# Úradný vestník C 141/29.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 141 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6329. apríla 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 141

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6329. apríla 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Výbor regiónov |
| | 138. plenárne zasadnutie VR, 11. 2. 2020 – 12. 2. 2020 |
| 2020/C 141/01 | Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020 | 1 |
| 2020/C 141/02 | Uznesenie Európskeho výboru regiónov o Konferencii o budúcnosti Európy | 5 |
| 2020/C 141/03 | Uznesenie Európskeho výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2020 | 8 |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 138. plenárne zasadnutie VR, 11. 2. 2020 – 12. 2. 2020 |
| 2020/C 141/04 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie právneho štátu v Únii – Koncepcia pre prijatie opatrení | 15 |
| 2020/C 141/05 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Balík týkajúci sa rozširovania 2019 | 20 |
| 2020/C 141/06 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Príspevok regiónov a miest k rozvoju Afriky | 25 |
| 2020/C 141/07 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Udržateľné štvrte a malé komunity – environmentálna politika na subkomunálnej úrovni | 29 |
| 2020/C 141/08 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Únik mozgov v EÚ: zvládanie tejto výzvy na všetkých úrovniach | 34 |
| 2020/C 141/09 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Kultúra v ambicióznejšej Únii: úloha regiónov a miest | 39 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

138. plenárne zasadnutie VR, 11. 2. 2020 – 12. 2. 2020

2020/C 141/01

Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020

1

2020/C 141/02

Uznesenie Európskeho výboru regiónov o Konferencii o budúcnosti Európy

5

2020/C 141/03

Uznesenie Európskeho výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2020

8

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

138. plenárne zasadnutie VR, 11. 2. 2020 – 12. 2. 2020

2020/C 141/04

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie právneho štátu v Únii – Koncepcia pre prijatie opatrení

15

2020/C 141/05

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Balík týkajúci sa rozširovania 2019

20

2020/C 141/06

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Príspevok regiónov a miest k rozvoju Afriky

25

2020/C 141/07

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Udržateľné štvrte a malé komunity – environmentálna politika na subkomunálnej úrovni

29

2020/C 141/08

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Únik mozgov v EÚ: zvládanie tejto výzvy na všetkých úrovniach

34

2020/C 141/09

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Kultúra v ambicióznejšej Únii: úloha regiónov a miest

39

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

138. plenárne zasadnutie VR, 11. 2. 2020 – 12. 2. 2020

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/1

---

Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020

(2020/C 141/01)

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

| — | so zreteľom na oznámenie Európskej komisie o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2020 (1); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2020 (1);

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. októbra 2019 o európskom semestri 2019 a so zreteľom na ročný prieskum rastu na rok 2020 (2); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. októbra 2019 o európskom semestri 2019 a so zreteľom na ročný prieskum rastu na rok 2020 (2);

