членки следва да продължат да прилагат стабилни механизми за подаване на сигнали за нередности, за да могат служители и граждани да докладват за опасения и нередности, както и да въведат механизми за отмяна на правата на гражданство и пребиваване, в случай че бъдат разкрити нови доказателства за корупция и престъпност. Всяко решение за лишаване от гражданство следва да бъде вземано в съответствие с националното законодателство и законодателството на ЕС. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст и основно съдържание на доклада на Комисията

| 2.1. | Гражданството е връзка между гражданин и държава. Гражданството на дадена държава е право, което традиционно се придобива с раждането, било то по произход (ius sanguinis) или по месторождение на територията на съответната страна (ius soli). Държавите могат да предоставят гражданство и на лица, които отговарят на определени изисквания или могат да докажат действителна връзка със страната (натурализация). Сред тях е изискването за придобиване и поддържане на постоянно пребиваване в съответната държава членка като израз на намерението на заявителя да прехвърли някои от своите интереси във въпросната държава членка. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През последните десетилетия голям брой държави — членки на ЕС, създадоха специални режими за предоставяне на ГСИ и ПСИ, които имат за цел да привлекат инвестиции в замяна на гражданство или права на пребиваване в съответната държава. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В резолюция от 16 януари 2014 г. (3) Европейският парламент изрази загриженост, че национални режими, включващи „пряка или косвена открита продажба“ на гражданство на Съюза, подкопават самата концепция за европейско гражданство. В разискване на 30 май 2018 г. Европейският парламент обсъди редица рискове, свързани с режимите на ГСИ и ПСИ (4). Въпросът беше допълнително обсъден в Специалната комисия на Европейския парламент относно финансовите престъпления, данъчните измами и избягването на данъци (TAX3). В окончателния доклад на TAX3 (5) се посочват редица ключови смекчаващи мерки за намаляване на рисковете, свързани с режимите за ГСИ и ПСИ, включително се отправя призив към държавите членки постепенно да премахнат всички съществуващи режими във възможно най-кратък срок. В доклада се призовава до окончателната отмяна на режимите Комисията да следи стриктно за прилагането на надлежната проверка на заявителите и да гарантира по-добро събиране на данни и координация на обмена на информация между държавите членки. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | На 23 януари 2019 г. Комисията публикува доклад (6), в който се разглеждат съответните национални правни уредби и практики и се описват основните рискове, предизвикателства и опасения, свързани с тези режими. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В доклада си Комисията посочва, че режимът създава рискове по отношение на сигурността, изпирането на пари, отклонението от данъчно облагане и заобикалянето на правилата на ЕС. Според доклада тези рискове се задълбочават допълнително от липсата на прозрачност относно начина, по който функционират някои от режимите, и от липсата на сътрудничество между държавите членки. Комисията пое ангажимент да продължи да следи дали при режимите за ГСИ и ПСИ се спазва законодателството на ЕС и при необходимост да предприема действия. С цел да се подобри този процес и за да се набележат конкретни мерки за справяне с предизвикателствата, произтичащи от режимите, Комисията създаде група от експерти, които вече заседаваха два пъти през тази година, за да разгледат рисковете, произтичащи от режимите за предоставяне на гражданство срещу инвестиции, и да определят мерки за смекчаване на рисковете. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Повечето от тези режими бяха въведени след финансовата криза от 2007 г. Редица европейски държави, засегнати тежко от кризата, вероятно са ги счели за възможност за икономическо възстановяване. В контекста на конкуренцията между държавите за привличане на преки чуждестранни инвестиции, това би могло да насърчи прилагането на различни стандарти и изисквания. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

3.1.   Рискове и заплахи за ЕС

| 3.1.1. | ЕИСК приветства доклада на Комисията, който съдържа солиден анализ и в който се прави ясно разграничение между различните видове рискове, произтичащи от тези режими за всички граждани на ЕС и за ЕС като цяло. По-специално в него се посочва, че ако не се прилагат правилно, режимите за ГСИ и ПСИ могат да съдържат риск от корупция, изпиране на пари и отклонение от данъчно облагане, както и да представляват риск за сигурността, което излага на тези заплахи както отделните държави членки, които управляват такива програми, така и целия ЕС. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | ЕИСК счита, че за някои от тези режими биха могли да възникнат въпроси относно съответствието им с принципите и целите на ЕС, включително с принципа на лоялно сътрудничество. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Няма разграничение между режимите за ГСИ и ПСИ

| 3.2.1. | ЕИСК изразява съгласие, че не следва да се прави разграничение по отношение на начина, по който се третират рисковете, свързани с режимите за ГСИ и ПСИ. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Въпреки че последиците от издаването на паспорт или на виза се различават значително по отношение на правата, които предоставят, и двата вида режими носят едно и също ниво на риск за сигурността и поради това трябва да бъдат придружени от мерки за смекчаване на риска със също толкова висок стандарт. Това е особено важно, за да се предотврати изместването на най-рисковите кандидати от режимите за гражданство към режимите за пребиваване. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Въпреки че режимите за пребиваване могат да изглеждат по-малко рискови поради своя временен характер, те се явяват и като вратичка към постоянен статут. В някои страни получилите визи за пребиваване като инвеститори само след няколко години могат да кандидатстват за постоянно пребиваване или гражданство. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Рискове, свързани с изпирането на пари и корупцията

| 3.3.1. | В доклада на Комисията се изтъква как при склонност към поемане на риск, в съчетание с неподходящи проверки за сигурност и надлежни проверки на заявителите би могла да се отвори вратата на ЕС за корумпирани лица. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | В доклада на Комисията се посочват редица потенциални пропуски и сиви зони по отношение на проверките за сигурност и комплексната проверка. По-специално, в доклада се изразяват опасения във връзка с обработването на молбите за гражданство от националните органи и начина, по който това взаимодейства с правилата на ЕС. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ЕИСК отбелязва, че като цяло, въпреки високия рисков профил на заявителите, не се осъществяват систематично разширени комплексни проверки. Освен това лицата на издръжка или спонсорите – трети страни, които предоставят средства в подкрепа на заявителя, не подлежат системно на надлежни проверки и контрол. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ЕИСК разбира, че едно от основните предимства на тези програми е, че предлагат възможност за ускорено придобиване на гражданство или разрешаване на пребиваване, понякога за няколко месеца. Обикновено именно това се рекламира открито. Профилът и произходът на заявителите обаче често затруднят извършването на адекватни комплексни проверки и проверки за сигурност и предоставянето в рамките на срока на надеждни доклади с бизнес разузнавателни данни. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Липсата на минимални стандарти показва, че не всички държави членки проявяват еднаква избирателност, което повдига съмнения относно строгостта на проверките и контрола върху заявителите. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Някои държави членки, в които съществуват режими за ПСИ, изглежда не разглеждат проактивно въпросите, свързани със сигурността, които могат да възникнат едва след предоставянето на разрешение за пребиваване. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Освен това ЕИСК изтъква значителния риск от заобикаляне на правилата на ЕС за борба с изпирането на пари, като се има предвид, че посредниците и органите, чрез които се насочват средствата, изплащани от заявителите, не отговарят на условията за задължени лица съгласно Четвъртата и Петата директива относно борбата с изпирането на пари. Освен това не всички държави членки изискват инвестициите да бъдат извършвани чрез национална банка, спрямо която се прилагат задълженията на ЕС за борба с изпирането на пари, а в случаите, когато плащанията се извършват в брой директно на държавни организации, трансферите също не попадат в обхвата на законодателството на ЕС за борба с изпирането на пари. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Пропуски в управлението и прозрачността

| 3.4.1. | ЕИСК изразява загриженост, че недостатъчната отчетност и ограничената прозрачност в режимите за ГСИ и ПСИ биха могли да доведат до корупция. Липсата на прозрачност и почтеност излага на риск от корупция и самата държава и държавните служители. Сред структурните слабости на режимите за ГСИ и ПСИ могат да бъдат: широки права на преценка при вземането на решения, липса на подходящ независим надзор и риск от конфликт на интереси на частните агенти и посредниците, които участват както в подаването на молба, така и в процеса на надлежна проверка. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК е особено загрижен от факта, че такива структурни слабости и непрозрачност в сектор, който генерира голям паричен поток и при който се контактува с клиенти с висок нетен риск, могат да изложат правителствата на риск от неправомерно влияние, злоупотреба с власт и подкупи. Накратко, тези режими създават риск корумпирани лица да влязат в държавите членки, но също и да бъдат корумпирани и самите органи. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК разбира, че в някои юрисдикции публичните органи извършват сами надлежните проверки, а в други те могат да наемат специализирани агенции за извършване на проверките, които впоследствие ще бъдат използвани за окончателното решение. Освен това той отбелязва, че във всеки случай основната отговорност за приемането или отхвърлянето на молбите трябва да се носи от правителствата, които използват констатациите от надлежните проверки при своите решения. В случаите, когато тази важна стъпка в процеса на кандидатстване е възложена на специализирани агенции, ЕИСК предупреждава за възможните рискове от конфликт на интереси и подкупи и смята, че на такива агенции не би трябвало да се позволява да бъдат наемани от държавата за извършване на надлежни проверки на заявителите и същевременно да предоставят услуги и консултации на заявителите. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | ЕИСК би желал да се публикуват повече данни за мащаба на явлението (размер на инвестициите, брой на заявителите, бенефициери, националности, размер и въздействие на инвестицията и др.) и изразява съжаление, че въпреки нарастващия обществен интерес, все още е забулена в тайна дори основна информация за кандидатите по режимите за ГСИ и ПСИ и техните инвестиции. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Измерението на ЕС

| 3.5.1. | В доклада на Комисията се подчертава, че проблемът е важен за ЕС. ЕС се използва не само като основно предимство за привличане на инвеститори, но решението на една държава членка да издаде паспорт или виза може да има неблагоприятни последици за други държави членки и за ЕС като цяло, тъй като с това решение се предоставя достъп до цялото Шенгенско пространство и вътрешния пазар. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | ЕИСК е съгласен, че репутацията на гражданството на ЕС, както и общият корпус от права и ценности, са изложени на риск, и подкрепя позицията на Парламента и думите на бивш член на Комисията (7), че „гражданството на ЕС не бива да се продава“. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Следователно предоставянето на гражданство и разрешаване на пребиваване — ползите от него, етичните последици и свързаните с това рискове — засяга всички граждани на ЕС. ЕИСК отбелязва, че въпреки това гражданите на ЕС остават в неведение относно това как функционират тези режими, как техните национални правителства могат или не могат да смекчат неизбежните рискове, свързани с режимите за ГСИ и ПСИ, и къде в крайна сметка отиват инвестициите, правени при тези режими. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | ЕИСК признава, че липсата на хармонизирани стандарти и практики на равнището на ЕС може да насърчава надпреварата за достигане на най-ниски равнища по отношение на стандартите за надлежна проверка и прозрачност и търсенето на най-подходяща юрисдикция за получаване на паспорт от рискови лица. В доклада си Комисията подчертава, че този риск се увеличава още повече от настоящата липса на консултации и обмен на информация между държавите членки относно инвеститорите – кандидати за гражданство срещу инвестиции. На практика това означава, че молба, което е била отхвърлена в една държава членка по причини, свързани със сигурността и изпирането на пари, има шанс да успее в друга държава членка. Поради това ЕИСК счита, че би било полезно държавите членки да въведат изискване за представяне на валидна шенгенска виза като част от молбата за гражданство срещу инвестиции. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | ЕИСК счита, че макар режимите за ГСИ и ПСИ да действат по различни начини в отделните държави, не е достатъчно да се прилага подходът за разглеждане на всеки отделен случай, насочен към конкретни проблеми, установени в отделните държави, а за справяне с проблема е необходим координиран подход на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

3.5.5.

3.6.   Отклонение от данъчно облагане и други видове риск

| 3.6.1. | Както неотдавна беше подробно описано от Европейския парламент (8) и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) (9), потенциално режимите за ГСИ и ПСИ могат да бъдат неправомерно използвани за отклонение от данъчно облагане, тъй като те позволяват на инвеститорите да останат местни лица за данъчни цели в своята местна юрисдикция, като същевременно се ползват от данъчните предимства на режимите за ГСИ и ПСИ. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Режимите, предлагащи достъп до специални данъчни режими, бяха посочени като особено рискови и за тях е вероятно да доведат до отклонение от данъчно облагане. По-специално, те позволяват отделни лица да заобикалят докладването съгласно Общия стандарт за предоставяне на информация (ОСПИ). В своя списък от юрисдикции, предлагащи режими за ГСИ и ПСИ, които потенциално представляват висок риск за спазването на ОСПИ, ОИСР посочва две държави — членки на ЕС (10). |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | В проучването на Европейския парламент, посочено в параграфи 2.3 и 3.6.1 по-горе, се посочват други видове рискове, породени от режимите за ГСИ и ПСИ, като макроикономически рискове поради нестабилността на този вид инвестиционен поток, социално-икономически рискове, произтичащи от ценовата инфлация на пазара на недвижими имоти, или политически рискове, включително риска от влошаване на доверието в институциите на ЕС и накърняването на репутацията на гражданството на ЕС, които по този начин потенциално застрашават мобилността и свободата на движение на гражданите на ЕС в бъдеще. В проучването се подчертават и рисковете от увеличаване на дискриминацията между категориите мигранти. Поради това е важно държавите членки да изяснят какви рискове са подготвени да поемат с оглед на очакваните ползи и въздействие, както и да извършват редовни оценки на въздействието, за да се гарантира, че ползите превишават тези рискове. |
| --- | --- |

3.6.3.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Ролята на частния сектор

| 4.1.1. | При оценяването на ролята на частните дружества в управлението на режимите за ГСИ и ПСИ, ЕИСК разграничава два отделни вида дружества. Единият вид са дружества, с които държавата е сключила договор за управление на програмата, обработване на молбите и проверка на кандидатите, а другите са дружества, акредитирани или не, които предоставят услуги на инвеститорите и им помагат да кандидатстват за програмата. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ЕИСК признава, че частните дружества, наети от държавата, могат да играят полезна роля при извършването на надлежна проверка на заявителите, като осъществяват необходимите цялостни проверки и изготвят разузнавателни доклади за дейността на предприятията, но въпреки това предупреждава на тези дружества да не се възлагат задачи за оценка на риска или вземане на решения. ЕИСК настоява, че това трябва да продължи да бъде отговорност на съответните публични органи. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | ЕИСК е много разтревожен от това, че правата на ЕС и гражданството на ЕС се рекламират като продукт за продажба. ЕИСК изразява дълбока загриженост във връзка със съществуването на конфликт на интереси, когато фирмите, които са наети да проверяват заявителите, извършват и свързани търговски дейности или предоставят допълнителни услуги на потенциалните инвеститори. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | По отношение на частните агенти и дружествата, предоставящи услуги на инвеститори, които кандидатстват за ГСИ и ПСИ, ЕИСК изразява съжаление, че въпреки рисковия профил на техните желани клиенти предприятията и физическите лица, които работят в сектора на гражданство/разрешаване на пребиваване срещу инвестиции, не подлежат на систематично нормативно регулиране, нито се считат за задължени субекти по нормите за борба с изпирането на пари. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Освен това ЕИСК отбелязва, че не във всички държави членки се изисква от посредниците, предоставящи услуги на заявителите, да бъдат акредитирани и/или лицензирани, т.е. да спазват задължението за успешно полагане на тест за „квалификация и надеждност“ и придържане към набор от минимални критерии за акредитация, сред които са потвърждение, че посредниците са регламентирани специалисти, оповестяване на информацията за действителните собственици и декларация за интереси. Във връзка с това ЕИСК би приветствал въвеждането на задължителен кодекс за поведение, надзор на регламентираните специалисти от компетентен орган на държавата членка и предоставянето на информация относно регулираните специалисти чрез публично достъпен регистър на доставчиците на услуги. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Външнополитическото измерение

| 4.2.1. | ЕИСК изразява загриженост относно рисковете за ЕС от режимите за ГСИ и ПСИ, въведени от трети държави, с които ЕС има споразумения за безвизов режим, като например присъединяващите се страни, държавите от Източното партньорство и държавите от Карибския и Тихоокеанския басейн. Подкрепяме препоръката на Комисията за обвързване на предоставянето на безвизов режим на трети държави с възможно най-високите стандарти за прилагане на режимите за ГСИ и ПСИ и за преразглеждане на съществуващите безвизови режими с оглед на тези стандарти. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК препоръчва, докато се работи за постепенното премахване на съществуващите режими в ЕС, да не се позволи на присъединяващите се страни да осъществяват режими за ГСИ и ПСИ, след като се присъединяват, за да не се добавят нови режими към съществуващите. |
| --- | --- |

4.2.2.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/162244/P8_TA-PROV(2019)0240.pdf.

1

(2)  Директива (ЕС) 2018/843 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за изменение на Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма и за изменение на директиви 2009/138/ЕО и 2013/36/ЕС (OB L 156, 19.6.2018 г., стр. 43), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L0843&from=BG.

2

(3)  Резолюция на Европейския парламент от 16 януари 2014 г. относно гражданство на ЕС за продан (ОВ C 482, 23.12.2016 г., стp. 117), http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0038+0+DOC+XML+V0//BG.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/CRE-8-2018-05-30-ITM-019_BG.html?redirect.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/162244/P8_TA-PROV(2019)0240.pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/com_2019_12_final_report.pdf.

6

(7)  https://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-14-18_en.htm.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/627128/EPRS_STU(2018)627128_EN.pdf.