Európsky semester integrujúci ciele udržateľného rozvoja

| 1. | víta ročnú stratégiu udržateľného rastu na rok 2020 ako východiskový bod pre začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do európskeho semestra, ktorý im poskytuje potrebný dlhodobejší horizont a širší záber, ktorý presahuje čisto hospodárske záujmy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že využívanie ročnej stratégie udržateľného rastu ako politického koordinačného nástroja na vykonávanie európskeho ekologického dohovoru si bude vyžadovať dôkladnú zmenu v riadení a postojoch, ktoré sprevádzajú proces európskeho semestra ako celok, a opätovné zameranie na zodpovednosť za európsky semester v praxi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja znamená holistickým spôsobom riešiť všetky dimenzie udržateľného rozvoja (konkurencieschopnosť, inkluzívnosť, životné prostredie, dobrá správa vecí verejných), ktoré majú väčší rozsah než ekologický dohovor. Plnenie cieľov udržateľného rozvoja si bude vyžadovať súdržnosť politík pri hľadaní kompromisných riešení a zvládaní distribučných výziev. Zahŕňa to aj posilnenie kultúrnych a sociálnych dimenzií tvorby znalostí, výmeny znalostí a inovácie. Európsky semester by mal umožniť všetkým úrovniam verejnej správy a príslušným zainteresovaným stranám v partnerskej spolupráci hľadať a preskúmať tieto kompromisné riešenia, pričom by sa malo zabrániť uzavretému spôsobu myslenia a zabezpečiť súdržnosť a zároveň zohľadňovať ciele udržateľného rozvoja vo všetkých oblastiach politiky; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta oznámenie, že správy o jednotlivých krajinách a národné programy reforiem budú mať osobitné časti na monitorovanie cieľov udržateľného rozvoja a hodnotenie súvisiacich politík a že odporúčania pre jednotlivé krajiny sa budú zaoberať konkrétnymi príspevkami jednotlivých krajín k dosahovaniu týchto cieľov. Poznamenáva, že začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do európskeho semestra by malo zohľadňovať rozdielne východiskové pozície jednotlivých území a vyžaduje si vhodný štatistický základ na monitorovanie týchto cieľov na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | požaduje jasný časový rámec a jasné časovo viazané a merateľné ciele na plnenie cieľov udržateľného rozvoja, pokiaľ ide o akcie uvedené v ekologickom dohovore a ročnej stratégii udržateľného rastu. Zdôrazňuje, že takéto ciele a harmonogramy by sa mali stanoviť prostredníctvom zmiešaného postupu zhora nadol a zdola nahor, v rámci ktorého by mali všetky úrovne verejnej správy a príslušné zainteresované strany partnersky spolupracovať; |
| --- | --- |

5.

| 6. | súhlasí s celkovým zameraním odporúčaní pre členské štáty eurozóny, poznamenáva však, že tieto odporúčania len v obmedzenom rozsahu podporujú ambície v oblasti ekologizácie a začlenenia cieľov udržateľného rozvoja a ekologického dohovoru a že nekladú dostatočný dôraz na politické výzvy vyplývajúce z existujúcich rozdielov vo východiskových pozíciách jednotlivých území; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že investičný plán pre udržateľnú Európu má v nadchádzajúcom desaťročí mobilizovať udržateľné investície vo výške 1 bilióna EUR. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že tento plán je vo veľkej miere súhrnom existujúcich alebo vopred plánovaných opatrení, iniciatív a nástrojov financovania, ktoré sú teraz zlúčené pod jednou hlavičkou. Preto sa obáva, že tento plán nemusí byť schopný zabezpečiť finančné zdroje a koordináciu, ktoré sú potrebné na zaistenie efektívneho plnenia cieľov udržateľného rozvoja v Európe do roku 2030. V tejto súvislosti vyzýva, aby sa ďalej posúdili skutočné náklady spojené s prechodom na udržateľný rozvoj a aby sa vypracoval podrobnejší plán ich financovania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore iniciatív zameraných na spoluprácu verejného a súkromného sektora v oblasti inovácie, ktorých hnacou silou sú mestá a regióny; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že je potrebné preskúmať Pakt stability a rastu, aby sa umožnilo diferencované účtovníctvo finančných zdrojov potrebných na financovanie verejných investícií všetkými úrovňami verejnej správy na realizáciu ekologického dohovoru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | súhlasí s tým, že štrukturálne reformy v členských štátoch v strategických oblastiach politiky týkajúcich sa plnenia cieľov zmluvy a politík EÚ majú zásadný význam pre konvergenciu a konkurencieschopnosť EÚ vrátane prehlbovania jednotného trhu. Európsky semester poskytuje užitočný rámec na podporu týchto reforiem za predpokladu, že rozsah štrukturálnych reforiem oprávnených na financovanie zo strany EÚ je vymedzený v súlade so zásadou subsidiarity a pod podmienkou, že miestne a regionálne samosprávy sú doň zapojené ako plnohodnotní partneri; |
| --- | --- |

9.

Územný rozmer európskeho semestra

| 10. | víta, že sa kladie dôraz na rastúce regionálne rozdiely a súvisiace výzvy pre rast a súdržnosť medzi členskými štátmi a v rámci nich. Podčiarkuje, že rozdiely vo východiskových pozíciách výrazne ovplyvňujú spôsob, akým členské štáty a ich regióny navrhujú a vykonávajú svoje politiky v oblasti udržateľnosti. Zdôrazňuje, že územné rozdiely by sa mali riešiť prostredníctvom politík vychádzajúcich z miestneho kontextu s podporou posúdení územného vplyvu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na zvýšený význam správ o jednotlivých krajinách, najmä ich prílohy D, ktorá poskytne usmernenia pre investičné politiky na regionálnej a miestnej úrovni vrátane tých, ktoré sú financované v rámci politiky súdržnosti a Fondu na spravodlivú transformáciu. Zdôrazňuje, že podľa výsledkov prieskumu VR, na ktorom sa zúčastnili národné združenia zastupujúce mestá a regióny vo vzťahu k príslušným národným vládam, národné vlády nezapojili v dostatočnej miere miestne a regionálne samosprávy do prípravy prílohy D a do diskusie o nej na politickej úrovni a že pomerne často príloha D neposkytuje presný obraz o ich investičných potrebách; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že na dosiahnutie cieľov ekologického dohovoru týkajúcich sa udržateľnosti a sociálneho začlenenia je potrebná silná konzistentnosť a koordinácia medzi európskym semestrom a politikou súdržnosti. Náklady na prechod na udržateľný rozvoj nesmú znášať najzraniteľnejšie osoby. Preto musí mechanizmus pre spravodlivú transformáciu poskytovať individualizovanú podporu najviac postihnutým osobám a regiónom, a to najmä tým, ktoré sú vo veľkej miere závislé od využívania fosílnych palív (ako sú regióny s izolovanými energetickými sústavami) a energeticky náročných priemyselných odvetví, a tým, ktoré čelia sociálnym a hospodárskym dôsledkom zmeny energetického modelu po tom, ako splnili svoje záväzky v oblasti dekarbonizácie. Ďalej víta, že sa fond na spravodlivú transformáciu bude riadiť na základe všeobecného nariadenia a požaduje jasné a objektívne kritériá prideľovania prostriedkov; |
| --- | --- |

12.

Sociálny rozmer európskeho semestra

| 13. | podporuje začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do plánovania udržateľnej hospodárskej stratégie, najmä preto, že ciele sa vo veľkej miere zhodujú s vykonávaním zásad Európskeho piliera sociálnych práv. Preto víta nedávne oznámenie na tému Silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie (3) a vyzýva na rýchle predloženie akčného plánu na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu, aby navrhla ďalšie opatrenia na zníženie rodových rozdielov v zamestnanosti a rozdielov v odmeňovaní žien a mužov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta začlenenie regionálneho rozmeru do najnovšej spoločnej správy o zamestnanosti, ktorá sa zhoduje s európskym regionálnym sociálnym prehľadom, ktorý VR predložil v septembri 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | stotožňuje sa s obavami Komisie, pokiaľ ide o negatívne účinky starnutia obyvateľstva a iné demografické výzvy, ako je nízka hustota a rozptýlenosť obyvateľstva, znižovanie počtu mladých ľudí, pokles miery pôrodnosti, a vyzýva ju, aby zohľadnila návrhy obsiahnuté v stanoviskách VR Demografické zmeny: návrhy na meranie a riešenie ich negatívnych dôsledkov v regiónoch EÚ, ako aj Odpoveď EÚ na demografickú výzvu; |
| --- | --- |

16.