8

(9)  https://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

9

(10)  http://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

10

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/87

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Напредък при изпълнението на стратегията на ЕС за горите „Нова стратегия на ЕС за горите: за горите и сектора на горското стопанство“

[COM(2018) 811 final]

(2020/C 47/13)

Докладчик: Andreas THURNER

Съдокладчик: Antonello PEZZINI

| Сезиране | Европейска комисия, 18.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на пленарната асамблея | 22.1.2019 г. (в очакване на сезирането) |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 1.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 162/0/1 |

Сезиране

Европейска комисия, 18.2.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на пленарната асамблея

22.1.2019 г. (в очакване на сезирането)

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

1.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

162/0/1

1.   Заключения и политически препоръки

ЕИСК:

| 1.1. | призовава за актуализиране на стратегията на ЕС за горите след 2020 г. в рамките на Европейския зелен курс. Новата стратегия може да бъде реалистично насочена към 2050 г., за да се гарантира съгласувано изпълнение на добре известните политически ангажименти, като например Стратегическия план на ООН за горите, целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и Парижкото споразумение. Значението на горите, горското стопанство и свързаните с него отрасли за постигането на тези цели следва да се признае във всички сектори и да доведе до оптимизирано междусекторно сътрудничество; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | подчертава изменението на климата като основно предизвикателство за планетата с преки, предимно отрицателни, последици за отрасъла на горското стопанство. Същевременно секторът на горското стопанство има огромен потенциал да осигури решения за смекчаване на последиците от изменението на климата чрез устойчива и кръгова биоикономика, при условие че своевременно бъдат изпълнени ефективни стратегии за адаптация. Трябва да се доразвие пълният потенциал на поглъщането на CO2 чрез засилено използване на дървесина по устойчив начин, повишаване на замяната на суровини и енергия на основата на изкопаеми горива с такива на биологична основа и увеличаване на съхраняването на въглерод в трайни продукти от дървесина. Горите, съставени от различни видове, увеличават ползите за климата в сравнение с монокултурите, които може да имат отрицателно въздействие върху дългосрочната устойчивост; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | подчертава значението на допълнителното разработване на хармонизирани информационни системи за горите, за да се натрупат повече знания и данни относно наличността и състоянието на горските ресурси, и предлаганите от тях възможности за предоставяне на обществото на множество услуги, включително възобновяеми суровини, енергия и други горски продукти; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | подчертава значението на многофункционалната роля на горите и отбелязва, че изменението на климата представлява заплаха за екосистемните услуги. Поради изменението на климата, вероятността от природни бедствия като горски пожари, наводнения, суши и щети, причинявани от вредители напр. корояди, се очаква да се повиши. Необходима е стабилна комбинация от финансови инструменти, за да се гарантират непрекъснати инвестиции в съвременни технологии, както и в мерки в областта на климата и околната среда, за да се засили многофункционалната роля на горите. Във връзка с частните горски стопанства е от решаващо значение да се гарантира зачитането на правата на собственост, а свързаните с горите решения да се вземат в партньорство със собствениците на гори; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | препоръчва картографиране на текущото състояние на работната сила и прогнозиране на нуждите от работна ръка в европейския сектор на горското стопанство, особено по отношение на работната сила в горите. Необходима е точна картина на привлекателността на сектора и квалифицираната работна ръка, за да се доразвие веригата за създаване на стойност, основана на горското стопанство, и да се гарантира жизнеспособността на екосистемите. Достойните работни места и условия на труд са необходима предпоставка за привличането на работници в сектора на горското стопанство; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | насърчава, що се отнася до свързаните с горите политики на ЕС, силно предварително участие на Постоянния комитет по горите, Групата за граждански диалог по горите и корка и Експертната група на ЕС относно отраслите, свързани с горското стопанство, и свързаните със сектора въпроси, за да се използват изцяло възможностите на наличните експертни знания; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | подчертава колко е важно да се намалят обезлесяването и деградацията на горите в глобален мащаб чрез укрепване на активно и устойчиво управление на горите, например чрез общоевропейско споразумение, като се използва местно произведената биомаса в Европа и се подпомага преходът към по-устойчиви потребителски модели. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Общи съображения

ЕИСК:

| 2.1. | приветства доклада на Европейската комисия относно напредъка в прилагането на Стратегията на ЕС за горите и отбелязва, че повечето действия в Многогодишния план за изпълнение (Forest MAP) са изпълнени според предвиденото; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | приветства заключенията на Съвета относно напредъка в прилагането на Стратегията на ЕС за горите и препоръките относно нова стратегическа рамка за горите; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | отново изтъква значението на субсидиарността на държавите членки, що се отнася до политиката за горите, и подчертава ключовата роля на Стратегията на ЕС за горите като инструмент за координация и съгласуваност на политиката между различните свързани с горите политики за укрепване на цялостното виждане за устойчивото управление на горите и за веригата за създаване на стойност на сектора на горското стопанство; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | подчертава значението на сектора на горското стопанство, що се отнася до прехода от основана на изкопаеми горива икономика към икономика, която използва биогорива. Силната роля на сектора на горското стопанство в кръговата икономика ще осигури огромни възможности за европейската икономика да заеме водеща позиция по отношение на технологиите в този сектор; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | изтъква изменението на климата като основно предизвикателство за човечеството и нашата планета, което вече в значителна степен засяга горите и сектора на горското стопанство (напр. въздействието върху количеството и качеството на доставките на дървесина и огромните количества увредена дървесина). Следователно от основно значение са мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и управлението на горите, както и адаптирането им към променящите се климатични условия. В тази връзка решаваща роля имат здравите и устойчиви гори. Активното и устойчиво управление, включително поддържането на биологичното разнообразие на горите, са от съществено значение за опазването на тяхната устойчивост и жизнеспособност в дългосрочен план. Допълнителното развитие на мобилизацията на използването на дървесина (напр. чрез цифровизация и нови техники), както и използването на дървесина и продукти на основата на дървесина, са ключови елементи в постигането на целите по отношение на климата. Необходимо е да се доразвие пълният потенциал на поглъщането на CO2 чрез засилена замяна на суровини и енергия на основата на изкопаеми горива с такива на биологична основа и съхраняване на въглерод в трайни продукти от дървесина; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | подчертава значението на научните изследвания и иновациите за намиране на решения за по-устойчиви вериги за създаване на стойност на базата на дървесна биомаса. Така ще се засили напредъкът в усилията за намаляване на емисиите на парникови газове от гледна точка на преработвателните технологии, както и разработването на нови иновативни решения за пазарите на базата на биомаса. Допълнителното развитие и възприемането на цифрови и технологични решения ще улеснят технологиите за прецизно горско стопанство и ще предложат подобрения в подкрепа на устойчивото управление на горите; |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | признава значението на многофункционалната роля на горите и предоставянето на многобройни екосистемни услуги и признава изменението на климата като основна заплаха за изпълнението на ролята на горите. Следователно са необходими адекватни ресурси, за да се гарантира, че ще се запазят различните екосистемни услуги, включително защитната функция на горите, както и устойчивото предлагане на дървесина за обществото, като същевременно се опазва биологичното разнообразие и се гарантира адаптиране към изменението на климата. Необходима е стабилна комбинация от финансови инструменти (напр. Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), общата селскостопанска политика (ОСП), Европейския социален фонд (ЕСФ), национални фондове, частни фондове), за да се гарантира, че ще продължат да се правят инвестиции в съвременни технологии, както и в мерки в областта на климата и околната среда, с които се засилва многофункционалната роля на горите. Във връзка със следващата МФР следва да се обмисли създаването на специален фонд за мерки за намаляване на значителните загуби на горските стопанства поради изменението на климата; |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | подчертава важната роля на активно управляваните гори и горското стопанство за създаването на допълнителни екологосъобразни работни места и растеж в селските и градските райони, включително услугите, свързани с екотуризма, отдиха и здравето; |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | подчертава, че за новите и съвременни техники в сектора на горите са необходими квалифицирана работна сила и достойни условия на труд. Понастоящем липсата на квалифицирани млади работници изглежда общоевропейски проблем. Следователно трябва да се предприемат подходящи мерки, за да се преодолее това предизвикателство и да се привлекат млади хора в сектора на горското стопанство. Във връзка с това полезна стъпка би било да се картографира работната сила; |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | подчертава необходимостта от стимулиране на ранното планиране, сътрудничеството и инвестициите, що се отнася до предотвратяването и борбата с природните бедствия, например горски пожари, наводнения, суша и причинявани от вредители (напр. корояди) щети и болести; |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | подчертава значението на защитната функция на горите срещу ерозия, свлачища, свличания на камъни и наводнения, особено в планинските райони; |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | отбелязва, че горите, включително управляваните гори, са естествени биологично разнообразни екосистеми. Промишлените монокултурни насаждения обаче, особено на неместни видове, често се характеризират с липса на биологично разнообразие, водят до повишен риск от бедствия и в някои случаи не действат като нетни поглътители на въглерод. Устойчивото горско стопанство трябва да включва необходимостта от горска покривка от смесени видове, управлявана съгласно модел на горско стопанство с постоянна покривка. Горите, съставени от различни видове, увеличават ползите за климата в сравнение с монокултурите, които може да имат отрицателно въздействие върху дългосрочната устойчивост; |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | насърчава по-добро предварително включване на експертните знания на Постоянния комитет по горите, Групата за граждански диалог по горите и корка и Експертната група на ЕС относно отраслите, свързани с горското стопанство, и свързаните със сектора въпроси в свързаните с горите политики на ЕС. Така ще се подобри базата от знания относно веригата за създаване на стойност, основана на горското стопанство, при вземането на решения, в кампаниите за обществена осведоменост и комуникация, както и при одобряването и прилагането на политически решения; |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | посочва, че местните органи на управление и регионалните власти изпълняват важна роля в укрепването на устойчивото използване на горите и жизнеспособността на сектора на горското стопанство и имат възможността да го вземат предвид в рамките на процедурите за възлагане на обществени поръчки; |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | счита за важни подходящите мерки за комуникация и информация относно мерките за устойчиво управление на горите с цел гарантиране на подкрепата от страна на обществото. Във връзка с това градските и крайградските гори имат огромен потенциал заради съществуващите силни взаимовръзки между обществото (местни услуги за отдих) и сектора на горското стопанство; |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | подчертава важността на това да се насърчава процесът към правно обвързващо споразумение за горите с оглед на укрепването на политическата рамка за горите в паневропейския регион. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Специфични бележки

3.1.   Горите изпълняват решаваща роля в борбата срещу изменението на климата

| 3.1.1. | Преходът към неутрална по отношение на климата икономика е огромно предизвикателство, както и възможност, и налага значително намаляване на емисиите от изкопаеми горива, както и устойчиво увеличаване на улавянето на CO2. Замяната на суровинни продукти и горива на основата на изкопаеми горива има огромен потенциал за постигането на неутралност по отношение на климата до 2050 г. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | За ефективното абсорбиране на CO2 е необходим постоянен и увеличаващ се растеж на биомасата и стабилни методи за добив, както и подбиране на точния момент. За дългосрочно съхраняване на биогенен въглерод е необходимо да се подобри използването (повече и за по-дълго) на продукти на основата на дървесина. Активното и устойчиво управление на горите и ефективното по отношение на ресурсите използване на дървесината са ключови елементи в постигането на целите в областта на климата (както вече беше посочено в предишни становища относно въздействието на политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката (1) и относно поделянето на усилията и сектора на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (2)). Би било от полза за усилията за засилване на използването на продукти на базата на дървесина да се признае по-широка гама от „продукти от добита дървесина“ съгласно Регламента за земеползването (3), промените в земеползването и горското стопанство (LULUCF), а при всички случаи и постигането на по-дълги периоди на полуотделяне на въглерода за продукти от добита дървесина посредством използване на екологосъобразни технологии за консервация на дървесина. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Един кубически метър дървесина улавя около един тон CO2 (4). Биомасата във фазата на растеж има доказан капацитет да поглъща CO2. Следователно активното управление на горите при спазване на мерките за устойчиво управление на горите (5) и постоянното възстановяване на горските насаждения са от съществено значение за постигането на максимално устойчиво увеличение, което насърчава наличието на биомаса. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   За многофункционалните гори и екосистемните услуги е необходимо адекватно възнаграждение

| 3.2.1. | В допълнение към дървесните и недървесните продукти (напр. корк, гъби, горски плодове), горите предоставят разнообразни екосистемни услуги, от които зависят селските, крайградските и градските общности (напр. вода, въздух, пространство за отдих, здравни услуги). С промените в условията в резултат на изменението на климата се увеличава натискът върху горите и рискът от възникване на природни бедствия. Съответно чрез подходящи мерки за защита на климата и усилия за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към тях трябва да се засили устойчивостта и многофункционалната роля на горите. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Въпреки затрудненото положение на пазара, предизвикано от бедствия, влошени от изменението на климата (напр. корояди, повалени от вятъра дървета, горски пожари, наводнения и суша), е от първостепенно значение да се гарантира непрекъснатостта на екосистемните услуги, за да се запази тази многофункционална роля на горите. Следователно е от решаващо значение снабдяването с дървесина и дървесна биомаса за секторите на горското стопанство да бъде подкрепено с подходяща пазарна среда. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Освен това би било полезно да се разгледа въпросът за комерсиализирането на въглеродните компенсации чрез доброволни пазари на въглеродни емисии (6). Например пилотният проект CARBOMARK по програма Life (7) е свързан с развитието на доброволни местни пазари на въглеродни емисии за смекчаване на последиците от изменението на климата. Целта е да се насърчи местен пазар за търговия с въглеродни кредити на доброволна основа като средство за укрепване на политиките на ЕС за борба с изменението на климата:






  — | смекчаване на въздействието на парниковите газове чрез насърчаване на улавянето на въглерод, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

смекчаване на въздействието на парниковите газове чрез насърчаване на улавянето на въглерод,

| — | генериране на приходи за областите в неравностойно положение чрез оценяване на стойността на услугата за улавяне на въглерод, предоставяна от горската екосистема, |
| --- | --- |

—

генериране на приходи за областите в неравностойно положение чрез оценяване на стойността на услугата за улавяне на въглерод, предоставяна от горската екосистема,

| — | насърчаване на приемането на стратегии за компенсация от местните администрации, |
| --- | --- |

—

насърчаване на приемането на стратегии за компенсация от местните администрации,

| — | подобряване на отчетността на малките и средните предприятия, които по този начин се насърчават сами да смекчават своето въздействие върху околната среда. |
| --- | --- |

—

подобряване на отчетността на малките и средните предприятия, които по този начин се насърчават сами да смекчават своето въздействие върху околната среда.

Важно е обаче да се гарантира, че компенсационният механизъм не е непропорционален по какъвто и да е начин и не възпрепятства устойчивото използване на дървесина и устойчивото управление на ресурса.

3.3.   Устойчивата и кръгова биоикономика създава икономически възможности за сектора на горското стопанство с огромен потенциал за смекчаване на изменението на климата (както вече е посочено в предишно становище (8)
  )

| 3.3.1. | Устойчивата биоикономика допринася за смекчаването на последиците от изменението на климата посредством няколко механизма: улавяне на CO2 от атмосферата в биомаса посредством фотосинтеза, съхраняване на въглерод в продукти на биологична основа и замяна на изкопаеми суровини, материали, продукти и горива с такива на биологична основа. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Продуктите на основата на дървесина могат да съхраняват въглерод за дълго, като по този начин го елиминират от атмосферата. Трайните продукти от дървесина, като например дървесен материал за строителство с дървесина и качествени мебели, са най-ефективното средство за съхранение на въглерод. Повторното използване и рециклирането на продукти на биологична основа с по-кратък жизнен цикъл на експлоатация ще гарантира, че въглеродът ще продължи да се съхранява. Всички тези продукти, включително подобрените биогорива, текстилът и екологичните химикали, имат огромен потенциал за замяна на суровините и продуктите на основата на изкопаеми горива, които са основните причини за изменението на климата. Освен това в края на своя жизнен цикъл на експлоатация продуктите на биологична основа могат да се използват за нови продукти на биологична основа или като биологичен енергиен източник и по този начин да заменят изкопаемите енергийни източници. Съществува, разбира се, възможността за междинни продукти по веригата за създаване на стойност. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Улесняването на създаването на добре функциониращи вериги за създаване на стойност на биологична основа и на основата на дървесина чрез междусекторно сътрудничество може да изпълнява ключова роля в разработването на нови стопански екосистеми и възможности за сектора. Във връзка с това е важно научните изследвания, иновациите и модернизацията на иновациите, както и образованието, обучението и развитието на умения, да станат приоритетни, за да се подкрепят тези вериги за създаване на стойност на базата на дървесина и кръговата биоикономика като цяло. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Укрепването на устойчивото управление на горите и спирането на обезлесяването в световен мащаб трябва да останат ясни цели на стратегията на ЕС за горите

| 3.4.1. | Устойчивото управление на горите е национална компетентност на държавите — членки на ЕС, и общоприетото му определение е заложено в националните и поднационалните закони, които се прилагат навсякъде в ЕС. Практиките на устойчивото горско стопанство се основават на системите за управление на горите на национално равнище. Доброволните основани на пазара инструменти, например сертифицирането, могат да бъдат един от начините за доказване на устойчивост. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Намаляването на обезлесяването и деградацията на горите в световен мащаб посредством укрепване на активното и устойчиво управление на горите чрез общоевропейско споразумение, достатъчно солидни глави в търговските споразумения относно устойчивостта, използване на местно произведена биомаса в Европа и подпомагане на прехода към по-устойчиви потребителски модели са от решаващо значение за постигането на целите за устойчиво развитие. Освен това са необходими общи усилия за подпомагане на дейностите по залесяване в световен мащаб. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Във връзка с това ЕИСК приветства съобщението на ЕК относно „По-активни действия на ЕС за опазване и възстановяване на световните гори“ (9). |
| --- | --- |

3.4.3.

4.   Мотиви за изготвянето на становището

| 4.1. | На 7 декември 2018 г. Европейската комисия публикува доклада от средносрочния преглед (10)„Напредък в прилагането на Стратегията на ЕС за горите“ („доклада“). Докладът съдържа информация за напредъка по изпълнението на всяка от осемте приоритетни области, определени в Стратегията на ЕС за горите (11):






  1) | Подкрепа за нашите селски и градски общности |
| --- | --- | --- |

4.1.

1)

Подкрепа за нашите селски и градски общности

| 2) | Насърчаване на конкурентоспособността и устойчивостта на отраслите на ЕС, свързани с горското стопанство, на биоенергията и на екологичната икономика в по-широк аспект |
| --- | --- |

2)

Насърчаване на конкурентоспособността и устойчивостта на отраслите на ЕС, свързани с горското стопанство, на биоенергията и на екологичната икономика в по-широк аспект

| 3) | Горите в контекста на изменението на климата |
| --- | --- |

3)

Горите в контекста на изменението на климата

| 4) | Опазване на горите и подобряване на екосистемните услуги |
| --- | --- |

4)

Опазване на горите и подобряване на екосистемните услуги

| 5) | Какво представляват нашите гори и как се променят? |
| --- | --- |

5)

Какво представляват нашите гори и как се променят?

| 6) | Ново и иновативно горско стопанство и продукти с висока добавена стойност |
| --- | --- |

6)

Ново и иновативно горско стопанство и продукти с висока добавена стойност

| 7) | Съвместна работа за съгласувано управление и по-добро разбиране на нашите гори |
| --- | --- |

7)

Съвместна работа за съгласувано управление и по-добро разбиране на нашите гори

| 8) | Горите от глобална гледна точка. |
| --- | --- |

8)

Горите от глобална гледна точка.

| 4.2. | Многогодишният план за изпълнение (12) (Forest MAP) съдържа списък с приоритети за ЕК до 2017 г. Докладът има за цел също да се определят приоритетите за оставащия период 2018—2020 г. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Заключението в настоящия доклад е, че прилагането на Стратегията на ЕС за горите до голяма степен върви по план. Нерешените елементи са или в процес на изпълнение, или ще бъдат изпълнени до 2020 г. В доклада обаче не се разглежда периодът след 2020 г. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | На 15 април 2019 г. Съветът прие своите заключения (13) относно Напредъка в прилагането на Стратегията на ЕС за горите и призова Комисията да „започне да обмисля варианти за нова Стратегия на ЕС за горите след 2020 г.“ По пътя на логиката такава стратегическа рамка следва да бъде за горите и сектора на горското стопанство като цяло. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Европейският комитет на регионите прие становище (14) относно прилагането на Стратегията на ЕС за горите на своята пленарна сесия през април 2019 г. |
| --- | --- |

4.5.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Въздействието на политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката върху развитието на селското и горското стопанство“, ОВ C 291, 4.9.2015 г., стр. 1.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно разпределяне на усилията до 2030 г. и земеползване, промени в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС), ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 103.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 година за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) No 525/2013 и Решение No 529/2013/ЕС (OB L 156, 19.6.2018г., стр. 1).

3

(4)  Източник: BFW-Praxisinformation Nr. 28 (2012, стр. 4).

4

(5)  Резолюция H1 General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe (Общи насоки за устойчиво управление на горите в Европа).

5

(6)  Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends (Концепции за доброволни пазари на въглеродни емисии: прогнози за 2018 г. и тенденции за първото тримесечие).

6

(7)  CARBOMARK – Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation (CARBOMARK – Подобряване на политиките за изграждане на местни доброволни пазари на въглеродни емисии за смекчаване на последиците от изменението на климата).

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Приносът на биоикономиката за постигането на целите на ЕС в областта на климата и енергетиката и на целите на ООН за устойчиво развитие“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 45).

8

(9)  COM(2019) 352 final.

9

(10)  EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims (Стратегията на ЕС за горите е на път да постигне целите си за 2020 г.).

10

(11)  COM(2013) 659 final

11

(12)  SWD(2015) 164 final.

12

(13)  Заключения на Съвета относно напредъка при изпълнението на стратегията на ЕС за горите и относно нова стратегическа рамка за горите.

13

(14)  Становище на КР относно „Изпълнение на стратегията на ЕС за горите“ (ОВ C 275, 14.8.2019 г., стp. 5).

14

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/92 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/92

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението на плана за действие за кръговата икономика“

[СОМ(2019) 190 final]

(2020/C 47/14)

Докладчик: Peter SCHMIDT

| Консултация | Комисия, 11.4.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 29, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Дата на решението на Бюрото | 19.3.2019 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 1.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 31.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 164/2/0 |

Консултация

Комисия, 11.4.2019 г.