Riadenie európskeho semestra

| 17. | konštatuje, že model rastu EÚ môže úspešne prispieť k splneniu globálnych cieľov zakotvených v cieľoch udržateľného rozvoja a ekologickom dohovore len vtedy, ak sa zabezpečí riadna koordinácia s miestnymi a regionálnymi samosprávami. Opätovne pripomína, že je potrebné zvýšiť zodpovednosť za európsky semester v praxi tak, aby bol účinnejší vzhľadom na nový a ambiciózny zámer EÚ v oblasti plnenia cieľov udržateľného rozvoja, v neposlednom rade preto, že podľa OECD 65 % zo 169 čiastkových cieľov obsiahnutých v cieľoch udržateľného rozvoja nemožno dosiahnuť bez toho, aby boli miestne a regionálne samosprávy plne zapojené do účasti a koordinácie. Ak sa majú splniť všetky prísľuby semestra, mali by sa ako partneri zapojiť všetky úrovne verejnej správy a príslušné zainteresované strany, nad rámec súčasných postupov, ktoré sa väčšinou zakladajú na konzultáciách v záverečných fázach procesu semestra. Je potrebné urýchlene prijať tento partnerský prístup a lokalizovať plnenie cieľov udržateľného rozvoja do miestne prispôsobených cieľov, čiastkových cieľov a súvisiacich časových rámcov. To si vyžaduje väčší dôraz na operačné záväzky v rámci cieľov udržateľného rozvoja a dobrovoľné miestne preskúmania procesov plnenia týchto cieľov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že európsky semester teraz poskytuje usmernenia týkajúce sa programovania investícií, ktoré majú byť spolufinancované z EŠIF, a navrhovaného rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť. Varuje však pred rizikom centralizovaného prístupu európskeho semestra zhora nadol, ktorý kladie neprimerané obmedzenia na decentralizovaný prístup politiky súdržnosti EÚ zdola nahor a miestne orientované politiky. Takisto požaduje súlad medzi prístupom politiky súdržnosti založeným na viacročnom programovaní a európskym semestrom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naliehavo vyzýva EÚ, aby účinne koordinovala procesy riadenia európskeho semestra a politiky súdržnosti EÚ na základe rovnakých zásad partnerstva a viacúrovňového riadenia. Pripomína svoje stanovisko o prepojeniach medzi politikou súdržnosti a európskym semestrom. Opakovane predkladá svoj návrh kódexu správania (4) na zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do európskeho semestra ako plnohodnotných partnerov, podobne ako v prípade kódexu správania pre partnerstvo v rámci nariadenia o spoločných ustanoveniach v rokoch 2014 – 2020. Zdôrazňuje potrebu podporovať využívanie politík financovaných EÚ na budovanie kapacít miestnych a regionálnych samospráv a pripomína svoje nedávne stanovisko na túto tému (5). Vyjadruje poľutovanie nad tým, že výročná monitorovacia správa o vykonávaní programu na podporu štrukturálnych reforiem z roku 2018 neposkytuje údaje o využívaní programu miestnymi a regionálnymi samosprávami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | dodáva, že samotné ciele udržateľného rozvoja si vyžadujú aktívnu účasť zainteresovaných strán vrátane miestnych a regionálnych samospráv. Preto by sa po skončení mandátu platformy zainteresovaných strán EÚ pre ciele udržateľného rozvoja mali vymedziť nové, o nič menej ambiciózne formy zapojenia zainteresovaných strán do plnenia cieľov udržateľného rozvoja, a to aj prostredníctvom európskeho semestra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poveruje predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, chorvátskemu predsedníctvu Rady EÚ a predsedovi Európskej rady. |
| --- | --- |

21.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52019DC0650

1

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-03856-00-00-res-tra-sk.docx/content

2

(3)  COM(2020) 14 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/GA/TXT/?uri=CELEX:52020DC0014

3

(4)  Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Zlepšenie riadenia európskeho semestra: kódex správania pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, prijaté 11. mája 2017 (Ú. v. EÚ C 306, 15.9.2017, s. 24), dostupné na adrese https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=CELEX:52016IR5386

4

Zlepšenie riadenia európskeho semestra: kódex správania pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov

(5)  Stanoviska Európskeho výboru regiónov – Zlepšenie administratívnej kapacity miestnych a regionálnych samospráv s cieľom posilniť investície a štrukturálne reformy v rokoch 2021 – 2027, prijaté 4. decembra 2019 (Ú. v. EÚ C 79, 10.3.2020, s. 25), dostupné na adrese https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A52019IR2043

5

Zlepšenie administratívnej kapacity miestnych a regionálnych samospráv s cieľom posilniť investície a štrukturálne reformy v rokoch 2021 – 2027,

---

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/5

---

Uznesenie Európskeho výboru regiónov o Konferencii o budúcnosti Európy

(2020/C 141/02)

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

Keďže

| a) | demokratická legitimita Európskej únie spočíva v dôvere občanov vo svojich zástupcov, ktorí sú volení na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

a)

demokratická legitimita Európskej únie spočíva v dôvere občanov vo svojich zástupcov, ktorí sú volení na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni;

| b) | zastupiteľská demokracia je základom projektu EÚ; zvýšená účasť voličov v európskych voľbách v roku 2019 preukázala veľký záujem občanov o formovanie záležitostí EÚ; všetky úrovne vlády musia reagovať na nové výzvy a rozvíjať nové spôsoby zapojenia občanov; |
| --- | --- |

b)

zastupiteľská demokracia je základom projektu EÚ; zvýšená účasť voličov v európskych voľbách v roku 2019 preukázala veľký záujem občanov o formovanie záležitostí EÚ; všetky úrovne vlády musia reagovať na nové výzvy a rozvíjať nové spôsoby zapojenia občanov;

| c) | v členských štátoch EÚ sa každý rok konajú voľby na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a tieto voľby predstavujú príležitosť informovať občanov o tom, ako európske politiky ovplyvňujú všetky úrovne riadenia, a tak pomôcť posilniť dôveryhodnosť EÚ v očiach občanov; |
| --- | --- |

c)

v členských štátoch EÚ sa každý rok konajú voľby na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a tieto voľby predstavujú príležitosť informovať občanov o tom, ako európske politiky ovplyvňujú všetky úrovne riadenia, a tak pomôcť posilniť dôveryhodnosť EÚ v očiach občanov;

| d) | kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv dokazuje skutočnosť, že sú zodpovedné za polovicu všetkých verejných investícií, jednu tretinu verejných výdavkov a jednu štvrtinu daňových príjmov v EÚ; |
| --- | --- |

d)

kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv dokazuje skutočnosť, že sú zodpovedné za polovicu všetkých verejných investícií, jednu tretinu verejných výdavkov a jednu štvrtinu daňových príjmov v EÚ;

Európsky výbor regiónov (VR)

| 1. | víta iniciatívu Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Rady odštartovať Konferenciu o budúcnosti Európy a teší sa, že prispeje k dosiahnutiu konkrétnych výsledkov a podnikne kroky s hmatateľným prínosom pre občanov EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa domnieva, že konferencia je príležitosťou na určenie opatrení, ktoré EÚ potrebuje, aby zvýšila svoju schopnosť napĺňať a posilňovať svoje demokratické fungovanie v súlade s novou zásadou aktívnej subsidiarity; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že viac ako milión zvolených miestnych a regionálnych zástupcov v celej Únii by sa malo podieľať na formovaní politík EÚ, ako aj na prepojení EÚ s jej občanmi. VR sa zaväzuje podporovať diskusie o otázkach EÚ v regionálnych parlamentoch a mestských a obecných zastupiteľstvách s cieľom zviditeľniť tento proces; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta navrhované opatrenia zamerané na oslovenie občanov a zdôrazňuje význam otvorených a rozsiahlych tematických diskusií. Plne podporuje myšlienku, že dôležité prvky konferencie by sa mali decentralizovať, aby priamo a aktívne zahŕňali oblasti a obyvateľstvo mimo európskych a národných hlavných miest. Na tento účel VR poskytne podporu svojim členom pri organizovaní miestnych podujatí zameraných na témy konferencie a vyvinie nástroje na zhromažďovanie a oznamovanie výsledkov a návrhov z týchto diskusií konferencii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žiada, aby boli do Konferencie o budúcnosti zapojené centrá Europe Direct a aby sa považovali za regionálne centrá účasti, a to vzhľadom na rozsah ich činnosti a tiež preto, že ich hlavnou úlohou je vo všeobecnosti priblížiť európskym občanom európske záležitosti. Centrá Europe Direct majú dôležité skúsenosti s podporou diskusií, a preto by boli kľúčovým pilierom na zabezpečenie toho, aby bola Konferencia o budúcnosti Európy široká, mala značný rozsah a bola obohatená o rôzne názory; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že v procese konferencie sa musí zabezpečiť pluralizmus a inkluzívnosť, a plne podporuje návrh Európskeho parlamentu na dvojaký prístup spočívajúci v plenárnom zasadnutí konferencie na inštitucionálnej úrovni a súbore Agor občanov a súvisiacich decentralizovaných činností, pričom je potrebné medzi nimi zabezpečiť čo najužšie prepojenie. Trvá na tom, že konferencia a s ňou spojené činnosti musia odrážať rozmanitosť v Európe s cieľom podnietiť rozsiahlu diskusiu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | navrhuje, aby konferencia integrovala vstupy z existujúcich nástrojov participatívnej demokracie na miestnej a regionálnej úrovni s cieľom doplniť podoby zastupiteľskej demokracie. Patria medzi ne napríklad dialógy s občanmi a občianske fóra – už úspešne testované vo viacerých regiónoch – s účastníkmi, ktorí boli vybraní náhodným a vyváženým spôsobom, pričom sa ako cenná ukázala kombinácia občianskych a odborných fór; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sa domnieva, že aj po skončení konferencie musí EÚ pokračovať v priamom kontakte so svojimi občanmi, pričom sa bude opierať o bohaté skúsenosti získané z participatívnych modelov s cieľom vytvoriť stály štruktúrovaný mechanizmus dialógu na miestnej úrovni. Tieto stále mechanizmy sa musia kombinovať s dialógmi o aktuálnych otázkach, v ktorých sa môžu cieľové skupiny obmieňať; |
| --- | --- |