Правно основание

Член 29, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Дата на решението на Бюрото

19.3.2019 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

1.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

31.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

164/2/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства доклада на Комисията относно изпълнението на плана за действие за кръговата икономика (ПДКИ), и по-специално факта, че в него се признава жизненоважната роля, която участието на заинтересованите страни ще има в прехода към кръгова икономика. Освен това Комитетът подкрепя плановете за създаване на „Зелен курс на Европа“ и предлага нов ПДКИ, насочен към конкретни сектори, като текстилната промишленост и строителството, определени в политическите насоки на новоизбрания председател на Комисията г-жа Von der Leyen (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP), обединява свързаната с кръговата икономика общност в Европа. Платформата беше създадена през 2017 г. като съвместна инициатива на Комитета и на Европейската комисия, след препоръките, отправени в становище на ЕИСК относно Пакета за кръговата икономика (2). Ключов фактор за успеха на платформата беше партньорството на институциите и е важно то да продължава и да се разраства при всеки нов ПДКИ, за да се гарантира, че участниците от гражданското общество са в центъра на прехода. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК е твърдо убеден, че платформата има ключова роля за гарантиране на ангажираността на заинтересованите страни — роля, която следва да бъде запазена и засилена в бъдеще. По-специално платформата следва да продължи да бъде развивана, за да се осигури цялостен подход към кръговата икономика, като се имат предвид връзките с други области на политика (например енергетиката, изменението на климата, социалната политика, ангажираността на гражданите, благосъстоянието, социалната интеграция/социалното приобщаване, правата и отговорностите на гражданите и потребителите и др.) и равнищата на управление (европейско, национално, регионално и местно); следва да бъдат установени пречките пред прехода към кръгова икономика, по-специално в ключови сектори като текстилната промишленост, производството на храни, строителството, електрониката и (микро)пластмасите. Трябва да се съберат данни за ползите от създаването на работни места, достъпа до услуги, намаляването на разходите и моделите за съвместно потребление. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | За да се отрази нарастващото значение и многоаспектният характер на кръговата икономика, за следващия мандат членовете на координационната група, които подкрепят платформата, следва да включат други ключови заинтересовани страни (напр. представители на младежта и финансовия сектор), да спомогнат за разработването на бъдещи сценарии за укрепване на взаимовръзките между секторите, да се срещат по-често и да станат посланици на платформата и във форуми извън общността на кръговата икономика. Допълнителни бъдещи дейности на координационната група биха могли да подкрепят тестване по места на решения, свързани с кръговата икономика, посредством пилотни интервенции и „живи лаборатории“, за да се осигури информация за изготвянето на политиките. Координационната група беше и ще бъде неразделна част от успеха на платформата, и във връзка с това следва да бъде консултирана относно насоката на политиката за всеки нов ПДКИ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава, че за да бъде приобщаващ, преходът към кръгова икономика трябва да получи импулс на национално, регионално и местно равнище. Важно е дейностите да бъдат съобразени с местните проблеми и да черпят от силните страни на местно равнище. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Децентрализираният подход може да се окаже особено полезен за проучване на ролята на кръговата икономика за осигуряване на добър живот на гражданите. ЕИСК препоръчва създаването на граждански панел за анализ на кръговата икономика, който да подпомогне оценяването на поведението и мотивацията на гражданите и срещаните от тях пречки за възприемане на кръгови решения. Този граждански панел ще се основава и ще разширява работата на съществуващата група за действие за проучване на потребителите (Consumer Insight Action Panel) — инициатива на членовете на Координационната група на Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP), която се съсредоточава върху по-доброто разбиране на ангажираността на потребителите и гражданите и ускоряването на промените към модели на кръгово поведение, които наистина са от значение. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Финансирането вече играе важна роля в създаването на условия за прехода. За по-широко децентрализиране на кръговата икономика и прилагане на решения на местно равнище, местните финансови институции следва да имат възможност за по-добро възприемане на кръговата икономика, например чрез разширяване на обхвата на програмата на Европейската инвестиционна банка за кръгови градове към „кръгови села“. Друго предложение за насочване на икономиката към принципите на кръговата икономика е ДДС да се използва като икономически инструмент, за да се гарантира удължаването на жизнения цикъл на продукта чрез повторна употреба и поправка. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Като признае важната роля на търговците на дребно за повишаване кръговостта на продуктите, работна група, посветена на търговията на дребно в кръговата икономика, може да спомогне за по-добро интегриране на принципите на кръговата икономика по протежение на веригата на създаване на стойност, както и за насърчаване на кръговото поведение. ЕИСК предлага Комисията да насърчи работата на тази работна група чрез вече съществуващия Форум на пазара на дребно. Организациите на гражданското общество и експертните организации в областта на устойчивото поведение/начин на живот следва да бъдат ангажирани в този процес, за да се гарантира представителство на гражданите и интегриран подход към кръговото производство и потребление. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Възлагането на обществени поръчки може да бъде основен фактор за ускоряване на прехода. За да се насърчи по-широкото използване на продукти, дейности и услуги на кръговата икономика и да се използва техният потенциал като двигател на кръговостта, е важно да се институционализират кръговите обществени поръчки, да се изградят капацитетът и знанията на съответните заинтересовани страни, да се осигури правна яснота и да се подкрепи изпълнението на кръгови обществени поръчки. Много полезна би била програма за обучение за възлагане на кръгови обществени поръчки. Ефективна би била и поредица от семинари в цяла Европа във връзка с ангажираността на пазара с концепцията за кръговост. За да се сведат до минимум и в най-добрия случай да се избегнат отрицателните въздействия върху околната среда и създаването на отпадъци през целия жизнен цикъл, ЕИСК препоръчва всички държави членки да въведат задължително минималните екологични критерии за възлагане на обществени поръчки, които вече са предвидени в директивите на ЕС. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Разбирането и ангажираността на потребителите също са от решаващо значение за успеха на прехода към кръгова икономика. Въвеждането на етикет за кръгова икономика би могло да ускори прехода и да помогне на потребителите да направят устойчив избор, но следва да бъде придружено от общоевропейска информационна кампания. Изграждането на капацитет е също основен стълб за подкрепа на заинтересованите страни в разбирането и присъединяването им към прехода на ЕС към кръгова икономика. |
| --- | --- |

1.10.

2.   План за действие за кръговата икономика

| 2.1. | Стратегията „Европа 2020“ набляга на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж като начин за подобряване на конкурентоспособността и производителността и като основа за устойчива, социална пазарна икономика. Кръговата икономика е основен път за постигане на целите на тази стратегия и за гарантиране на благосъстояние за хората и планетата. През 2015 г. Европейската комисия публикува план за действие за кръговата икономика (ПДКИ), за да се подпомогне и стимулира преходът в Европа от линеен икономически към кръгов модел. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В ПДКИ (3) беше определена амбициозна програма от 54 действия в множество вериги за създаване на стойност, които обхващат например производството, потреблението, управлението на отпадъците и вторичните суровини. В този план за действие Европейската комисия се позовава на участието на заинтересованите страни и сътрудничеството с тях с цел подкрепа за осъществяването на прехода към кръгов икономически модел. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | През 2016 г. Европейският икономически и социален комитет прие становище относно пакета за кръговата икономика (4), в което предложи създаването на платформа, чрез която заинтересованите страни от свързаната с кръговата икономика общност да могат да се ангажират и да обменят добри практики, знания и опит. Комитетът и Европейската комисия създадоха заедно Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (5) (ECESP) — виртуално пространство, което обединява заинтересованите страни онлайн и присъствено чрез годишна конференция. Тази платформа се подпомага от координационна група, състояща се от 24 души, представляващи организациите на гражданското общество от цяла Европа, които действат като посланици на платформата. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | През 2019 г. Европейската комисия прие доклад (6) относно изпълнението на ПДКИ, в който представя основните постижения в рамките на плана и бъдещите предизвикателства. В този доклад са обхванати теми като изграждането на кръгова икономика и ускоряването на прехода. По отношение на втората тема Комисията подчертава специално необходимостта от силно участие на заинтересованите страни. ЕИСК отбелязва, че подкрепящите доклада документи (SWD (2019) 90/91/92) са достъпни само на английски език, което възпрепятства разбирането и участието на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК приветства този актуализиран доклад, и по-специално признаването на жизненоважната роля, която ще има участието на заинтересованите страни в прехода към кръгова икономика. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК отбелязва, че кръговата икономика следва да бъде включена и в националните планове в областта на енергетиката и климата и че социалното измерение също следва да бъде изтъкнато по-отчетливо в този контекст. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК подчертава необходимостта от цялостен анализ на всички материални потоци във и извън ЕС, като част от по-широкообхватен анализ на въздействието на кръговата икономика върху търговията. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Ангажиране на заинтересованите страни в бъдещ план за действие за кръговата икономика

| 3.1. | Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика вече се превърна в успешен и популярен форум на равнището на ЕС за улесняване на междусекторни диалози с участието на много заинтересовани страни и за обмен на добри практики, стратегии и знания по широк кръг от теми, свързани с кръговата икономика. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Вече е време това успешно участие на множество заинтересовани страни да се пренесе на регионално, национално и местно равнище с цел мултиплициране на положителните ефекти във всички държави членки и повишаване на участието на гражданите. Важно е дейностите да се децентрализират, да се съобразят с местните проблеми и да черпят от силните страни на местно равнище. Поради многообразието от култури и условия в Европа, за отделните държави са от значение различни приоритетни области и различни сектори. Това се подчертава във възложеното от ЕИСК проучване относно „Стратегии и пътни карти за кръговата икономика в Европа: определяне на полезните взаимодействия и потенциала за сътрудничество и изграждане на съюзи“ (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Поведението и мотивацията на гражданите и срещаните от тях пречки за възприемане на кръгови решения зависят и от контекста, което показва колко е важно да се улеснят многобройни децентрализирани експерименти с цел по-добро разбиране и ускоряване на възприемането на модели на кръгово поведение, които действително са от значение. Ангажиментите следва да са съобразени с местните условия, ориентирани към действия, и да отговарят на конкретни дейности по изпълнението в различните държави, за да задоволят потребностите и повишат благосъстоянието на местното население. Тази и стратегии, насочен към поведението на гражданите понастоящем се проучват от групата за действие за проучване на потребителите и се препоръчва да бъдат допълнително разширени. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Децентрализираният подход може да се окаже особено полезен за проучване на ролята на кръговата икономика за осигуряване на добър живот на гражданите, като обхване социални показатели за измерване на успеха на свързаните с тази икономика дейности на местно равнище. Няколко примера за тази връзка са аспекти като степента на социално взаимодействие и интеграция, осъществени чрез обмен на инициативи, или удовлетвореността от придобиване на нови умения за поправяне на изделия или произвеждане на собствената храна или облекло. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Това би могло да се постигне чрез прояви на заинтересованите страни от национално, регионално или градско равнище (8), съсредоточени върху проблеми от местно значение и укрепващи участието на заинтересованите страни на местно равнище. Основни участници ще бъдат местни МСП, органи на самоуправление, организации на гражданското общество и особено потребители, които се събират с цел:






  — | разглеждане на конкретни предизвикателства от местно значение, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

разглеждане на конкретни предизвикателства от местно значение,

| — | определяне на начини, по които кръговата икономика може да допринесе за личното благосъстояние, |
| --- | --- |

—

определяне на начини, по които кръговата икономика може да допринесе за личното благосъстояние,

| — | установяване как кръговата икономика може да допринесе за щастието и да подобри качеството на живота, |
| --- | --- |

—

установяване как кръговата икономика може да допринесе за щастието и да подобри качеството на живота,

| — | разработване на решения, които дават възможност на гражданите да водят устойчив и кръгов начин на живот, |
| --- | --- |

—

разработване на решения, които дават възможност на гражданите да водят устойчив и кръгов начин на живот,

| — | свързване с местни агенции и инфраструктури (или инвестиране в нови, когато такива липсват), |
| --- | --- |

—

свързване с местни агенции и инфраструктури (или инвестиране в нови, когато такива липсват),

| — | създаване на възможности за партньорства за решаване на местни проблеми, |
| --- | --- |

—

създаване на възможности за партньорства за решаване на местни проблеми,

| — | ангажиране профсъюзите в изграждането на умения за служителите на местно равнище, |
| --- | --- |

—

ангажиране профсъюзите в изграждането на умения за служителите на местно равнище,

| — | откриване на центрове за обучение, които ще продължат да работят след проявите, |
| --- | --- |

—

откриване на центрове за обучение, които ще продължат да работят след проявите,

| — | обсъждане на процесите на стандартизация като италианските „Prassi di Riferimento“ (9) (Референтни практики) за кръговата икономика. |
| --- | --- |

—

обсъждане на процесите на стандартизация като италианските „Prassi di Riferimento“ (9) (Референтни практики) за кръговата икономика.

| 3.6. | Подобни прояви и платформи ще са от особено значение в държави и региони, в които не се развива достатъчно дейност, свързана с кръговата икономика. Проявите следва да стимулират нови свързани с кръговата икономика действия и участие, за да се осигури по-широкото ѝ разбиране и прилагане в целия ЕС. Бъдещите планове за действие за кръговата икономика трябва да подкрепят местните заинтересовани страни и решенията на местно равнище с цел успешно изпълнение на стратегията на ЕС и подобряване на благосъстоянието във всички държави в Европа. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | За стимулиране на решения за кръговата икономика на местно равнище и за насърчаване на по-широкото въвеждане на такива практики е важно да се популяризират и възпроизвеждат в широк мащаб свързани с нея проекти в различен контекст — например 100 кръгови квартала, 100 кръгови общности, 100 кръгови селища, 10 кръгови университетски градчета и 10 кръгови острова. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Финансирането вече играе важна роля за създаването на условия за прехода. За по-широко децентрализиране на кръговата икономика и прилагане на решения на местно равнище, местните финансови институции следва да получат възможност за по-доброто ѝ възприемане — от по-добро разбиране на кръговите принципи до по-добро подпомагане на прехода с продукти, услуги и операции. Например Европейската инвестиционна банка би могла да използва съществуващите инструменти, насочени към големите градове, като Програмата за кръгови градове, и да я разшири и по отношение на „кръговите села“. Местните банки следва да играят по-активна роля в този процес. Трябва да се проучат допълнително и взаимодействията между изменението на климата и финансирането на кръговата икономика. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Екологичните кризи са системно взаимосвързани с кризите в областта на неравенството, миграцията и демокрацията. Тези кризи са породени от – но не само – огромното неравенство, присъщо на финансовия капитализъм, и от непрекъснатото подкопаване на демокрацията и са резултат от пазарното общество, в което сме се превърнали. Нито една от тези кризи не може да бъде разглеждана адекватно изолирано, а добре проектираната кръгова икономика може да спомогне за смекчаване на уязвимостта на икономическата, екологичната и социалната система. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Един системен преход следва да решава и придружаващите го социални и екологични предизвикателства, взаимосвързани с кризите, възникващи в резултат на неравенството или подкопаването на демокрацията. Важно е да се насърчава диалогът с организациите на гражданското общество (ОГО), за да се противодейства на потенциалните рискове и по-дълбоките проблеми на кръговата икономика и да се изгражда компетентността на съответните ОГО с цел осигуряване на по-справедлив преход. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Преходът към кръгова икономика изисква от заинтересованите страни да развият нови квалификации и умения за придобиване на нагласи и практики в това отношение, които варират от по-задълбочени познания за състава на материалите до по-добро разбиране на стопанските модели и социалното поведение, особено в ключови сектори като текстилната промишленост, строителството, храните, електрониката и (микро)пластмасите. Важно е да се развият и подобрят кръговите компетентности на основните заинтересовани страни като предприемачи, производители, търговци на дребно, възложители на обществени поръчки и граждани. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | За да се подпомогне стимулирането на прехода, предприемачите, производителите, синдикалните организации и потребителите следва да бъдат подкрепяни при развитието на интелигентна, движена от ИКТ кръгова икономика. Това може да се постигне по редица начини, например чрез развиването на центрове за компетентност в областта на интелигентната кръгова икономика, които биха могли да бъдат интегрирани в местните центрове за насърчаване на обмена и създаване на партньорства, или създаването на работна група с основните заинтересовани страни от сектора на ИКТ. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Използването на данъка върху добавената стойност (ДДС) следва да се проучи като начин за осигуряване на удължаването на жизнения цикъл на продукта чрез повторна употреба и поправка. Редица държави — членки на ЕС, вече положиха усилия за намаляване на ДДС както за стоките втора употреба, така и за ремонтните услуги (10). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Има възможност също така за използване на съществуващите рамки, с които предприятията вече са свикнали, например инструментите за одит на околната среда като Схемата на Общността за управление по околна среда и одитиране (EMAS), международни инструменти като разработените от ISO (напр. ISO 14001 или предстоящия ISO/TC 323 относно кръговата икономика) или минималните екологични критерии (които са определени в директивите на ЕС, но прилагането им в държавите членки не е задължително). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Търговците на дребно вече играят важна роля по отношение на превръщането на изделията в по-кръгови, например чрез намаляване на опаковките. Те биха могли да влияят и върху начина на живот на потребителите — те решават какъв избор да предложат на потребителите, влияят върху покупките им и дори върху това как използват и изхвърлят продуктите. Работна група, посветена на търговията на дребно в кръговата икономика, подобна на Форума за пазара на дребно, може да помогне за по-добро интегриране на принципите на кръговата икономика по протежение на веригата на създаване на стойност, както и за насърчаване на кръговото поведение. Тя би трябвало да обхване гражданските организации, проучващи промените в поведението, организациите на потребителите и профсъюзите. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Обществените поръчки са ключов двигател за ускоряване на прехода и в ПДКИ са предвидени действия за улесняване на включването на принципите на кръговата икономика в тези поръчки. Използван е новаторски подход въз основа на извлечените поуки. Започват дискусии за това какво означават кръговите обществени поръчки на практика и какво въздействие биха могли да имат за насърчаване на развитието на кръговата икономика — например като „теглеща сила“ (т.е. разширяване на пазара на съществуващи кръгови решения посредством покупателната способност) или дори като потенциална движеща сила (т.е. съвместно създаване на нови решения за удовлетворяване на потребностите на публичните купувачи). За да се насърчи по-широкото използване на кръговите обществени поръчки и техния потенциал като двигател на иновациите, е важно те да бъдат институционализирани, да се изградят капацитетът и знанията на съответните заинтересовани страни, да се осигури правна яснота и да се насърчат диалозите относно тези обществени поръчки. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Кръговият начин на живот или промяната към кръгово поведение могат да бъдат допълнителен показател за измерване на системния преход към кръгова икономика, който да показва влиянието на инфраструктурата, стопанската дейност и политиката за кръгова икономика на равнището на гражданите. За нас, европейските граждани, е важно да можем да преценяваме какво и как използваме, поправяме и изхвърляме днес, а не какво и как сме използвали, вземали под наем, поправяли и изхвърляли преди. В градовете би трябвало да се създадат инструменти като „живи лаборатории“. Тези „живи лаборатории“, като например домакинства, организации и дори градски квартали, са естествената среда, в която могат да се разработват кръгови решения и интервенции, да се тестват в реални условия и да послужат за основа на стратегиите за кръговата икономика. Следва да се предприемат по-решителни мерки за справяне с преждевременното остаряване, както препоръча ЕИСК в своето становище „За по-устойчиво потребление: продължителността на живота на промишлените продукти и информацията за потребителите в услуга на възстановяване на доверието“. Следва по-специално да се разгледа въпросът с удължаването на гаранцията за срок от най-малко пет години. Групата за действие за проучване на потребителите в сътрудничество с предприятията, НПО и организациите на потребителите проучва решения и модели за насърчаване на модели за гаранционно обслужване през целия живот. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Кръговата икономика е основен инструмент за постигане на целите за устойчиво развитие (ЦУР) и нисковъглеродна икономика. За да се ускори преходът към кръгова икономика, е важно да се насърчават диалогът и обменът за това как заинтересованите страни могат да използват кръговата икономика като инструмент за постигането на ЦУР или други релевантни цели. За да се гарантира, че една кръгова и устойчива икономика е от полза за всички заинтересовани страни, служителите следва да бъдат подпомагани чрез съществуващите рамки, като например професионалното обучение, за да се осигурят на сегашните и бъдещите служители уменията, необходими за прехода. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Важно е да се проучи и да се покаже с примери как иновациите за кръгова икономика могат да стимулират конкурентоспособността за една по-устойчива и нисковъглеродна икономика. Университетите и научноизследователските центрове следва да бъдат потенциални центрове за кръгови иновации за разработване, изпитване и разпространение на иновации, тъй като разполагат с добър научноизследователски капацитет за справяне с предизвикателствата в областта на кръговата икономика. Ученето и обучението, основани на разрешаването на проблеми, са ценен инструмент за насърчаване на бъдещите новатори, предприемачи и изследователи, които развиват своята кариера в университетите. Университетите с голяма числена маса и търсене на ресурси могат да работят като живи лаборатории за изпитване на решенията преди тяхното внедряване. Необходими са пилотни проекти за разработване и демонстриране на мащабируеми подходи и решения за кръгови университетски кампуси, а мрежа от такива кръгови кампуси може да спомогне за допълнително насърчаване на обмена на знания. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Преходът към кръгова икономика в Европа несъмнено ще окаже въздействие върху заинтересованите страни на международно равнище, например чрез търговски споразумения. Чрез иновации за преход към кръгова икономика Европа може да определи световни стандарти за една по-справедлива икономика, която да е от полза за всички нейни граждани — многообразна и приспособима както към селските, така и към градските райони. Това ще изисква подход на местно, регионално и национално равнище за включването на заинтересовани страни от гражданското общество в създаването, разработването, изпълнението и мониторинга на стратегии за кръгова икономика (11), които да са ефективни за тези региони (т.е. преодоляване на бедността, осигуряване на качествени работни места и по-високо качество на живот, работа в рамките на екологичните ограничения). Подходът на Словения към пътната карта за кръговата икономика представлява добра практика в това отношение. ЕИСК насърчава политиците, които участват в разработването на стратегии и пътни карти за кръговата икономика, да възприемат този подход. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Ролята на Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP)