8.

| 9. | súhlasí s názorom, že na zdôraznenie budúceho smerovania európskeho projektu je potrebné venovať osobitnú pozornosť mladým ľuďom, ktorí by sa mali na tejto konferencii zúčastniť, a upozorňuje, že všetky návrhy konferencie musia citlivo zohľadňovať obavy budúcich generácií; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na jednoznačné zameranie na kľúčové výzvy, ktorým čelí Európska únia, a na diskusiu zdola nahor o témach konferencie, a to vrátane environmentálnych a klimatických výziev, sociálnej spravodlivosti, udržateľného rozvoja, digitálnej transformácie, migrácie, európskeho spoločenstva hodnôt, hospodárstva a zamestnanosti, územnej súdržnosti a zmien politík, procesov, inštitúcií a zdrojov EÚ vrátane úlohy miestnej a regionálnej demokracie a samosprávy, ktoré sú potrebné na to, aby EÚ mohla reagovať na potreby a očakávania občanov v súvislosti s týmito otázkami. V záujme riadneho vykonávania výsledkov konferencie by sa nemali vylúčiť možné zmeny zmlúv EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje návrh predložený v pozícii Európskeho parlamentu ku Konferencii o budúcnosti Európy (P9_TA-PROV (2020)0010), aby sa počas konferencie uskutočnili viaceré tematicky zamerané Agory občanov týkajúce sa politických priorít, na ktorých by sa zúčastnilo najviac 200 až 300 občanov, pričom každý členský štát by bol zastúpený minimálne troma občanmi v súlade so zásadou zostupnej proporcionality. Ďalej podporuje snahu Európskeho parlamentu, aby náhodný výber účastníkov spomedzi všetkých občanov EÚ uskutočňovali nezávislé inštitúcie v členských štátoch v súlade s uvedenými kritériami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je presvedčený, že na využitie podpory občanov európskej integrácii a na ich užšie zapojenie do rozhodovacieho procesu EÚ je nevyhnutné, aby sa počas diskusií konferencie kládol dôraz na ďalšie rozvíjanie koncepcie európskeho občianstva vychádzajúcej z individuálnych práv v európskom systéme viacúrovňového riadenia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na svoje obavy v súvislosti s pozíciami, ktoré doteraz vyjadrila Európska komisia a Rada ministrov a ktoré nie sú dostatočne jasné a ambiciózne, pokiaľ ide o rozsah a proces Konferencie o budúcnosti Európy a najmä o zapojenie miestnych a regionálnych samospráv Európskej únie a Výboru regiónov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sa domnieva, že jasným cieľom konferencie musí byť sformulovanie konkrétnych návrhov právnych predpisov alebo zmien zmlúv EÚ, o ktorých by sa potom diskutovalo počas kampane pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2024 s ohľadom na budúci konvent; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta navrhované plenárne zasadnutie konferencie, ktoré by tvorili poslanci Európskeho parlamentu, zástupcovia Európskej komisie, vlád členských štátov EÚ27, národných parlamentov a Európskeho výboru regiónov. Žiada, aby VR zastupovalo najmenej osem členov s plným hlasovacím právom; domnieva sa tiež, že je potrebné rovnoprávne zastúpenie druhých komôr národných parlamentov, keďže ich v mnohých členských štátoch tvoria zástupcovia regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žiada riadiaci výbor konferencie, aby zabezpečil politickú a inštitucionálnu rovnováhu medzi všetkými úrovňami riadenia vrátane jedného člena Európskeho výboru regiónov, ktorému by mohol pomáhať jeden zamestnanec VR vyslaný spoločným sekretariátom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta návrh zapojiť do diskusií o budúcnosti Európy aj miestnych a regionálnych zástupcov z kandidátskych krajín EÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Európsky parlament, Radu a Komisiu, aby začlenili zásady uvedené v tomto uznesení do svojho spoločného vyhlásenia a deklaruje svoj úmysel zámer stať sa signatárom tohto vyhlásenia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil predsedovi Európskeho parlamentu, predsedníčke Európskej komisie, predsedovi Európskej rady a chorvátskemu predsedníctvu Rady EÚ. |
| --- | --- |