| 4.1. | ECESP е платформа, създадена за обединяване на свързаната с кръговата икономика общност в Европа. Платформата беше създадена през 2017 г. като съвместна инициатива на Комитета и на Европейската комисия, след препоръките, отправени в становище на ЕИСК относно „Затваряне на цикъла — план за действие на ЕС за кръговата икономика“ (12). Целта на платформата е да улеснява консултациите с гражданското общество, сътрудничеството между националните, регионалните и секторните мрежи и обмена на експертни познания и опит, информация и най-добри практики. ЕИСК изпълнява функцията на секретариат за тази платформа, като осигурява мост между гражданското общество и политиците. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Платформата се подпомага от Координационна група, съставена от 24 експерти от цяла Европа, избрани от организации на гражданското общество, представители на предприятията и профсъюзите, мозъчни тръстове, научноизследователски центрове и публични органи, които проявяват интерес към кръговата икономика. Тази разнообразна група от заинтересовани страни представлява Европейската платформа чрез своите действия и функции на местно, регионално и национално равнище. Тези действия се подкрепят успешно от ЕИСК и Европейската комисия чрез виртуалната платформа (13). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Координационната група ръководи дейностите на платформата, включително основната тема на втория ден от годишната Европейска конференция за кръговата икономика (до момента с три издания), а членовете ѝ действат като нейни посланици. Групата заседава официално веднъж годишно, като мандатът ѝ изтича през 2020 г. Тя беше създадена след покана за изразяване на интерес, а техническото задание беше определено от ЕИСК и Европейската комисия. В бъдеще членовете на Координационната група следва да се срещат по-често и/или по конкретни въпроси и да действат като посланици и извън общността на кръговата икономика. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ключова характеристика за успеха на платформата беше партньорството на институциите и е важно това партньорство да продължава и да укрепва с всеки нов план за действие за кръговата икономика, за да се гарантира, че участниците от гражданското общество са в центъра на прехода. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Координационната група на платформата предлага ресурс от знания и опит на национално равнище, който следва да се разглежда като полезен от такива европейски институции като Европейската комисия, Европейската инвестиционна банка и др. Тези знания и опит следва да се развиват чрез по-активно участие и консултации с Координационната група. Участието на Координационната група беше, е и ще бъде неразделна част от успеха на платформата, и следва да бъде неразделна част от всеки нов план за действие за кръговата икономика (ПДКИ). Всеки нов мандат за платформата следва да отразява това и да се стреми към допълнително разширяване на ролята, изпълнявана досега от тези участници от гражданското общество, например при потребителите, финансирането, биоикономиката, образованието и иновациите. Следователно с Координационната група следва да се провеждат консултации относно насоката на политиката за всеки нов ПДКИ. В този контекст ЕИСК ще продължи да изпълнява ключовата си роля за приобщаване на заинтересованите страни в процеса на изготвяне на политиките. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Експертният опит на ЕИСК в изграждането на консенсус и приобщаващия подход е от решаващо значение. Важната работа на Комитета за осигуряване на секретариат и уебсайт за ECESP получава признание и подкрепа. Тази структура беше един от елементите, които допринесоха за огромния успех на ECESP. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Уебсайтът на платформата е и източник на знания и добри практики, като помага на ECESP да осигурява „виртуално обслужване на едно гише“ за кръговата икономика. Този важен онлайн инструмент трябва да продължи да получава подходяща институционална подкрепа и да му се осигурят необходимото пространство и ресурси, за да може да се развива и да продължава да разпространява иновативни решения, нужни знания и ключови контакти за разгръщане на потенциала на заинтересованите страни за прехода към кръгова икономика в цяла Европа. |
| --- | --- |

4.7.

Брюксел, 31 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  „Съюз с по-големи амбиции: моята програма за Европа“.

1

(2)  ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98.

2

(3)  COM(2015) 614 final.

3

(4)  ОВ С 264, 20.7.2016 г, стр. 98.

4

(5)  Европейска платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика.

5

(6)  COM(2019) 190 final.

6

(7)  Стратегии и пътни карти за кръговата икономика в Европа: определяне на полезните взаимодействия и потенциала за сътрудничество и изграждане на съюзи – проучване и придружаващо становище на ЕИСК относно „Развиване на полезни взаимодействия благодарение на различни пътни карти за кръговата икономика“ (все още непубликувано в ОВ).

7

(8)  Например инициативата, организирана от Европейската комисия, „Circular Economy Virtuous Circle Tour“ („Положителният цикъл на кръговата икономика“).

8

(9)  Вж UNI.

9

(10)  Намалено данъчно облагане в подкрепа на повторната употреба и поправка.

10

(11)  Становище на ЕИСК относно Развиване на полезни взаимодействия благодарение на различни пътни карти за кръговата икономика (все още непубликувано в ОВ).

11

(12)  ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98.

12

(13)  Европейска платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика.

13

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/98

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „За обединени действия в областта на Енергийния съюз и климата — Да положим основите за успешен преход към чиста енергия“

[COM(2019) 285 final]

(2020/C 47/15)

Докладчик: Tommaso DI FAZIO

| Сезиране | Комисия, 22.7.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 16.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 219/0/1 |

Сезиране

Комисия, 22.7.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

16.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

219/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства инициативата на Европейската комисия (ЕК) да започне оценка на проектите на националните планове в областта на енергетиката и климата (НПЕК), представени от държавите членки, като по този начин допълни с последващи действия новия модел на управление, създаден през декември 2018 г. от Съвета и Парламента, който цели да гарантира (заедно с държавите членки, регионалните и местните власти, организациите на гражданското общество и гражданите) процес на сближаване и съгласуваност на действията на европейско равнище за прехода към чиста енергия и опазване на климата чрез многостепенен интерактивен диалог, с пълноценното участие на гражданското общество и публичните и частните действащи лица на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства факта, че чрез конкретните национални планове в областта на енергетиката и климата Европейският съюз е първата голяма световна икономика, която приема правно обвързваща рамка за изпълнение на ангажиментите си, поети през 2015 г. с Парижкото споразумение от 21-вата Конференция на страните по РКООНИК и Програмата на ООН до 2030 г., съгласно които държавите членки бяха призовани да изготвят предложения за „интегрирани“ национални планове в областта на енергетиката и климата. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява задоволството, че по този начин Европейският съюз се превръща в световен еталон в областта както на законодателството, така и на управлението, в борбата с все по-неблагоприятните последици от изменението на климата в световен мащаб, без изключения. Постигането на целта в областта на климата за 2030 г., която поставя основите на най-амбициозната и необходима цел за пълна декарбонизация до 2050 г., може да бъде резултат само от общи, комплексни и направлявани действия на държавите членки. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът категорично подкрепя създаването на обща, стабилна и хармонизирана платформа за премахване на разделението (между политики и сектори, между публичните администрации, заинтересованите страни и гражданите, между държавите) и за набелязване на общи пътища за постигане на целите за 2030 г. с устойчиво и конкурентоспособно развитие, неутралност по отношение на климата, постепенен процес на декарбонизация и интегриран и системен подход. Комитетът счита, че най-добрият начин да се гарантира успехът на плановете е единодушното им одобрение от населението чрез процес на участие „от долу нагоре“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че е необходимо и от приоритетно значение да се развива и разпространява култура на устойчивост, която да съпътства процеса на енергиен преход и неутралност по отношение на климата и да проникне в системата на образование и обучение на всички равнища, като се започне от детска възраст, за да се осигури проактивно и съзнателно участие на всички слоеве на обществото: според ЕИСК от съществено значение е да се препоръча действията в тази насока да бъдат неразделна част от НПЕК. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът счита, че е необходимо в НПЕК да се препоръча ориентиран към човека преход към една по-приобщаваща, устойчива, икономична, справедлива и сигурна световна енергийна система, която да дава решения на глобалните предизвикателства в областта на енергетиката и климата, основани на социален консенсус, но също и на създаването на стойност за предприятията и обществото, без да се застрашава равновесието на енергийния триъгълник: сигурност и достъп; екологична и социална устойчивост; икономическо развитие и конкурентоспособен растеж. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Според ЕИСК реалното завършване на европейския енергиен пазар, който все още не е напълно взаимосвързан, оперативно съвместим и прозрачен, със значителни разлики в цените на газта и електричеството в настоящия момент, трябва да бъде друга приоритетна препоръка, придружена от ангажименти за цялостно прилагане и наблюдение на правилното прилагане на законодателството. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Според ЕИСК приносът на енергийния и транспортния сектор към декарбонизацията би трябвало да се развива въз основава на стимули за потребителите и чрез насърчаване на внедряването на ключови технологии за постигане на целта за нулеви емисии през 2050 г. ЕИСК препоръчва да се приемат специални стратегии за енергоемките отрасли и региони, включително чрез използването на СТЕ и механизмите на пазара на въглеродни емисии в сектора на ЗПЗГС, които би трябвало да бъдат изрично включени в НПЕК, както и реформите за постигане на по-интегриран, декарбонизиран пазар на едро на електроенергия, газ и топлинна енергия, и за по-прозрачен европейски пазар на дребно. ЕИСК препоръчва да се обърне специално внимание на справедливото прилагане на СТЕ за целите на конкурентоспособността, като се въведе подходящ данък върху въглеродните емисии на границите за внасяните в ЕС продукти, произведени с високо потребление на енергия. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК е съгласен с оценките на ЕК, че плановете са от ключово значение за гарантиране на колективното постигане на общите цели в областта на климата и енергетиката до 2030 г., при условие че предоставят на предприятията и финансовия сектор яснотата, сигурността и предвидимостта,необходими за стимулирането на инвестициите в цяла Европа, включително в научните изследвания и иновациите, с цел да се повиши конкурентоспособността на ЕС в този сектор. Освен това националните планове би трябвало да помогнат на държавите членки да насочат финансирането — предвидено в размер на около 25 % от общата сума — в следващата финансова рамка за 2021—2027 г. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Комитетът подчертава, че е важно да се препоръча въвеждане на повече яснота в НПЕК по отношение на размера на допълнителните инвестиции, необходими за изпълнението на планираните мерки, които изискват широк политически и обществен консенсус, заедно с платформи, които да насърчават многостранното сътрудничество и договорености. Що се отнася до планираните инвестиции в НПЕК, ЕИСК счита, че би трябвало да се оценят начинът и формите за тяхното освобождаване от ограниченията на Пакта за стабилност, или при всички случаи да се разглеждат поотделно, поради тяхната неутрална цел, междусекторен характер и високата обща цел, която трябва да бъде постигната. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК препоръчва да се обърне специално внимание на социалния консенсус и на проблемите, които ще възникнат при изпълнението на плановете, особено когато преследването на целта за чиста енергия ще предполага преструктуриране или дори затваряне на цели производствени сектори. Условията и начините за преместването на работници трябва да бъдат предвидени в самите планове. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК препоръчва на Комисията да провери дали в НПЕК всички държави членки ясно са формулирали главите относно социалната устойчивост на процесите, които предстои да бъдат стартирани, и относно политиките за прилагане, които трябва да насърчават приобщаващ растеж, справедливо разпределение на ползите и тежестите, както и ясна и прозрачна информация за гражданското общество. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Комитетът би счел за полезно да препоръча мобилизирането на мрежата от икономически и социални съвети и равностойни органи в държавите членки, за проактивно участие на организираното гражданско общество в разработването и мониторинга на НПЕК. Техният принос би трябвало да фигурира в специална глава в плановете, заедно с коментарите на публичните и частните действащи лица на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК призовава ЕК да представи заключителната оценка на окончателните планове в областта на енергетиката и климата на Съвета, Парламента, Комитета на регионите и на самия ЕИСК, като изразява желание същата да бъде тема на междуинституционална конференция с участието на представители на гражданското общество и на местните и регионалните власти, за да се проследи ефективно състоянието на действителната осведоменост и осъзнаването на процеса на енергиен и климатичен преход. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Освен това ЕИСК счита, че в рамките на НПЕК е необходимо да се осигурят подходящи действия и средства за непрекъснато провеждане на кампании за повишаване на осведомеността и опресняване на знанията, да се следи медиите да не намаляват своята бдителност и внимание, когато темата за енергията и климата бъде изместена от първите страници поради прекомерното количество информация. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Според ЕИСК постигнатото единомислие относно значението на целта в сферата на климата и необходимостта от изпълнение на националните планове в областта на енергетиката и климата заслужава темата да бъде включена сред основните и постоянни теми на европейския семестър. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Въведение

| 2.1. | В съответствие с нормативната рамка на Енергийния съюз и правилата за действията във връзка с климата, които влязоха в сила на 24.12.2018 г. (1), държавите от ЕС предприеха:






  — | разработване на НПЕК, които обхващат петте измерения на Енергийния съюз — енергийна сигурност, вътрешен енергиен пазар, енергийна ефективност, декарбонизация, научни изследвания и иновации и конкурентоспособност — за периода 2021—2030 г. (и всеки следващ период от десет години) въз основа на общ модел; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

разработване на НПЕК, които обхващат петте измерения на Енергийния съюз — енергийна сигурност, вътрешен енергиен пазар, енергийна ефективност, декарбонизация, научни изследвания и иновации и конкурентоспособност — за периода 2021—2030 г. (и всеки следващ период от десет години) въз основа на общ модел;

| — | представяне на Европейската комисия на проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата до 31.12.2018 г. и, след преглед и оценка от страна на Комисията, подготовка за представяне на окончателните планове до 31.12.2019 г.; |
| --- | --- |

—

представяне на Европейската комисия на проект на интегриран национален план в областта на енергетиката и климата до 31.12.2018 г. и, след преглед и оценка от страна на Комисията, подготовка за представяне на окончателните планове до 31.12.2019 г.;

| — | докладване на напредъка, постигнат при изпълнението на съответните НПЕК в годишните доклади за състоянието на Енергийния съюз (първото преразглеждане на НПЕК е предвидено за 2024 г.). |
| --- | --- |

—

докладване на напредъка, постигнат при изпълнението на съответните НПЕК в годишните доклади за състоянието на Енергийния съюз (първото преразглеждане на НПЕК е предвидено за 2024 г.).

| 2.2. | Съобщението, което се разглежда в настоящото становище, се вписва в тази рамка и се отнася до препоръките на ЕК въз основа на оценките на представените от държавите членки проекти на НПЕК, които се отнасят по-специално до:






  — | степента на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз и по-специално на целите на Съюза за 2030 г. във връзка с енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и равнището на електроенергийната свързаност до 2030 г.; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

степента на амбициозност на общите цели, конкретните цели и приноса с оглед на колективното постигане на целите на Енергийния съюз и по-специално на целите на Съюза за 2030 г. във връзка с енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност, както и равнището на електроенергийната свързаност до 2030 г.;

| — | политиките и мерките, отнасящи се до целите на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки, които потенциално са от трансгранично значение; |
| --- | --- |

—

политиките и мерките, отнасящи се до целите на равнището на Съюза и на държавите членки, и други политики и мерки, които потенциално са от трансгранично значение;

| — | евентуални допълнителни политики и мерки, които могат да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата; |
| --- | --- |

—

евентуални допълнителни политики и мерки, които могат да бъдат необходими в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата;

| — | взаимодействията и съгласуваността между съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, в рамките на едно измерение и между петте измерения на Енергийния съюз; |
| --- | --- |

—

взаимодействията и съгласуваността между съществуващите и планираните политики и мерки, включени в интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, в рамките на едно измерение и между петте измерения на Енергийния съюз;

| — | постигането на целите с пълно гарантиране на конкурентоспособността и социалната справедливост. |
| --- | --- |

—

постигането на целите с пълно гарантиране на конкурентоспособността и социалната справедливост.

| 2.3. | Що се отнася до възобновяемите енергии, препоръките на ЕК към държавите членки се основават на формула, съдържаща се в приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999, която от своя страна се основава на обективни критерии и има за цел, от една страна, да се направи оценка на общата амбиция на равнището на Съюза, и от друга страна, да се гарантира, че всяка заинтересована държава членка разполага с достатъчно време, за да постигне адекватен социален консенсус и да продължи с окончателните интегрирани национални планове в областта на климата и енергетиката, като следва официален непрекъснат процес, който отново ще бъде обект на преглед и оценка от страна на Комисията. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Съобщението на Комисията

| 3.1. | ЕК изготви настоящото съобщение, което:






  — | анализира проектите на НПЕК и разглежда тяхното съвкупно въздействие при постигането на целите на енергийния съюз на ЕС и на целите за 2030 г.; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

анализира проектите на НПЕК и разглежда тяхното съвкупно въздействие при постигането на целите на енергийния съюз на ЕС и на целите за 2030 г.;

| — | то допълва подробните анализи на национално (2) и европейско (3) равнище, както и конкретните препоръки, отправени към всяка държава членка (4). |
| --- | --- |

—

то допълва подробните анализи на национално (2) и европейско (3) равнище, както и конкретните препоръки, отправени към всяка държава членка (4).

Целта е да се помогне на държавите членки да финализират своите НПЕК до края на 2019 г. с оглед изпълнението на препоръките посредством постоянен и повтарящ се диалог.