19.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/8

---

Uznesenie Európskeho výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2020

(2020/C 141/03)

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

so zreteľom na:

| — | pracovný program Európskej komisie na rok 2020 (1), |
| --- | --- |

—

pracovný program Európskej komisie na rok 2020 (1),

| — | protokol o spolupráci s Európskou komisiou z februára 2012, |
| --- | --- |

—

protokol o spolupráci s Európskou komisiou z februára 2012,

| — | svoje uznesenie na tému Návrhy Európskeho výboru regiónov na nové legislatívne obdobie Európskej únie z 27. júna 2019, |
| --- | --- |

—

svoje uznesenie na tému Návrhy Európskeho výboru regiónov na nové legislatívne obdobie Európskej únie z 27. júna 2019,

| 1. | opakovane pripomína, že do vytvárania a vykonávania politík EÚ je potrebné zapojiť miestnych a regionálnych zástupcov a európskych občanov, a to najmä prostredníctvom riadneho uplatňovania aktívnej subsidiarity a viacúrovňového riadenia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada, aby sa urýchlene dosiahla dohoda o viacročnom finančnom rámci (VFR) s cieľom zabezpečiť včasné spustenie nových programov EÚ. Naliehavo žiada Komisiu, aby súbežne s rokovaniami s rozpočtovým orgánom predložila krízový plán, ktorý zabráni možnému prerušeniu programov v prípade neskorého prijatia VFR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opakovane dôrazne žiada, aby sa budúci viacročný finančný rámec stanovil aspoň vo výške 1,3 % hrubého národného dôchodku EÚ27 s cieľom zabezpečiť rozpočet zodpovedajúci potrebám, očakávaniam a obavám občanov EÚ vrátane nových priorít stanovených v európskej zelenej dohode; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada Komisiu, aby pri príprave partnerských dohôd a programov na roky 2021 – 2027 dôsledne monitorovala uplatňovanie kódexu správania pre partnerstvo a zabezpečila, aby zapojenie miestnych a regionálnych samospráv zodpovedalo plnohodnotnému partnerstvu. Zásady partnerstva a viacúrovňového riadenia by mali takisto slúžiť ako inšpirácia pre riadenie európskeho semestra v záujme jeho účinnosti a legitímnosti, a to najmä preto, že semester poskytuje usmernenia pre programy politiky súdržnosti na obdobie rokov 2021 – 2027; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta záväzok Komisie realizovať ciele udržateľného rozvoja ich začlenením do európskeho semestra tak, ako to odporúča VR, a ich zahrnutím do celkového prístupu európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

5.