По-специално, според Комисията, ще бъде необходимо допълнително усъвършенстване от страна на държавите членки и с тях, особено по отношение на: амбициите на отделните държави, трансграничното сътрудничество, връзката между политиката в областта на климата и качеството на въздуха, засиленото внимание към инвестициите, конкурентоспособността и социалната справедливост.

| 3.2. | Според Комисията окончателните планове следва, наред с другото:






  — | да съдържат по-значителна информация относно политиките и мерките, които подпомагат навременното постигане на предложените цели и принос за енергията от възобновяеми източници; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

да съдържат по-значителна информация относно политиките и мерките, които подпомагат навременното постигане на предложените цели и принос за енергията от възобновяеми източници;

| — | да бъдат по-солидни и да показват по-ясни криви на потреблението на енергия, да установяват пропуските и най-добрите практики, обхвата, сроковете и очакваните икономии на енергия от планираните политики и мерки, особено за изпълнение на задълженията за икономии на енергия и дългосрочната стратегия за саниране, както и нуждите от инвестиции и източниците на финансиране; |
| --- | --- |

—

да бъдат по-солидни и да показват по-ясни криви на потреблението на енергия, да установяват пропуските и най-добрите практики, обхвата, сроковете и очакваните икономии на енергия от планираните политики и мерки, особено за изпълнение на задълженията за икономии на енергия и дългосрочната стратегия за саниране, както и нуждите от инвестиции и източниците на финансиране;

| — | да определят, в рамките на НПЕК, рисковете за енергийната сигурност, например тези, свързани със снабдяването със суровини, последиците от изменението на климата или природните, антропогенните или терористичните заплахи за критичната енергийна инфраструктура, особено рисковете, свързани с киберсигурността и цифровизацията; |
| --- | --- |

—

да определят, в рамките на НПЕК, рисковете за енергийната сигурност, например тези, свързани със снабдяването със суровини, последиците от изменението на климата или природните, антропогенните или терористичните заплахи за критичната енергийна инфраструктура, особено рисковете, свързани с киберсигурността и цифровизацията;

| — | да определят целите, програмите и сроковете за реформите на енергийния пазар в съответствие със законодателството, прието в рамките на пакета „Чиста енергия за всички европейци“, както и със съществуващите мрежови кодекси и насоки. Това трябва да включва подкрепа за реформите на пазарите на едро и развитието на конкурентни пазари на дребно — като се вземат предвид мониторинговите доклади на националните регулатори и на Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия; |
| --- | --- |

—

да определят целите, програмите и сроковете за реформите на енергийния пазар в съответствие със законодателството, прието в рамките на пакета „Чиста енергия за всички европейци“, както и със съществуващите мрежови кодекси и насоки. Това трябва да включва подкрепа за реформите на пазарите на едро и развитието на конкурентни пазари на дребно — като се вземат предвид мониторинговите доклади на националните регулатори и на Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия;

| — | да включват в този процес всички сегменти на обществото в съвместна работа, която би трябвало да позволи истинска съпричастност на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

—

да включват в този процес всички сегменти на обществото в съвместна работа, която би трябвало да позволи истинска съпричастност на заинтересованите страни.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства съобщението на Комисията, което има за цел да въведе за първи път нов модел, за да се гарантира, заедно с държавите членки, регионалните и местните власти, организираното гражданско общество и гражданите, процес на сближаване и съгласуваност на действията на европейско равнище за прехода към чиста енергия, устойчивото и конкурентоспособното развитие, декарбонизацията и технологично неутрален интегриран и системен подход, кръговата икономика, като лост за иновативни решения в областта на изменението на климата, социалната справедливост въз основа на европейския енергиен пакт (5), който поставя потребителите в центъра на системата и предвижда план за борба с енергийната бедност. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подчертава, че сред гражданите на ЕС винаги е съществувала силна и нарастваща подкрепа (6) за целите на Енергийния съюз и за по-амбициозни политики в областта на климата и енергетиката, както и за целите на Енергийния съюз от страна на европейската бизнес общност (7) както в рамките на енергийния сектор, така и извън него. От друга страна ЕИСК приветства (8) влизането в сила на Регламента относно управлението на Енергийния съюз и действията в областта на климата и призова организираното гражданско общество да играе по-активна роля, за да се гарантира правилното изпълнение на този регламент. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Според ЕИСК „е спешно необходимо да се предприемат действия във връзка с изменението на климата, тъй като вече усещаме последиците от него. Преходът към устойчива икономика също се превръща във важна възможност. За да постигнем успешен преход, трябва да запазим конкурентоспособността на нашите предприятия и да насърчим научноизследователската и развойната дейност. Трябва да включим всички сектори и гражданското общество и да поддържаме постоянен диалог между гражданите, за да не допуснем някой да бъде пренебрегнат.“ (9) |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК подчертава значението на ангажимента на Съюза — потвърден на най-високо равнище с Декларацията от Сибиу (10) — да бъде отговорен световен лидер в областта на изменението на климата, като същевременно защитава гражданите, опазва околната среда и утвърждава принципа на справедливост. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК подкрепя принципа, че „проектите на НПЕК предлагат обща, солидна и съпоставима платформа за ангажиране и обсъждане в целия Съюз с гражданското общество, бизнеса, социалните партньори и местните власти на общите предизвикателства и дългосрочните приоритети на Съюза в областта на енергетиката и климата“ (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | И все пак социалният консенсус следва да бъде приоритет, особено когато някои региони в ЕС, все още зависещи от добива на въглища или използването на изкопаеми горива, са далеч от завършването на прехода към устойчиво развитие, а живеещите там хора са с по-ниски доходи и икономически възможности в сравнение с други държави — членки на ЕС. Неспособността да се реагира адекватно на отрицателните въздействия на енергийния преход върху гражданите и предприятията, особено МСП, и невъзможността да се предостави подходяща подкрепа на онези, които са най-засегнати, може да доведе до силна политическа и социална съпротива и да забави цялостния процес на изпълнение на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Поради това ЕИСК счита, че е необходимо да се препоръча ориентиран към човека преход към една по-приобщаваща, устойчива, икономична, справедлива и сигурна световна енергийна система, която да дава решения на глобалните предизвикателства в областта на енергетиката и климата, като създава стойност за предприятията и обществото, без да се застрашава равновесието на енергийния триъгълник: сигурност и достъп; екологична и социална устойчивост; икономическо развитие и конкурентоспособен растеж. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | На първо място сред тези препоръки — не само към държавите членки, но и към самите европейски институции — следва да бъде действителното завършване на европейския енергиен пазар, който все още не е напълно взаимосвързан, оперативно съвместим и прозрачен, с разлики в цените на газта и електроенергията както по отношение на енергийния компонент, така и на таксите за мрежата и доставките и данъчно облагане. Поради това ЕИСК изразява разочарованието си от все още значителните разлики в цените на енергията в ЕС, които показват сериозни слабости на единния пазар и могат да застрашат постигането на целта на енергийния съюз за 2030 г., ако не бъдат взети подходящи корективни мерки. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Поради това ЕИСК призовава Комисията и държавите членки, да гарантират, че в НПЕК ще бъдат включени ангажименти за пълно прилагане на приетото законодателството и своевременна проверка на правилното му прилагане както за предприятията, така и за потребителите, в рамките на обновена стратегия за завършване на изграждането на единния пазар до 2025 г., която да е в състояние да отговори на глобалните предизвикателства на устойчивото и конкурентоспособно развитие и на климата в една съвременна интелигентна среда — цифровизирана и взаимосвързана на равнището на континента. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | ЕИСК счита, че следва да се препоръча подкрепа за по-интегриран, декарбонизиран пазар на едро на електроенергия, газ и топлинна енергия, както и за един по-прозрачен европейски пазар на дребно, който да позволява на гражданите и предприятията да се възползват ефективно от мерките за енергийна и климатична устойчивост по отношение на потреблението и от намалени разходи на пазара на ЕС, като им дава възможност да правят напълно информиран избор. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.9. | Според ЕИСК препоръките относно приноса на енергийния сектор към декарбонизацията следва да бъдат разработени въз основа на стимули за потребителите и насърчаване на разпространението на ключови технологии за постигане на неутрална по отношение на климата икономика с цел постигане на целта за „нулеви емисии“ през 2050 г. Европейската комисия би трябвало изрично да препоръча специални стратегии за енергоемките отрасли като химическата, стоманодобивната, циментовата, хартиената промишленост, както и за въглеродно-интензивните региони, като ги стимулира и насърчава да използват технологии с по-добра енергийна ефективност. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | От съществено значение е ЕС и националните правителства ефективно да подкрепят енергоемките промишлени отрасли. Един от начините за това е да се подобрят насоките на СТЕ на ЕС в сферата на държавните помощи. ЕИСК смята, че „като инструмент за намаляване на енергийните емисии на ЕС Системата за търговия с емисии на ЕС (СТЕ на ЕС) трябва да дава сигнал за цената на въглерода, но също така и да оказва положително въздействие върху устойчивите инвестиции в нови технологии с ниски въглеродни емисии“ (12), включително и с помощта на Фонда за иновации, финансиран от продажбата на квоти по СТЕ на ЕС. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | ЕИСК счита, че декарбонизацията на транспорта, който понастоящем потребява 90 % от предлагания петрол, ще изисква постепенно преминаване към алтернативни горива с нулево въздействие, с подходящи инфраструктури и по-висока енергийна ефективност, която да използва максимално цифровите технологии и интелигентното ценообразуване и да насърчава мултимодалната интеграция и по-устойчивите видове транспорт. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Строителният сектор е отговорен за 40 % от потреблението на енергия и за 15 % от емисиите на парникови газове; необходимо е да се приложат изцяло разпоредбите на ЕС относно икономиите на енергия в сградите и съответните стимули. Ще бъдат необходими и инвестиции в интелигентни електрически мрежи с цел интегриране и оптимизиране на използването на различни възобновяеми източници и устойчиви технологии за производство, съхранение и пренос. По-специално, следва да се насърчава потребяването на енергия от възобновяеми източници, произведена на място, чрез специфични разпоредби за стимулиране, включени в подходяща регулаторна рамка. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.10. | ЕИСК подкрепя подхода на Комисията, която насърчава цялостно прилагане, в рамките на НПЕК, на приетата през май 2018 г. нормативна уредба на Съюза (13) относно земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС) (14), която задължава държавите членки да компенсират емисиите на парникови газове в резултат на земеползването с равностойни поглъщания на CO2 от горите в периода 2021—2030 г. Секторът може още да увеличи улавянето на въглероден диоксид. Както беше посочено от ЕИСК, „активното и устойчивото управление на горите и ефективното по отношение на ресурсите използване на дървесината са ключови елементи в постигането на целите в областта на климата“ (15). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | По отношение на сигурността ЕИСК подкрепя препоръките за устойчива европейска енергийна система както по отношение на снабдяването и на запасите за извънредни ситуации, така и на киберсигурността. Киберсигурността е от изключителна важност, за да се гарантира сигурен преход в ЕС към декарбонизирана, децентрализирана, цифровизирана и интегрирана енергийна система. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Установените предизвикателства и рискове за енергийния сектор трябва да бъдат отчетени в пълна степен, както на равнище ЕС чрез насърчаване на ролята на Европейската агенция за киберсигурност (ENISA), така и посредством препоръки към държавите членки за хармонизирани подходи към киберсигурността с цел намаляване на риска от слаби връзки в една все по-взаимосвързана европейска система от мрежи. Както ЕИСК вече подчерта (16), това ще гарантира общо разбиране за атаките и общ отговор на заплахите за киберсигурността. Цялата енергийна система е силно компютъризирана, за да се гарантира стабилността и балансът ѝ във всеки един момент. Една кибератака може значително да застраши или да постави под въпрос не само отделни малки райони, но също и големи географски зони, като в най-лошия, но твърде възможен случай на целева хакерска атака може да доведе дори и до критична геополитическа ситуация. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК споделя напълно препоръките на EK относно научните изследвания и иновациите. Той счита, че е от съществено значение да се гарантира международната конкурентоспособност в процеса на преход, да се ускори преобразуването на енергийната система по икономически ефективен начин и да се увеличи приносът на националните промишлени/иновационни екосистеми за изграждането на европейски стратегически устойчиви вериги за създаване на стойност, какъвто е случаят с акумулаторните батерии, за които също ЕИСК наскоро излезе със становище (17). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Държавите членки би трябвало да гарантират подходящото използване на набор от инструменти в НПЕК, включително новата рамкова програма „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.), структурните фондове и ЕИБ, Европейския фонд за стратегически инвестиции, Европейския фонд за приспособяване към глобализацията и Фонда за иновации, финансиран от продажбата на квоти по СТЕ на ЕС. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Инвестициите — и съответното им финансово покритие — които следва да бъдат мобилизирани за изпълнение на целите на ЕС в областта на климата и енергетиката — изчислени в допълнителни годишни инвестиции в размер на около 260 милиарда евро (18) — остават най-проблемният фактор, наред със справедливостта и социалната устойчивост, които трябва да бъдат в основата на ориентиран към човека процес на енергиен и климатичен преход. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.15.1. | ЕИСК посочва, че тези допълнителни инвестиции изглеждат много рестриктивни спрямо тези, разгледани в неотдавнашните му становища (19), и че необходимото финансиране изисква широк политически и социален компромис заедно с платформи, които насърчават сътрудничеството и общите договорености, като се започне с гражданите, потребителите, работниците и предприятията, по дългосрочно виждане за енергийния преход, междинните цели и най-непосредствените приоритети. |
| --- | --- |

4.15.1.

| 4.15.2. | Друг основен проблем е свързан със социалната справедливост и социалната устойчивост на процеса на преход, както и със справедливото разпределяне на разходите и ползите: ЕИСК вече посочи, „че Европа се нуждае от „социален пакт за направляван от гражданите енергиен преход“, който да бъде приет от ЕС, държавите членки, регионите, градовете, социалните партньори и организираното гражданско общество, за да се гарантира, че при прехода никой няма да бъде „забравен“ (20). |
| --- | --- |

4.15.2.

| 4.15.3. | ЕИСК препоръчва на Комисията да провери дали в всички държави членки са включили изрично в НПЕК глави относно социалната устойчивост на процесите, които предстои да бъдат стартирани, и относно политиките за прилагане, които трябва да насърчават приобщаващ растеж, справедливо разпределение на ползите и тежестите, както и ясна и прозрачна информация за гражданското общество, придружена от планове за обучение в необходимите умения с цел изграждане на информирани и проактивни участници в споделени процеси. |
| --- | --- |

4.15.3.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) No 663/2009 и (ЕО) No 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) No 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (OB L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).

1

(2)  SWD(2019) 211; SWD(2019) 225; SWD(2019) 214; SWD(2019) 275; SWD(2019) 229; SWD(2019) 277; SWD(2019) 230; SWD(2019) 261; SWD(2019) 262; SWD(2019) 263; SWD(2019) 224; SWD(2019) 264; SWD(2019) 223; SWD(2019) 265; SWD(2019) 228; SWD(2019) 266; SWD(2019) 267; SWD(2019) 268; SWD(2019) 227; SWD(2019) 226; SWD(2019) 281; SWD(2019) 272; SWD(2019) 273; SWD(2019) 271; SWD(2019) 274; SWD(2019) 276; SWD(2019) 278; SWD(2019) 279.

2

(3)  SWD(2019) 212.

3

(4)  C(2019) 4401; C(2019) 4402; C(2019) 4403; C(2019) 4404; C(2019) 4405; C(2019) 4406; C(2019) 4407; C(2019) 4408; C(2019) 4409; C(2019) 4410; C(2019) 4411; C(2019) 4412; C(2019) 4413; C(2019) 4414; C(2019) 4415; C(2019) 4416; C(2019) 4417; C(2019) 4418; C(2019) 4419; C(2019) 4420; C(2019) 4421; C(2019) 4422; C(2019) 4423; C(2019) 4424; C(2019) 4425; C(2019) 4426; C(2019) 4427; C(2019) 4428.

4

(5)  COM(2015) 80 final и ОВ C 345, 13.10.2012 г., стр. 120.

5

(6)  Вж. Специално издание на Евробарометър No 459 доклад „Изменението на климата“, март 2017 г.

6

(7)  Вж. Съюз на електроенергийната промишленост — Eurelectric и Инициатива B Team.

7

(8)  Вж. ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 96.

8

(9)  Председателят Luca Jahier на семинар на тема „Конкретни мерки за борба с изменението на климата в рамките на новия мандат на ЕС за периода 2019—2024 г.“, 6 юни 2019 г., Хелзинки (https://www.eesc.europa.eu/bg/node/71384). Освен това „Цените на енергията, които се увеличават по-бързо от бюджетите на домакинствата, неравенствата в доходите в Европа и разходите за енергийния преход (децентрализация и цифровизация на пазарите на електроенергия и газ) определят степента, в която енергийната бедност се проявява в едно общество“, както се посочва в становище TEN/694 (все още непубликувано в ОВ).

9

Конкретни мерки за борба с изменението на климата в рамките на новия мандат на ЕС за периода 2019—2024 г.

(10)  Декларация от Сибиу, неформална среща на държавни или правителствени ръководители, Сибиу, Румъния, 9 май 2019 г.

10

(11)  COM(2019) 285 final.

11

(12)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/87/ЕО с цел засилване на разходоефективните намаления на емисии и на нисковъглеродните инвестиции“ [COM(2015) 337 final — 2015/0148 (COD)] ( ОВ C 71, 24.2.2016 г., стр. 57).

12

(13)  Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) No 525/2013 и Решение No 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).

13

(14)  Вж. ОВ С 351, 15.11.2012 г., стр. 85.

14

(15)  Вж. становище на ЕИСК относно „Въздействието на политиките на ЕС в областта на климата и енергетиката върху развитието на селското и горското стопанство“ (ОВ C 291, 4.9.2015 г., стр. 1), и становище на ЕИСК относно „Разпределяне на усилията до 2030 г. и земеползване, промени в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС)“ (ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 103).

15

(16)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 102; ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 124;ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 86; ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 8.

16

(17)  ОВ С 353, 18.10.2019 г, стр. 102.

17

(18)  Стойност, получена съгласно сценария EUCO32-32.5 (в съответствие с основните технологични предположения на групата сценарии EUCO) (вж. https://ec.europa.eu/energy/en/data-analysis/energy-modelling/euco-scenarios).

18

(19)  Вж. ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 79. ЕИСК отбелязва, че постигането на икономика с нулеви нетни парникови газове ще изисква допълнителни инвестиции от порядъка на 175 — 290 милиарда евро годишно, като инвестициите ще достигнат общо 520 - 575 милиарда евро в енергетиката и около 850 — 900 милиарда евро в транспорта.

19

(20)  Вж. ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 96.

20

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/105

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 573/2014/ЕС за укрепване на сътрудничеството между публичните служби по заетостта (ПСЗ)“

[COM(2019) 620 final]

(2020/C 47/16)

| Консултация | Европейски парламент, 19.9.2019 г.
  Съвет на Европейския съюз, 19.9.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 149 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 219/3/11 |

Консултация

Европейски парламент, 19.9.2019 г.

Съвет на Европейския съюз, 19.9.2019 г.

Правно основание

член 149 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

219/3/11

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително, и предвид факта, че вече се е произнесъл по въпроса в свое предходно становище SOC/620 — „Новата роля на публичните служби по заетостта (ПСЗ) в контекста на прилагането на Европейския стълб на социалните права“ (1), прието на 17 юли 2019 г., на 547-ата си пленарна сесия, проведена на 30 и 31 октомври 2019 г. (заседание от 30 октомври 2019 г.), Комитетът реши с 219 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 11 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст и да се позове на позицията, изразена в горепосочения документ.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 46.

1

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/106

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Икономическата политика на еврозоната (2019 г.)“ (допълнение към становище)

[COM(2018) 759 final]

(2020/C 47/17)

Докладчик: Petr ZAHRADNÍK

| Решение на Бюрото на Комитета | 14.5.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността и член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 17.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 137/0/4 |

Решение на Бюрото на Комитета

14.5.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността и член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

17.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

137/0/4

Преамбюл

Настоящото становище е част от пакет от две становища за проследяване, съответно, на годишния обзор на растежа [COM(2018) 770 final] и препоръката относно икономическата политика на еврозоната [COM(2018) 759 final]. Целта е да се актуализират и развият предишните предложения на ЕИСК (1), като се вземат предвид последните развития и икономическите прогнози за ЕС и еврозоната, както и различните доклади и препоръки, публикувани в рамките на текущия европейски семестър. Този пакет от становища представлява цялостният принос на гражданското общество в ЕС към икономическата и социалната политика и политиката в областта на околната среда за следващия цикъл на европейския семестър, който ще стартира през ноември 2019 г. ЕИСК призовава Европейската комисия и Съвета да вземат предвид този принос в контекста на предстоящия „есенен пакет“ на европейския семестър и произтичащия от това междуинституционален процес на вземане на решения.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва положителното развитие на икономиката на ЕС и еврозоната през последните години. В същото време е напълно наясно с рисковете, които могат да доведат до обръщане на тази тенденция. Той отбеляза, че понастоящем икономиката на ЕС и тази на еврозоната са изложени в относително по-голяма степен от обичайното на влиянието на външни рискове. В този контекст излизането на Обединеното кралство от ЕС може да се разглежда като съществен елемент на несигурност, особено ако това се извърши спонтанно, без споразумение. По същия начин може да се разглежда и ескалацията на търговските войни. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК е убеден, че настоящият приоритет на икономическата политика на ЕС и на еврозоната е да се намали и смекчи рискът от рецесия и икономиката на ЕС да се насочи по пътя на устойчивия растеж. За тази цел е от съществено значение бюджетната политика да бъде придружена от експанзионистична парична политика на Европейската централна банка чрез положителна фискална позиция в еврозоната и в ЕС, като същевременно се спазват принципите на бюджетна дисциплина. ЕИСК е убеден в спешната необходимост от укрепване на устойчивостта и от запазване на потенциала за бъдещ растеж, а така също и че е време да се започне работа по този въпрос. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че сегашният темп на растеж на инвестициите е по-висок от този на БВП на ЕС и на еврозоната, което позволи на инвестициите да достигнат 20,5 % през 2018 г. — най-високата стойност от 2008 г. насам (когато бяха 22,8 %). Въпреки това счита, че нуждите от инвестиции са по-големи и че са необходими повече ресурси за преодоляване на този недостиг на инвестиции, както публични, така и частни, особено като се имат предвид по-високите равнища на инвестиции в Китай и САЩ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | При все това ЕИСК е напълно наясно, че това икономическо развитие не е осъществено по еднакъв начин по цялата територия на ЕС и еврозоната, и че напредъкът по отношение на сближаването остава незадоволителен. Въпросът за устойчивостта също е все по-сложно предизвикателство за ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства факта, че значителното подобрение на бюджетната дисциплина проправя пътя за по-голяма бюджетна експанзия, при условие че се спазват всички правила за бюджетна предпазливост. Тази възможност е достъпна както за всяка от държавите членки, така и за ЕС като цяло. ЕИСК отбелязва предложението за бюджетен инструмент за сближаване и конкурентоспособност (BICC), който представлява пилотен проект за укрепване на бюджетната политика на равнището на еврозоната, и неговата тясна връзка с програмата за подкрепа на реформите. ЕИСК очаква BICC и Програмата за подкрепа на реформите да предоставят значителна подкрепа за реформите и инвестициите както в еврозоната, така и в страните извън нея. Въпреки това ЕИСК като цяло е на мнение, че предложението на Европейската комисия за многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. би могло да бъде недостатъчно за успешното изпълнение на приоритетните програми и отново призовава за увеличаване на ресурсите за тази цел. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Същевременно ЕИСК призовава за продължаване на извършването на ефективни структурни реформи, придружени от добре насочени инвестиционни стратегии, като едновременно подкрепя и оценява това, настоящите икономически и политически приоритети да бъдат съобразени с „образцовия триъгълник“, който се основава на баланса и взаимната обусловеност на инвестиционната подкрепа, изпълнението на структурни реформи и прилагането на фискална отговорност и предпазливост. Като се има предвид ограниченият обем на публичните средства, ЕИСК подчертава решаващото значение на частните инвестиции, чийто дългосрочен растеж пряко зависи от наличието на надеждна икономическа политика и от намаляването на бюджетните дисбаланси. Банковият съюз и съюзът на капиталовите пазари могат да спомогнат за ускоряване на темпа на растеж на инвестициите чрез по-ефикасни и гъвкави капиталови потоци. ЕИСК изразява загриженост относно забавянето на изпълнението на останалите елементи от тези два съюза. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отбелязва с внимание и загриженост мащаба на съществуващите макроикономически дисбаланси в ЕС и в еврозоната. Той призовава Европейската комисия и държавите членки да обединят позициите на държавите членки относно начините за преодоляване на външните дисбаланси, по-специално, като се има предвид по-високото равнище на външните рискове в бъдеще. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК напълно подкрепя принципа, че инвестициите и реформите би трябвало да вървят ръка за ръка, както и заедно с принципите на отчетност и субсидиарност. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК е на мнение, че в настоящия момент приоритетите на европейската икономика би трябвало да акцентират в по-голяма степен върху подкрепата за вътрешното търсене. В същото време смята, че външното салдо на търговията със стоки и услуги, което е много положително на равнището на Съюза, би трябвало да бъде по-добре разпределено между повече държави членки. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК категорично подкрепя продължаването на дейностите, насочени към подобряване на функционалността и хомогенността на вътрешния единен пазар, особено в сегментите, които все още не са били обект на по-силна интеграция, и в тези, в които се наблюдават центробежни тенденции. Той отбелязва също със загриженост проблема с недостига на работна ръка и несъответствието между предлаганите и търсените умения. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст

2.1.   Настоящо икономическо развитие на еврозоната и в Европейския съюз: прогнози на Европейската комисия от пролетта и лятото

| 2.1.1. | Икономиката на ЕС и еврозоната продължава да расте за седма поредна година, но в прогнозите се забелязват признаци и прояви на едно бъдещо влошаване на икономическите резултати. Това обаче не означава, че този растеж е бил еднакъв на цялата територия на Съюза и на еврозоната. Според икономическите прогнози на Европейската комисия от пролетта и лятото траекторията на растежа на икономиката на Съюза и на еврозоната би трябвало за се запази тази и следващата година, но темповете му би трябвало да се забавят; прогнозите от лятото предвиждат увеличение на риска от забавяне. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Това забавяне се дължи в значителна степен на външната среда и ограничаването на капацитета на Съюза да поддържа рекордния обем на износа си. Основните рискови фактори са въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС, особено в случай че това се случи без споразумение, и ескалацията на търговските войни в световната икономика, които към момента се усещат например по-силно отпреди година. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Сред най-важните вътрешни фактори са трудностите за постигане на социална и екологична устойчивост и недостатъчният напредък в сферата на сближаване в ЕС, както и неравномерното разпределение на доходите и богатството. Промените във важни сектори (като автомобилната промишленост и енергийния сектор) също могат да бъдат квалифицирани като значителни. Очакваното забавяне на растежа на кредитите от 3,7 % на 3,0 % на годишна база през 2019 г. може да предизвика известна загриженост (2). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Становището на ЕИСК относно икономическата политика на еврозоната през 2019 г. (3) предупреди за рисковете от нова икономическа криза и насърчи европейските и националните власти да възприемат координиран подход за идентифициране на тези рискове и за засилване на устойчивостта на европейската икономика, особено като се има предвид фактът, че съществува вероятност две от най-големите европейски икономики да изпаднат в рецесия през втората половина на тази година. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Въпреки че темповете на растеж на инвестициите и техният обем се доближиха до равнищата си отпреди кризата или дори вече ги достигнаха, нуждите от инвестиции в ЕС и в еврозоната остават над тяхното настоящо реално равнище; с оглед на това може да се говори за постоянен дефицит на инвестиции както в ЕС, така и в еврозоната. Силното забавяне на растежа на инвестициите, което се очаква през предстоящия период, също буди безпокойство. През 2018 г. инвестициите в ЕС са се увеличили с 3,7 % в сравнение с предходната година; според прогнозите тази година и следващата година този растеж ще бъде само 2,3 % за ЕС и еврозоната. През 2018 г. равнището на инвестиции се равняваше на 20,5 % от БВП, което е най-високото от 2008 г. насам (22,8 %) (4). И тук също би било необходимо, с оглед на бъдещето, Европа да отпусне много по-голям обем финансови средства, особено за стратегически важни дейности и сектори, които могат да ѝ предоставят дългосрочно конкурентно предимство в глобалния контекст. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Заетостта се е увеличила значително, до степен, че много държави са изправени пред проблема с недостига на налична работна ръка, което възпрепятства техния потенциал за растеж. В същото време това положение стимулира ускоряването на иновационните процеси и методи, основани на автоматизацията и виртуализацията на икономическите дейности, които не изискват физически, ръчен или неквалифициран труд (икономическо отделяне), както ускоряването на подготовката на работната ръка за новите предизвикателства и търсенето на решения на проблема със структурната безработица. Освен това съществуват значителни различия между държавите членки на пазара на труда: в някои равнището на безработица остава над 10 %, а в много случаи младежката безработица достига тревожно равнище. Друг потенциален източник на безпокойство е ниският или дори отрицателен растеж на реалните заплати в някои държави членки или проблемът с бедността сред работещите. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Бюджетна политика

| 2.2.1. | Подобряването на бюджетната дисциплина, в контекст на много ниски лихвени проценти, създава благоприятни условия за финансирането, както и възможности за приемане на бюджетни мерки за подкрепа в някои държави членки, което оказва положително въздействие върху вътрешното търсене. ЕИСК добавя, че отговорната бюджетна политика се отнася и до приходната част на бюджета, а оттам и до ефективната борба с данъчните измами, която може да осигури допълнителни ресурси за финансиране на публичните инвестиции. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Освен това се откриват възможности за засилване на бюджетната роля в рамките на еврозоната; предложението за бюджетен инструмент за сближаване и конкурентоспособност (BICC) (5) е важна стъпка в тази посока. Чрез финансовата подкрепа, която оказва на реформите и инвестициите в отделните държави членки, този инструмент трябва да допринесе за повишаване на икономическата устойчивост на Икономическия и паричен съюз (ИПС). ЕИСК потвърждава позицията си, изразена в становището относно Многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г. (6), относно липсата на достатъчно бюджетни средства в МФР, предложена за периода 2021—2027 г., което се отнася и до бюджетните кредити, отпуснати за структурни реформи или за насърчаване на сближаването и конкурентоспособността в еврозоната. По примера на Европейския парламент и Комитета на регионите ЕИСК призова ресурсите в следващата МФР да достигнат 1,3 % от БНД. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Неговият основен елемент трябва да бъде рамката за формулиране на стратегически насоки за реформите и инвестициите, които би трябвало да бъдат подкрепени от този инструмент. Въз основа на предложението на Европейската комисия (7) Съветът на ЕС ще изготви (след обсъждане в Еврогрупата) стратегия относно приоритетите в сферата на реформата и инвестициите за еврозоната като цяло. Като последващо действие Съветът на ЕС ще приеме препоръка, включваща специфични за всяка държава членка насоки, адресирани към всяка държава — членка на еврозоната, отнасящи се за реформите и инвестициите, които трябва да бъдат подкрепени по линия на BICC под формата на безвъзмездни средства. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Икономическа и парична политика

| 2.3.1. | Ефективни структурни реформи, свързани с добре насочени инвестиционни стратегии, придружени от отговорен бюджетен подход, в съответствие с принципите на устойчивото развитие, са крайъгълният камък на икономическата политика на ЕС, на еврозоната и на всяка от държавите членки за следващия период, най-малко в средносрочен план. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | На срещата на върха на Еврогрупата беше публикуван документ за положението на еврозоната и перспективите пред нея (8). Еврозоната беше обсъдена и в контекста на усилията за укрепване на международния статут на еврото (9). Изглежда, че броят на членовете на еврозоната вероятно ще се увеличи още повече, тъй като след положените през миналата година усилия от страна на България да предприеме необходимите официални стъпки за въвеждане на единната валута на ЕС, тази година и Хърватия се зае с тази задача. Същевременно ЕИСК насърчава останалите държави членки извън еврозоната да разработват и изпълняват проекти, насочени към осигуряване на устойчив преход към еврозоната в близко бъдеще. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Сред последните мерки, които допринесоха за укрепването на еврозоната, не може да не се посочи например прилагането на предпазния механизъм за Единния фонд за преструктуриране, чиито основни елементи бяха вече одобрени през 2012 г., и който същевременно засили ролята на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС). Определени бяха мерките за създаване на европейската схема за гарантиране на депозитите, което е важно постижение за доизграждането на банковия съюз. Бяха очертани контурите на бюджетния инструмент за сближаване и конкурентоспособност за еврозоната, така че последният да се впише в рамките на бъдещия бюджет на Съюза. Въпреки че е отбелязан известен напредък в укрепването на международната роля на еврото, чрез обединяване на усилията на държавите членки и на европейските институции е възможно да се постигне много повече. |
| --- | --- |

2.3.3.

2.4.   Структурна политика и реформи

| 2.4.1. | От тазгодишните специфични за всяка държава препоръки личи, че се полагат усилия за утвърждаване на „образцовия триъгълник“, образуван от насърчаването на инвестициите, провеждането на структурни реформи и разработването на отговорни бюджетни политики, ориентирани, доколкото е възможно, към специфичните нужди на отделните държави членки. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Въпросът за преодоляването на недостатъците и структурните проблеми на икономиките на Съюза, укрепването на тяхната устойчивост и реализирането на потенциала им за дългосрочен растеж в контекста на нарастващите глобални икономически рискове води до необходимостта да се извършат приоритетни реформи (на равнището на държавите членки и на целия ЕС) и да се ускори и интензифицира тяхното осъществяване. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Целта е също така да се постигне по-балансирано възстановяване на равновесието в рамките на Съюза и еврозоната. Необходимостта от коригиране на макроикономическите дисбаланси се проявява под много различни форми. Освен свързаните с тяхното външно салдо проблеми, и особено с текущите им сметки, в някои държави се наблюдават други прояви на макроикономически дисбаланси, които засягат например висока степен на задлъжнялост в публичния и частния сектор, динамичен ръст на цените на жилищата, повишаване на разходите за труд за единица продукция или най-разнообразните форми на външни дисбаланси. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Структурните реформи се изразяват и в укрепване на средата и качеството на единния вътрешен пазар и в подобряване на взаимното допълване между политиката по отношение на този пазар и структурните реформи, извършвани в рамките на държавите членки, като се има предвид, че е добре да се постигне възможно най-висока степен на съответствие. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Управление на еврозоната

| 2.5.1. | Специфичните за всяка държава препоръки включват също така указания и насоки за укрепване на ефективността и управлението на Икономическия и паричен съюз, устойчивостта на икономиките от еврозоната в съответствие с препоръката от 2019 г. относно икономическата политика на еврозоната, както и напредъка в областта на социалното сближаване в съответствие с Европейския стълб на социалните права. Във всеки случай, изглежда, че Европейският съюз отново навлиза във фаза, в която мерките на икономическата политика са тясно свързани със средата на еврозоната и фактът, че дадена държава членка не е част от еврозоната може да доведе до повишен риск от маргинализирането ѝ, по-специално, когато изглежда, че е налице нарастваща воля за укрепване на позицията на еврозоната в бъдещата многогодишна финансова рамка на ЕС. ЕИСК набляга на необходимостта от балансиране на всички стълбове на ИПС, както се посочва в неговото становище относно „Нова визия за завършване на изграждането на икономическия и паричен съюз“ (10). |
| --- | --- |

2.5.1.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК счита, че в момента, в който се извършват промени в ключовите постове на институциите на Европейския съюз, състоянието на европейската икономика е по-добро от това през последния сравним процес на назначения на важните постове на ЕС през 2014 г. В същото време обаче ЕИСК е напълно наясно с рисковете (вж. параграфите от 2.1.1 до 2.1.3), които могат да обърнат това развитие, и съзира стратегическите предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени с оглед на бъдещото развитие на икономическата ситуация. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въпреки това сегашното забавяне на растежа (потвърдено например от ниските стойности на показателя за икономически климат, регистрирани през септември), който никога не е бил особено силен в еврозоната, и увеличаването на рисковите фактори би трябвало вече да накара европейските институции и държавите членки да предприемат стъпки за постигане на основната цел на европейската икономическа политика: изготвяне на ефикасни превантивни мерки, с които да се попречи на връщането към обща рецесия и да се пренасочи икономиката на еврозоната и на ЕС по пътя на устойчивото развитие. За тази цел е от съществено значение бюджетната политика и паричната политика да бъдат приведени в съответствие. Според Европейската централна банка не е възможно да се затегне настоящата гъвкава парична политика през предстоящия период, тъй като това би оказало отрицателно въздействие върху икономическия растеж. Съществуват обаче възможности за действие за бюджетна политика, благоприятстваща растежа. Държавите членки с големи излишъци в баланса по текущата сметка би трябвало да положат подобно бюджетно усилие в по-голям мащаб, което, при условие че се правят устойчиви инвестиции, може да донесе допълнителни ползи за техните икономики и общества. Според ЕИСК паричната политика и бюджетната политика, насърчаващи растежа, и по-специално, инвестициите, и структурните реформи, които укрепват икономическата устойчивост, би трябвало да бъдат трите стълба на икономическата политика за справяне с настоящото положение. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ето защо ЕИСК подкрепя засилването на устойчивостта на икономиката на Съюза и на еврозоната спрямо негативни фактори в световен план, които застрашават условията за безпроблемна търговия и инвестиции в света, увеличават несигурността и влошават условията, преобладаващи на международните финансови пазари. ЕИСК препоръчва средносрочните приоритети на европейската икономика да се съсредоточат в по-голяма степен върху задоволяването на вътрешното търсене. В същото време изключително благоприятното външно салдо на търговията със стоки и услуги би трябвало да бъде по-добре разпределено между повече държави членки. Много от тях ще трябва да извършат основни структурни реформи, тъй като настоящите им резултати по отношение на редица показатели за конкурентоспособност носят висок риск от тази гледна точка. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК е убеден, че необходимостта от укрепване на устойчивостта на европейската икономика и нейния потенциал за бъдещ растеж е спешна и че сега е подходящият момент за това. Намаляването на икономическите резултати в сравнително близко бъдеще може да изостри структурните проблеми и съществуващите слабости, включително да утежни социалните последици, произтичащи от тях. От гледна точка на отговорно поведение по отношение на бюджета е от съществено значение да се намери много крехко и фино равновесие между, от една страна, усилията на силно задлъжнелите държави да намалят съотношението на дълга към БВП и да изградят бюджетни резерви, а от друга страна, капацитета на държавите с излишък или на неутралните в бюджетен план да използват фискалното си пространство за инвестиционни цели, по-специално с публичен характер. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК приветства предложението за бюджетен инструмент за сближаване и конкурентоспособност (BICC). Въпреки това Комитетът призовава този инструмент да бъде конкретно дефиниран в близко бъдеще и да се установи функционална връзка между него и неотдавна предложения инструмент в рамките на Програмата за подкрепа на реформите. Особено важно е Програмата за подкрепа на реформите да може да осигури пълноценна подкрепа за реформите и инвестициите в държави извън еврозоната, без да се правят компромиси с конкретните цели на BICC, насочени за еврозоната. Освен това ЕИСК призовава Европейската комисия да въведе прозрачни показатели, които BICC ще използва, за да направи оценка на изпълнението и резултатите си. В този контекст ЕИСК призовава за по-силен ангажимент от страна на Европейския парламент, социалните партньори и гражданското общество с оглед на заключенията в становището си относно „Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз“ (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита за много положително, че BICC трябва да бъде също неразделна част от процеса на европейския семестър, тъй като предоставяната подкрепа трябва да бъде насочена основно към препоръките, отправени в рамките на европейския семестър. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК подкрепя основната цел на BICC — постигане на по-голяма степен на сближаване и подобряване на конкурентоспособността чрез засилване на координацията на реформите и инвестиционните планове в еврозоната. За постигането на тази цел ЕИСК призовава Европейската комисия да изготви план за разпределяне на финансовите ресурси между държавите въз основа на прозрачна методология. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК приветства факта, че тазгодишните специфични за всяка държава препоръки са добре приспособени към нуждите в сферата на целенасочените инвестиционни стратегии. Освен това специфичните за всяка държава препоръки и Европейският семестър би трябвало като цяло да изпълняват ролята на стратегически икономически насоки на Съюза от следващата година, тъй като срокът на действие на стратегията „Европа 2020“ ще изтече, а приемник липсва. В този контекст европейският семестър също така би трябвало да зачита целите на Европейския стълб на социалните права и стратегията за устойчиво развитие до 2030 г. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК отбелязва и приветства заключенията от срещата на високо равнище за оценка на Еврогрупата от 21 юни (12), на която не само обективно бяха определени развитието на еврозоната след доклада на петимата председатели от 2015 г., но преди всичко бяха поставени нови цели, отнасящи се включително до значителното укрепване на тежестта на еврозоната в бъдещата многогодишна финансова рамка на ЕС. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК е убеден, че през есента на 2019 г. еврозоната е нещо съвсем различно от това, което беше преди точно 10 години, когато, без да е подготвена, беше изправена пред криза с безпрецедентна тежест, с която не беше в състояние да се справи успешно с наличните по онова време инструменти. През последните четири, пет години обаче еврозоната се доказа. Тя извлече поуките от кризата и възнамерява да продължи да го прави. Това би трябвало да включва не само способността за планиране за следващите няколко години, но също и за реалистично отпускане на ресурсите, необходими за повишаване на устойчивостта на европейската икономика (което невинаги е така). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК е на мнение, че от една страна, този период завършва времето на изграждане на структурните елементи на механизмите на еврозоната, които силно и остро липсваха по време на кризата, и че същевременно Съюзът амбициозно напредва в стремежа си към значително укрепване на бюджетната позиция на еврозоната (позиция, която понастоящем както поддръжниците, така и противниците на европейската парична интеграция почти единодушно смятат за силно недостатъчно добра). Предложената програма за подкрепа на реформите би могла, заедно с Европейската функция за стабилизиране на инвестициите, да се превърне в пилотен проект, въз основа на който еврозоната ще окаже значително и решаващо въздействие върху формата на бъдещия европейски бюджет. Ако това се случи на практика, някои от нейните глави (въпреки че понастоящем те са много малко) би трябвало да бъдат достъпни само за членовете на еврозоната. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК счита, че в рамката на баланса по текущата сметка, положението на държавите членки на територията на Съюза остава напълно различно и се тълкува разнопосочно от гледна точка на инструментите и целите на икономическата политика. Въпреки че редица държави, които в миналото бяха с хроничен дефицит по текущата си сметка, значително намалиха своите дефицити, вярно е също така, че множество държави членки все още имат големи излишъци по текущата сметка. Важно е тези две групи страни да се сближат, в противен случай съществува голям риск от европейска икономика на две скорости — явление, което би могло да се превърне в трайно. Процесите на сближаване би трябвало да се изразяват, за държавите с дефицит, във вземане на повече мерки в подкрепа на тяхната конкурентоспособност и производителност (в съответствие с показателите, използвани в рамките на европейския семестър), а за държавите с излишък, в по-силно съсредоточаване върху факторите, стимулиращи глобалното търсене, например чрез по-сериозни инвестиции, които окозват положително въздействие върху създаването на добре платени работни места. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК подкрепя общата цел на специфичните за всяка държава препоръки за периода 2019—2020 г., насочени към насърчаване на държавите членки да модернизират своите икономики, като по този начин укрепват потенциала си за растеж и засилват устойчивостта си. Не трябва да забравяме понякога значителните социално-икономически различия, които съществуват в някои държави. Тяхното икономическо развитие е много неравномерно, което е основна пречка пред бъдещия им икономически растеж. От решаващо значение е също така да се задействат инструменти за намаляване на социалното неравенство и за укрепване на социалното сближаване. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК счита, че инвестициите и реформите трябва да вървят ръка за ръка, което е особено важно в момента на окончателното одобряване на многогодишната финансова рамка на ЕС за периода 2021—2027 г. Освен това държавите членки би трябвало изцяло да зачитат принципите на отчетност и субсидиарност. Въпреки че бюджетът на ЕС не е панацея за справяне с всички установени нужди от инвестиции, подходящото насочване на неговите ресурси може да допринесе значително за преодоляване на установените случаи на недостиг от инвестиции, които бяха разгледани подробно в тазгодишните специфични за всяка държава препоръки. И тук също е възможно да се установи много по-тясна връзка между бъдещия бюджет на ЕС и европейския семестър, което позволява по-доброто свързване на ограничените средства с реалните нужди, като същевременно се спазват критериите за ефективност и количествени резултати. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Като се има предвид ограниченият обем на публичните средства, ЕИСК подчертава решаващото значение на инвестициите от страна на частния сектор, чийто дългосрочен растеж е пряко пропорционален на надеждна икономическа политика и на намаляването на бюджетните дисбаланси. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Предвид несигурността, която цари в света, в областта на икономиката, търговията и инвестициите, все по-необходимо е Съюзът да стане самостоятелен чрез укрепване на функционирането на вътрешния единен пазар. ЕИСК е убеден, че правилното функциониране и хомогенността на този пазар могат да спомогнат за премахването на някои от установените дисбаланси. Налице е относително по-ниско равнище на интеграция на пазарите на услуги; в случай на нови технологични дейности съществува риск без подходящо законодателство те да се разпространяват само в определени държави, т.е. единствено в рамките на ЕС, решенията, които се приемат в различните държави членки, ще станат взаимно несъвместими. По същия начин, благодарение на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари, свободното движение на капитали би трябвало да бъде по-ефикасно и гъвкаво. В същото време ЕИСК изразява загриженост относно забавянето на изпълнението на останалите елементи на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари. Предвиденият финансов съюз е важна платформа за популяризиране на алтернативни форми и възможности за финансиране. Що се отнася до необходимостта от интегриране на вътрешния единен пазар, именно на пазара на труда, както и в областта на данъците и данъчните правила има най-голяма свобода за действие (до момента държавите членки разполагат с изключителна автономност в случаите на пряко данъчно облагане). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК приветства факта, че тази година европейският семестър поставя силен акцент върху инвестиционните дейности, което помогна на държавите членки да определят по-добре своите инвестиционни приоритети, там, където нормата на макроикономическа възвръщаемост е най-висока; в същото време са установени регулаторни и структурни пречки на равнището на държавите членки и на Съюза като цяло, което представлява ключов фактор за недостатъчно използване на потенциала за дългосрочен растеж на европейската икономика. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Според ЕИСК наличието на климат на доверие от страна на предприятията, на предвидимост и правна сигурност, при пълно зачитане на принципите на правовата държава и на социалната справедливост, е от съществено значение за стабилна и рационална инвестиционна стратегия. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК продължава да счита, че прекомерната административна тежест е значителна пречка. Може би решението се състои в приемането на системи за цифровизацията на обществените услуги; цифровизацията с основание се смята за ключов фактор за производителност, конкурентоспособност и растеж. Процесът на нейното въвеждане трябва да зачита социалния консенсус и резултатите от социалния диалог, воден за тази цел. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Освен това ЕИСК смята, че понастоящем недостигът на квалифицирана работна ръка и несъответствието между търсенето и предлагането на умения представляват пречка пред увеличаването на обема на инвестициите. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК подчертава, че е важно да се увеличи връзката между инвестиционните дейности и интензивните научноизследователски и иновационни дейности; не става въпрос само за обема на инвестираните средства, а и за значително подобрение на параметрите за качество на направените инвестиции. В същото време обемът на нуждите от инвестиции варира за различните територии в ЕС; нуждите от капиталови инвестиции са значителни не само в изоставащите региони, но и в онези, които са подложени на големи технологични промени, както и в онези, които са на преден план в даден сектор на световно равнище и имат за цел поддържането на тази позиция. |
| --- | --- |

4.6.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становища на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“ (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24) и относно „Икономическата политика на еврозоната (2019 г.)“ (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 49).

1

(2)  Икономическа прогноза от пролетта и лятото на 2019 г. на Европейската комисия.

2

(3)  ОВ С 159, 10.5.2019 г., стр. 49.

3

(4)  Източник: Евростат.

4

(5)  „Договорености относно бюджетния инструмент за сближаване и конкурентоспособност“, Еврогрупа, 14 юни 2019 г. (понастоящем наличен само на английски език).

5

(6)  Становището на ЕИСК относно многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г. съдържа уместни заключения във връзка с ефикасното използване на бюджетните ресурси: (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106).

6

(7)  COM(2019) 354 final.

7

(8)  COM(2019) 279 final.

8

(9)  Становище на ЕИСК относно „Към укрепване на международната роля на еврото“ (ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 27).

9

(10)  ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 32.

10

(11)  ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 32.

11

(12)  COM(2019) 279 final.

12

---

| 11.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 47/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 47/113

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“

(допълнение към становище)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Докладчик: Anne DEMELENNE

| Решение на Бюрото на ЕИСК | 14.5.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността и член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността
  Допълнение към становище |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 17.10.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 30.10.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 547 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 140/3/6 |

Решение на Бюрото на ЕИСК

14.5.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността и член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността

Допълнение към становище

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

17.10.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

30.10.2019 г.

Пленарна сесия No

547

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

140/3/6

Преамбюл

Настоящото становище е част от пакет от две становища за проследяване, относно съответно годишния обзор на растежа [COM(2018) 770 final] и Препоръката относно икономическата политика на еврозоната [COM(2018) 759 final]. Целта е да се актуализират и развият предишните предложения на ЕИСК (1), като се вземат предвид последните развития и икономическите прогнози за ЕС и еврозоната, както и различните доклади и препоръки, публикувани в рамките на текущия европейски семестър. Този пакет от становища представлява цялостният принос на гражданското общество в ЕС към икономическата и социалната политика и политиката в областта на околната среда за следващия цикъл на европейския семестър, който ще стартира през ноември 2019 г. ЕИСК призовава Европейската комисия и Съвета да вземат предвид този принос в контекста на предстоящия „есенен пакет“ на европейския семестър и произтичащия от това междуинституционален процес на вземане на решения.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Настоящото становище на ЕИСК е допълнение към становището на Комитета относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“ В него се вземат предвид специфичните за всяка държава препоръки (2), съобщението на Европейската комисия относно европейския семестър и съответните препоръки на Съвета. Разглеждат се по-задълбочено някои конкретни икономически и социални въпроси, засягащи европейския семестър през 2019 г. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Недостигът на инвестиции в Европейския съюз все още не е преодолян. Все още са необходими публични и частни инвестиции, както и разходи за обучение и образование (като се започне от образованието в ранна детска възраст), за да се подобри конкурентоспособността на европейските предприятия. В специфичните за всяка държава препоръки се поставя акцент върху инвестициите през настоящата година — факт, който Комитетът одобрява. Уместно е да се обърне специално внимание на производствените инвестиции и инвестициите в социалната инфраструктура, за да се даде приоритет на устойчивия растеж, както и на мерките за прилагане на стълба на социалните права. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Държавите членки трябва да положат повече усилия за провеждане на структурни реформи. По-специално във връзка с държавите с излишък по текущата сметка трябва да се преодолее недостатъчното спазване на правилата от държавите членки в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси, в името на икономическата и политическата стабилност на Европейския съюз и на еврозоната. ЕИСК изразява съжаление по повод липсата на равновесие между, от една страна, общите, неспецифични препоръки за важни области, като инвестициите, социалните въпроси, изменението на климата, и от друга — конкретните стратегически количествени цели на политиката, произтичащи от фискалните правила. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Настоящото положение на много ниски лихвени проценти даде възможност за освобождаване на средства в националните бюджети в резултат на намаляването на разходите, свързани с лихвите за държавните облигации. Държавите членки би трябвало да използват тези средства, за да увеличат своите материални, цифрови и екологични инвестиции, както и разходите за обучение, развитие на уменията и квалификациите, които би трябвало да се разглеждат като инвестиции в човешки ресурси, а не като разход. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Що се отнася до специфичните за всяка държава препоръки в социалната сфера, Комитетът изразява задоволство от нарасналата значимост на европейския стълб на социалните права и на набора от социални показатели. Комитетът насърчава Комисията да продължи по този път и да развие този подход по време на предстоящия цикъл на европейския семестър. В случай на забавяне на икономическия растеж през следващите години е важно положителните цели на социалната политика да играят централна роля в европейския семестър и да бъдат поставени на равни начала с макроикономическите и бюджетните цели. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Въпросът за изменението на климата зае централно място през последната година и би могъл да намери по-голямо отражение в семестъра. Специфичните за всяка държава препоръки за следващия годишен цикъл би трябвало съдържат повече препоръки, и поне по една за всяка държава членка, относно борбата с екзистенциалната заплаха от изменението на климата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Данъчното облагане трябва да благоприятства продуктивните инвестиции и разходите в реалната икономика. Данъчните приходи би трябвало да се преориентират към други източници и да не бъдат свързани с труда и устойчивото потребление. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Финансиализацията на някои части от европейската икономика създаде прекомерна тежест за предприятията (и за техните служители), които създават работни места, създават добавена стойност и увеличават запасите от действителен капитал. ЕИСК призовава Комисията да проучи възможността за използване на европейския семестър за насърчаване на модела за създаване на стойност за всички заинтересовани страни вместо на стойност само за акционерите. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | В контекста на тазгодишните специфични за всяка държава препоръки много от държавите членки получиха препоръки относно укрепването на социалния диалог. За да се насърчи участието на социалните партньори, е уместно да се въведат минимални стандарти относно консултирането с националните социални партньори от страна на националните правителства на различните етапи от процеса на европейския семестър. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.7.3. | Политиката на Комисията относно обществените блага би трябвало да се ръководи от принципа, че приватизацията на обществени блага би трябвало да изключва онези от тях, които са от стратегическо значение и се управляват по-добре от публичния сектор, и да не води до нетна загуба за държавата, която би извършила продажба при неблагоприятна конюнктура. |
| --- | --- |

1.7.3.

2.   Контекст: приоритетите на Европейската комисия в европейския семестър 2019 г. и в специфичните за всяка държава препоръки

| 2.1. | Според Европейската комисия държавите членки са отбелязали известен напредък по поне 40 % от отправените им препоръки. При разглеждането на ситуацията на многогодишна основа беше отбелязан „известен напредък“ при изпълнението на повече от две трети от специфичните за всяка държава препоръки (3). При финансовите услуги изпълнението е много добро, напредък се наблюдава и по отношение на насърчаването на създаването на работни места с постоянни договори и при преодоляването на сегментацията на пазара на труда. При все това изпълнението остава ограничено и твърде бавно в ключови области, необходими за коригирането на макроикономическите дисбаланси (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. се основават на констатациите от докладите по държави за 2019 г. и включват по-силен акцент върху инвестициите с най-малко една свързана с инвестициите препоръка за всяка държава членка. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Що се отнася до макроикономическата перспектива, несигурността не е намаляла. Очакваното напускане на Обединеното кралство от Европейския съюз и породените от САЩ световни „търговски войни“ днес повече от всякога се разглеждат като потенциален риск за забавяне на икономическия растеж и понижаване на заетостта в близко бъдеще. Въпреки ниското общо равнище на безработицата спрямо последните две десетилетия, някои държави все още не са достигнали равнищата на заетост отпреди кризата. Тази година темпът на растеж на БВП в Европейския съюз се очаква да бъде слаб — едва 1,4 % в ЕС и 1,2 % в еврозоната (5). Както констатира Управителният съвет на Европейската централна банка (6), инфлацията в еврозоната остава недостатъчна по отношение на нейната цел (нива под, но близки до 2 % в средносрочен план), поради което става наложително да се използва фискалната политика за поддържане на растежа в еврозоната и в Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки относно препоръките на Европейската комисия

3.1.   Инвестиции

ЕИСК приветства и решително подкрепя специалния акцент върху увеличаването на инвестициите, който Европейската комисия поставя в докладите и специфичните за всяка държава препоръки през тази година. В миналото Комитетът нееднократно е призовавал държавите членки и Европейската комисия да обърнат повече внимание на увеличаването на публичните и частните инвестиции, и изразява задоволството си от факта, че една от неговите препоръки е осъществена на практика. В съответствие с това инвестициите трябва да бъдат продуктивни и устойчиви, като следва да се избягват спекулативни инвестиции във финансови активи и недвижими имоти.

| 3.1.1. | В специфичните за всяка държава препоръки инвестиционните цели не са много конкретни в съответствие с практиката на Комисията да определя по-общи цели. Това обаче създава дисбаланс, тъй като фискалните цели са много конкретни съгласно предвидените в Договора правила. Остава неясно как могат да бъдат постигнати инвестиционните цели в държавите, които са твърдо обвързани с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Ето защо, както и в предходни становища, ЕИСК препоръчва на инвестициите да бъде отредена по-съществена роля чрез въвеждане на златно правило в европейската фискална уредба (7). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Необходимо е в рамките на европейския семестър да се постави по-силен акцент върху устойчивия растеж, воден от целите за устойчиво развитие на ООН до 2030 г., което е отразено в искането на ЕИСК за годишен обзор за устойчиво развитие (8). Инвестициите в инфраструктура трябва да станат екологосъобразни и социални с акцент върху възобновяемата енергия, каквито впрочем са намеренията на новата Комисия. Тази необходимост би трябвало да бъде отчетена в още по-голяма степен в европейския семестър. Вдъхновен от акцента върху инвестициите в специфичните за всяка държава препоръки за настоящата година, ЕИСК предлага Европейската комисия и Съветът да преценят дали не би трябвало специфичните за всяка държава препоръки да съдържат поне по една конкретна амбициозна цел за всяка държава членка за съществено намаляване на емисиите на парникови газове, докато се преодолее предизвикателството, свързано с потенциално катастрофалното изменение на климата. В този контекст приветства факта, че в рамките на програмите си за закупуване на активи (asset purchase programme, APP) от частния сектор ЕЦБ е инвестирала в „зелени“ облигации, и счита, че ЕЦБ следва да продължи и разшири този ангажимент, когато поднови нетните покупки и по време на фазата на реинвестиране на програмата. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Що се отнася до действителните нужди от инвестиции, ЕИСК призовава Европейската комисия и държавите членки да представят конкретен план за увеличаване на публичните и частните инвестиции с цел преодоляване на установените пропуски във важни области за икономическото и социалното бъдеще на Европа и за запазване на нейната конкурентоспособност по отношение на Китай и Съединените щати, като инвестиции в информационни технологии и изкуствен интелект (научноизследователска и развойна дейност, в т.ч. инфраструктура на информационните технологии). Освен това е уместно в тези инвестиции да се включат необходимите разходи в областта на образованието, професионалното обучението, подобряването на уменията и мобилността, както и насърчаването на ниска енергийна консумация в промишлеността и транспорта, например развитието и използването на железопътната мрежа. Тези разходи би трябвало да получават по-голяма подкрепа благодарение на структурните фондове. Това би решило проблема с конкурентоспособността и недостига на квалифицирана работна ръка, който се признава в целия ЕС като една от пречките пред инвестициите (9). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Комитетът счита, че съществува възможност за поставяне на по-конкретни цели и стратегически приоритети, когато се касае за постигането на общите цели на Европейския съвет. Въпреки че показателите в стратегията „Европа 2020“ бяха твърде опростени, общите приоритети, договорени в Съвета, трябва да се конкретизират и разширят и по отношение на други области на политиката. Поради това ЕИСК призовава Съвета и Комисията да разработят дългосрочна стратегия за периода до 2030 г., която би трябвало да намери отражение в специфичните за всяка държава препоръки за 2020 г. (10) Дългосрочната стратегия би трябвало да включва визия за икономика на благополучието в Европейския съюз, която предполага по-големи инвестиции в производствените дейности, по-доброто образование, квалификацията, уменията и обучението, социалната закрила, здравеопазването, енергоспестяването, достъпните жилища и насърчаването на равенство между жените и мъжете. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Дисбаланси по текущата сметка

| 3.2.1. | Комитетът приветства факта, че Европейската комисия поставя акцент върху държавите с излишък по текущата сметка като важен макроикономически проблем на еврозоната и на Европейския съюз. Докато държавите, които преди имаха дефицит по текущата сметка, преодоляха дефицита, държавите с излишък по текущата сметка продължават да не проявяват воля за предприемане на значителни политически действия за повишаване на вътрешното търсене, като увеличаване на публичните инвестиции, на заплатите и на държавните разходи или намаляване на данъците с цел намаляване на своя излишък. Най-добрият начин за намаляване на данъците е да се премине от облагане на труда и ДДС към други източници на данъчни приходи. Всяко евентуално намаляване на данъчната тежест върху труда обаче не следва да засяга вноските за социална сигурност, тъй като те служат като важен елемент за финансиране на здравеопазването, пенсиите, застраховането за злополука, безработица и други цели, свързани със социалната закрила. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Като се има предвид трайното нежелание на държавите с излишък по текущата сметка да увеличат по подходящ начин собственото си вътрешно търсене, държавите с дефицит по текущата сметка са засегнати от липсата на търсене. Процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) спомогна да се открои проблемът, но тя е безпомощна, когато става въпрос за правоприлагане. Поради това изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки е особено слабо при препоръките във връзка с ПМД (11). ЕИСК призовава Европейския съвет да координира макроикономическа стратегия за постигане на по-голямо вътрешно търсене в държавите с излишък по текущата сметка, което да доведе до намаляване на излишъците по националните текущи сметки, които съставляват излишъка по текущата сметка на еврозоната. В рамките на тази стратегия държавите с излишък по текущата сметка трябва да поемат сериозен ангажимент да намалят трайно и устойчиво своя излишък. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | В рамките на неотдавнашните преговори беше очертана конкретната форма на бюджетен инструмент на еврозоната, но стана ясно, че Европейският съвет не е успял да постигне съгласие по съществен бюджет на еврозоната със стабилизираща функция. ЕИСК изразява загриженост във връзка с факта, че макроикономическата рамка на европейско равнище е неподходяща за справяне с бъдеща криза, ако рисковете с неблагоприятно въздействие върху икономическия растеж се материализират. ЕИСК призовава Европейския съвет да подготви ефективни ответни фискални действия на държавите членки в случай на евентуална рецесия заедно с ответни действия в областта на паричната политика на Европейската централна банка. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Фискална политика, публичен дълг и данъци

| 3.3.1. | Преоценката на риска, свързан с държавните облигации, по време на кризата в еврозоната създаде допълнителен фактор за различие. Правителствата с по-ниски темпове на растеж и по-високи начални нива на дълга трябва да плащат по-високи лихвени проценти по своя публичен дълг въз основа на понякога твърде неадекватни оценки на финансовите пазари за тяхната фискална ситуация. Опитите за преждевременно възстановяване на фискалните буфери или не толкова метафорично изразено — за съкращаване на разходите и увеличаване на данъците, както Комисията препоръча на държавите членки с по-голям дълг, рискуват отново да забавят положителната динамика на частния сектор и все още слабия растеж в някои държави членки. Определянето на изисквания курс на усилия за фискална корекция за държавите с по-малка свобода на действие във фискалната област, ограничавайки се с отправянето на препоръки към държавите с по-голяма свобода на действие в същата област, представлява риск от недостатъчно експанзивна цялостна фискална позиция на еврозоната, която да овладее големия излишък по текущата сметка на еврозоната. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | С оглед на новата оценка за ролята на публичния дълг в условията на ниски лихвени проценти, давана от изявени експерти по въпроса (12), ЕИСК насърчава Европейския съвет да обмисли дали настоящата бюджетна рамка може да възпрепятства необходимите публични инвестиции, както и държавните разходи за свързани с увеличаването на производителността цели, като образование, подобряване на уменията, учене през целия живот, здравеопазване и социална закрила (13). Както беше обявено в пакета с мерки от септември, ЕЦБ ще запази много ниски лихвени проценти в близко бъдеще. През последните години тази политика вече доведе до намаляване на разходите на правителствата за лихви. ЕИСК призовава държавите членки да използват освободените по този начин средства за увеличаване на инвестициите. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Според експерти методите на Европейската комисия за измерване на разликата между фактическия и потенциалния БВП, използвани за определяне на подходящата фискална позиция, са твърде проциклични (14). Вместо независимо измерване на максималното потенциално производство на дадена икономика посредством броя на безработните и липсата на капитал, измерването на Европейската комисия се основава в твърде голяма степен на резултатите от минали периоди (15). Вследствие на това е невъзможно да има антициклична фискална политика при добра и при лоша икономическа конюнктура, ако държавите следват правилата на Пакта за стабилност и растеж. ЕИСК препоръчва на Европейската комисия заедно с държавите членки да направят оценка на своята процедура за изчисляване на разликата между фактическия и потенциалния БВП с оглед на тези констатации. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | В държавите, които не съумяха да се възползват в очакваната степен от икономическия растеж през последните години, липсата на съвкупно търсене, съчетано с неблагоприятни промени в производствената структура на икономиката по отношение на износа, допринесе за техния слаб растеж. ЕИСК насърчава Европейската комисия и Европейския съвет да вземат предвид съображенията, свързани с промишлената стратегия и промишлената политика в Европейския съюз, за следващия цикъл на европейския семестър. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Както се посочва в предходни становища на ЕИСК, държавите членки трябва да предотвратяват агресивното данъчно планиране и отклонението от данъчно облагане, като поставят акцент върху данъчната справедливост и финансирането на държавните разходи. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Финансиализацията на икономиката даде възможност на малък брой финансови участници да упражняват неправомерно влияние върху големите предприятия и публичния сектор, да търсят краткосрочни печалби и премии, вместо да отговарят на дългосрочните нужди на някои предприятия, техните служители и регионите, в които извършват дейност (16). ЕИСК призовава Комисията да проучи възможността за използване на европейския семестър за насърчаване на стойността за заинтересованите страни пред стойността за акционерите. Когато е приложимо, в държавите членки системите за данъчно облагане би трябвало да се преориентират към насърчаване на реалните материални, цифрови и устойчиви инвестиции, както и към инвестиции в човешки ресурси, като се намаляват стимулите за инвестиции с чисто финансови и спекулативни цели. В специфичните за всяка държава препоръки би трябвало да се изтъкнат изкривяванията в системата за данъчно облагане, които насърчават необосновано и възнаграждават финансово идеята за увеличаване на стойността за акционерите, и да се препоръча реформа в тази област. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Европейски стълб на социалните права

| 3.4.1. | ЕИСК приветства и подкрепя промяната в политическите препоръки, насочена към поставяне на акцент върху социалния диалог, образованието, уменията и обучението, здравеопазването и социалната закрила. Комитетът насърчава Комисията да продължи и да разшири този подход през следващите цикли на европейския семестър, особено по отношение на въпроса за достатъчни по размер минимални заплати, отговорно договорени от социалните партньори и гарантирани със закон или колективни споразумения. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Комитетът приветства факта, че Европейската комисия е обърнала специално внимание на начина, по който държавите членки постигат резултати по измеренията на Европейския стълб на социалните права (ЕССП). Комитетът признава особената добавена стойност, създадена чрез въвеждането на набора от социални показатели, които открояват социалните процеси и сближаването между държавите — членки на ЕС, като необходим баланс към традиционния акцент върху икономическите и финансовите въпроси. ЕИСК насърчава Комисията да продължи и да разшири тежестта на този стълб в специфичните за всяка държава препоръки, както и да обмисли разглеждането на нови показатели като част от набора от социални показатели, например по отношение на колективното договаряне. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Фактът, че сближаването на заплатите в различните държави е много по-бавно от предвиденото от лидерите на ЕС и от Комисията, доведе до увеличаване на миграционните потоци към държавите и регионите с повече работни места и по-високи заплати. По принцип този поток от работници към по-силно развитите в икономическо отношение региони е ключов механизъм за коригиране в рамките на европейския паричен съюз. Поради бавното сближаване на заплатите и условията на живот обаче миграционните потоци бяха по-големи от очакваните. В някои случаи значителна част от населението в трудоспособна възраст е емигрирало, което в средносрочен план може да представлява проблем за засегнатите държави, ако емигрантите не се завърнат. Ето защо е необходимо по-бързо реално сближаване на заплатите и условията на живот между държавите от ЕС и от европейския паричен съюз. ЕИСК призовава Комисията да представи подробен доклад относно реалното сближаване и да адаптира своите политически препоръки към държавите членки и към ЕС като цяло, за да гарантира истинско сближаване. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Във въведението към Годишния обзор на растежа за 2019 г. Европейската комисия приветства факта, че във всички държави членки отново се отбелязва растеж. Положителните темпове на растеж на БВП обаче не водят непременно до увеличаване на социалното сближаване. Инструмент за постигане на такова сближаване е колективното договаряне. Поради това Комитетът призовава Комисията да разшири набора от социални показатели и да включи критерии за колективното договаряне. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Изпълнението на препоръките, произтичащи от ЕССП, изисква адекватно финансиране. Би било уместно да се изясни как могат да бъдат постигнати целите на европейския стълб на социалните права, особено в държавите, които са тясно свързани с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на предложенията, представени в предходно становище (17), ЕИСК препоръчва на Европейската комисия и на Съвета да следят за наличието на ресурси, по-специално в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове и други фондове на ЕС, които да допълват националното публично и частно финансиране. Публичните инвестиции в държавите членки може да бъдат увеличени чрез използването на „златно правило“ за публични инвестиции със социална цел, което би довело до повече гъвкавост в бюджетните правила. Добре е също да се противостои на всяко намаление на бюджета на Съюза, което би означавало намаляване на ресурсите, отпуснати за постигането на целите на европейския стълб на социалните права. Планът за инвестиции за Европа, подкрепян от Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), също би трябвало да бъде подобрен с оглед на критиката на Европейската сметна палата от януари 2019 г., в която се подчертава преувеличаването на предполагаемото му въздействие върху равнищата на инвестиции (18). |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Що се отнася до съдържанието на специфичните за всяка държава препоръки в социалната област и възприемайки по-широка гледна точка от началото на семестъра, държавите членки с нисък растеж и висок публичен дълг получиха препоръки, които насърчават социално обезценяване (19). Като цяло приоритет е отдаден на макроикономическите цели (20). С оглед на несигурната икономическа перспектива ЕИСК призовава настоятелно Европейския съвет да гарантира, че положителните цели в социалната политика получават по-висок и следователно еднакъв приоритет през следващите години, дори в условията на икономическа криза. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Гарантирането на качествена заетост си остава предизвикателство. Формите на нестандартна заетост, като временна работа, работни места на непълно работно време, подизпълнение или работа чрез платформи, са се разширили през последните десет години в няколко държави членки. Уменията и образователното равнище на работниците се повишиха, но качеството на предлаганите работни места спадна в много страни. Пример за това е нарастващият брой, в някои държави, на работници, които са принудени да приемат временни договори или договори на непълно работно време поради липсата на постоянни работни места на пълно работно време, според данните, събрани от Евростат (21). Понякога тези форми на заетост могат да са подходящи за работниците, но това често не е така, а освен това новите форми на заетост пораждат въпроси за ученето през целия живот за работещите на срочен договор и при несигурни условия на труд. ЕИСК призовава държавите членки да предприемат своевременно мерки за трудова и социална закрила в европейска правна уредба, за да се приспособят към възникващите форми на заетост и все по-несигурния свят на труда. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Социалната икономика играе все по-важна роля в икономиката (22). Поради своето многообразие (кооперативи, взаимни фондове, сдружения, фондации, социални предприятия) тя има огромен потенциал да насърчава икономическия растеж и увеличаването на заетостта в Европа и да допринася решително за социалното сближаване в Европейския съюз. За съжаление, Съюзът не е създал подходяща правна уредба за използване на този потенциал на вътрешния пазар. ЕИСК призовава Комисията да включи този въпрос в своята работна програма за следващия мандат. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | По-големите държавни и корпоративни разходи за образование могат да спомогнат за предотвратяване на безработицата в настоящото и бъдещето цифрово общество, обществото на промишлеността и услугите, изискващи висококвалифициран персонал. ЕИСК призовава държавите членки да използват средствата на ЕС, за да гарантират преквалификацията на работната си сила в ерата на цифровите технологии. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Когато е обосновано в национален контекст, може да е полезно качествено преориентиране към висококачествено професионално образование извън висшето образование. Прекомерно тясното фокусиране върху придобиването на завършена степен за висше образование, както е според показателите за образование в набора от социални показатели, може да създаде неточна и изкривена цялостна картина. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да обмислят дали образователният успех може да бъде измерен по-добре в набора от социални показатели, като се вземе предвид този факт. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Участие на социалните партньори

| 3.6.1. | ЕИСК приветства намерението на Комисията да задълбочи диалога със социалните партньори и гражданското общество, включително институциите за солидарност, НПО, университетите и организациите на потребителите, с цел по-нататъшно насърчаване на изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, включително посещения в държавите членки, както и двустранни и многостранни обсъждания. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Във връзка с това може да се подобри редовният неформален обмен и поток от информация. Факт е, че на социалните партньори се предоставя необходимата предварителна информация преди важни заседания, за да се гарантира, че на тези срещи се осъществява продуктивен обмен на мнения по въпросите, свързани с пазара на труда и социалното приобщаване, но това не се прави по бюджетните и фискалните въпроси. ЕИСК насърчава Комисията да започне своевременно по-задълбочен и съдържателен диалог със социалните партньори извън официално изискваните формални процедури. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Своевременното и съдържателно участие на социалните партньори в европейския семестър на ЕС може да се подобри, както правилно отбелязва Европейската комисия (23). Въпреки че европейският семестър работи добре на европейско равнище и в някои държави членки, това не се отнася за всички страни. ЕИСК приветства отправените към различни държави членки препоръки за засилване на социалния диалог в специфичните за всяка държава препоръки и насърчава държавите членки да ги изпълнят. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Своевременният достъп до съдържателна информация и навременните консултации, сериозният ангажимент на правителството и капацитетът на социалните партньори са въпроси, които възпрепятстват консултациите на национално равнище със социалните партньори в рамките на семестъра. ЕИСК препоръчва да бъдат въведени минимални стандарти относно консултацията на националните правителства с националните социални партньори на различните етапи от европейския семестър. Това включва обяснение дали и как правителствата са се отклонили от предложенията на социалните партньори. Участието на социалните партньори трябва да бъде гарантирано и по време на всяко последващо действие, при което се оценява изпълнението на предложенията. |
| --- | --- |

3.6.4.

4.   Конкретни препоръки

| 4.1. | Що се отнася до дискусията в Съвета относно целесъобразността от разширяване на обхвата на европейския семестър, за да включва и въпросите за социално и икономическо сближаване, ЕИСК решително подкрепя решението за включване на тези въпроси в семестъра (24). ЕИСК насърчава Европейската комисия и държавите членки да продължат и да разширяват този курс през следващите години, който следва да включва и ответни действия на предизвикателствата в областта на климата. ЕИСК препоръчва също така на Европейския съвет да призове държавите членки да използват набора от социални показатели, инструмента за наблюдение на резултатите в областта на заетостта и инструмента за наблюдение на резултатите в областта на социалната закрила, които да направляват техните усилия за сближаване. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Жилищно настаняване

| 4.2.1. | В някои държави членки цените на жилищата се повишиха пред последните години. Наемите в някои големи и средни градове станаха толкова високи, че за тях е необходим все по-голям дял от доходите. Макар това да не е единственият фактор, този процес е свързан с ниските лихвени проценти, тъй като паричната политика оказва най-непосредственото си въздействие върху пазара на жилища. Основните лихвени проценти на ЕЦБ ще се задържат на сегашното си (или по-ниско) равнище, докато се отбележи трайно приближаване на инфлацията към целта (равнище, достатъчно близко, но под 2 % в рамките на прогнозния период) (25). Освен това увеличаващите се наеми утежняват проблема с бездомничеството. Поради липсата на данни е трудно да се проследи отблизо развитието на положението на бездомните в Европейския съюз. ЕИСК призовава държавите членки и Европейската комисия да подобрят събирането на данни за бездомните с цел по-добро наблюдение на броя, разпределението и условията на живот на бездомните хора в Съюза. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | С цел подобряване на баланса от енергийна и климатична гледна точка на жилищата и другия сграден фонд, правителствата в държавите членки могат да използват промени в системата за данъчно облагане, както и други държавни насърчителни мерки, за да осигурят по-добри стимули за енергийно-ефективно саниране и ново строителство. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Други реформи

| 4.3.1. | В редица случаи индивидуалните реформи, споменати в СДП, съдържат опасност от задълбочаване на социалното и икономическото неравенство. Пенсионните реформи не трябва да водят до бедност на стари години. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Приватизацията на публичните активи би трябвало да изключва активи от стратегическа важност и такива, които се осигуряват по-добре от публичния сектор, и не трябва да се извършва чрез продажба при неблагоприятни икономически условия, водещи до нетна загуба за държавата. По принцип основните обществени услуги се осигуряват най-ефективно от държавата поради липсата на изискване за печалба, която увеличава разходите. В случаи, когато качеството и финансирането на обществените услуги не съответства на очакваните от гражданите стандарти, следва да се подобри ефективно административният капацитет за предоставяне на тези услуги и трябва да бъдат осигурени необходимите за това финансови средства. Това не изключва възможността отделни държави да стигнат до заключението да допуснат специални публично-частни партньорства (ПЧП) за конкретни услуги в дадена ситуация. Ако бъде възприет този подход, тези ПЧП трябва да служат на обществения интерес. Особено на монополни или олигополни пазари те не трябва да се използват от специални заинтересовани групи за получаване на печалби чрез налагане на по-високи от необходимите цени или споменатите по-горе необходими инвестиции за поддържане на качеството. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Добре планирана промишлена политика, която отговаря на потребностите на държавата, може да увеличи растежа, производителността, благополучието и заетостта. ЕИСК подчертава необходимостта от широка дискусия и конкретни действия за изготвяне на промишлена стратегия на равнище Европейски съюз и държави членки, подкрепена с достатъчно финансови средства, която не се ограничава с просто адаптиране на европейското конкурентно право и дава възможност за повече сливания между мултинационални дружества. |
| --- | --- |

4.3.3.

Брюксел, 30 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становища на ЕИСК относно годишния обзор на растежа (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24) и относно „Икономическата политика на еврозоната (2019 г.)“ (ОВ C 159, 31.5.2017 г., стр. 49).

1

(2)  COM(2019) 500 final.

2

(3)  COM(2019) 500 final, стр. 3—4.

3

(4)  Efstathiou и Wolff (2018 г.) Is the European Semester effective and useful? (Ефективен и полезен ли е европейският семестър?).

4

(5)  Европейска икономическа прогноза. Лято 2019 г., Европейска комисия.

5

(6)  Mario Draghi, председател на ЕЦБ, пресконференция — встъпително изявление, Франкфурт на Майн, 12 септември 2019 г.

6

(7)  Становище на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“, параграф 3.9.8 (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24).

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“, параграф 1.7 (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24).

8

(9)  „Доклад на ЕИБ за инвестициите 2018/2019 г. — да предоставим нови инструменти на европейската икономика“.

9

(10)  Както се посочва в становището на ЕИСК относно „Европейският семестър и политиката на сближаване — Към нова европейска стратегия след 2020 г.“ (ОВ 353, 18.10.2019 г., стр. 39).

10

(11)  „What drives national implementation of EU policy recommendations? (Коя е движещата сила за изпълнението на политическите препоръки на ЕС?)“, Bruegel working paper, брой 4.

11

Bruegel working paper

(12)  „Public Debt and Low Interest Rates»,(„Публичен дълг и ниски лихвени проценти“), Olivier Blanchard, януари 2019 г., както и дебатът в Германия относно значението на националната „спирачка за дълга“, подет от Michael Hüther, IW Policy Paper 3/19.

12

(13)  Germany's even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake? (По-големият от очакваното фискален излишък на Германия: има ли връзка с конституционната „спирачка за дълга“?), Bruegel.

13

(14)  «The campaign against ‘nonsense' output gaps» („Кампанията срещу „безсмислието“ на разликите между фактическия и потенциалния БВП“), Bruegel.

14

(15)  „Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed“ („Защо истерията във връзка с италианския бюджет е погрешна“).

15

(16)  Eric Vatteville в списание „Management & Avenir“ 2008/4 (Noo18) стр. 88—103.

16

Management & Avenir

o

(17)  ОВ С 262, 25.7.2018 г, стр. 1

17

(18)  Специален доклад No 03/2019: Европейски фонд за стратегически инвестиции: необходими са действия за постигане на пълен успех.

18

(19)  Copeland и Daly (2018 г.) «The European Semester and EU Social Policy».(„Европейският семестър и социалната политика на ЕС“).

19

(20)  Degryse, C. et Pochet, P. (2018), «European social dynamics: a quantitative approach». („Европейската социална динамика: количествен подход“).

20

(21)  База данни на Евростат, „lfsa_eppgai“ и „lfsa_etgar“.

21

(22)  Институциите и предприятията на социалната икономика в Европа представляват над 2,8 милиона организации, които осигуряват заетост на 13,6 милиона служители и създават 8 % от БВП на ЕС.

22

(23)  Проект на съвместен доклад за заетостта на Комисията и Съвета, стр. 11.

23

(24)  „Заключения на Съвета относно годишния обзор на растежа за 2019 г. и съвместния доклад за заетостта“, 15 март 2019 г., стр. 7

24

(25)  Марио Драги, председател на ЕЦБ, пресконференция — встъпително изявление, Франкфурт на Майн, 12 септември 2019 г.

25

---