O európskej zelenej dohode

| 6. | vyzýva Komisiu, aby dôsledne začlenila miestne a regionálne samosprávy do všetkých právnych predpisov a iniciatív týkajúcich sa európskej zelenej dohody, a to počnúc Európskym klimatickým paktom. VR má zasa v úmysle v plnej miere podporiť vykonávanie zelenej dohody a rozvoj klimatického paktu prostredníctvom koordinovaných a prierezových opatrení a iniciatív s cieľom zabezpečiť, aby sa vychádzalo z viacúrovňového riadenia a územnej legitimity a aby sa pritom nezabudlo na žiadnu osobu ani región; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opakovane pripomína Komisii, aby zabezpečila, že európsky právny predpis v oblasti klímy bude založený na dôkladnej analýze jeho vplyvov a prínosov v spojení s konkrétnymi plánmi financovania, jasne poukáže na úlohu miestnych a regionálnych samospráv a stanoví jednoznačný časový rámec na revíziu cieľov v záujme dosiahnutia klimatickej neutrálnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby v novej stratégii EÚ pre adaptáciu poskytla miestnym a regionálnym samosprávam potrebnú podporu pri vykonávaní politík v oblasti adaptácie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že členské štáty pri hodnotení konečných národných energetických a klimatických plánov v júni 2020 zaistia viacúrovňový dialóg o klíme a energetike a verejné konzultácie za účasti miestnych a regionálnych samospráv. Zaväzuje sa, že zriadi fórum miestnych a regionálnych samospráv a zainteresovaných strán s cieľom spolupracovať s Komisiou a členskými štátmi a poskytovať spätnú väzbu o vykonávaní opatrení a iniciatív súvisiacich so zelenou dohodou, ako aj predkladať návrhy k legislatívnym návrhom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta návrh týkajúci sa „zelenej prísahy“, ktorý by mal výslovne zahŕňať VR. Iniciatíva by mala umožniť a) začlenenie kritérií udržateľnosti do všetkých politík EÚ, makroekonomických priorít a finančných nástrojov, európskeho semestra a viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 v snahe zabezpečiť, aby boli všetky právne predpisy v súlade s cieľmi zelenej dohody a b) zisťovanie a odstraňovanie prekážok a nezrovnalostí v právnych predpisoch EÚ. VR prispeje k tomuto cieľu prostredníctvom iniciatív, ako je napr. sieť regionálnych centier; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu, aby naďalej v plnej miere podporovala existujúce úspešné iniciatívy, ako je Dohovor primátorov a starostov, Urbánna agenda pre EÚ, iniciatíva Čistá energia pre ostrovy EÚ a niekoľko ďalších regionálnych, vnútroštátnych a cezhraničných iniciatív; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta úsilie Európskej komisie zamerané na dekarbonizáciu odvetvia energetiky prostredníctvom stratégie inteligentnej sektorovej integrácie, vlny obnovy budov a výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori. V tejto súvislosti by sa malo zabrániť možným negatívnym dôsledkom spojeným s obnovou budov s cieľom zvýšiť ich energetickú hospodárnosť alebo by sa mali kompenzovať s cieľom chrániť nájomníkov, zraniteľných spotrebiteľov a domácnosti ohrozené energetickou chudobou. VR preto opakuje svoju výzvu na vypracovanie európskeho plánu pre bývanie. Takýto proaktívny program, ktorý odráža európsku iniciatívu občanov „Housing for All“ (Bývanie pre všetkých), by mal okrem iného zahŕňať aspekty reformy štátnej pomoci, otázku mechanizmov regulácie nájomného a jav vytláčania na trhu s nehnuteľnosťami, ktorý spôsobujú digitálne platformy; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta začlenenie návrhov týkajúcich sa ekologických európskych miest a zvýšenia biodiverzity v mestských oblastiach vrátane iniciatívy „Green City Accord“. Podporuje prípravu ambicióznej stratégie EÚ v oblasti biodiverzity po roku 2020 a pozíciu EÚ v rámci 15. konferencie zmluvných strán Dohovoru OSN o biologickej diverzite s cieľom zabezpečiť, aby boli miestne a regionálne samosprávy formálne uznané za kľúčových partnerov pri vypracúvaní, vykonávaní a monitorovaní opatrení potrebných na zastavenie straty biodiverzity a degradácie ekosystémových služieb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta prípravu nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo, ktorý musí byť ambiciózny, časovo viazaný a vedecky podložený, pričom jeho prvoradou prioritou musí byť prevencia v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva EÚ. V tejto súvislosti so záujmom očakáva predloženie legislatívneho návrhu zameraného na posilnenie postavenia spotrebiteľov, pokiaľ ide o ekologickú transformáciu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upozorňuje na potrebu riešiť všetky vzájomne prepojené výzvy, pokiaľ ide o úsilie vytvoriť netoxické životné prostredie, a očakáva, že jeho výsledkom bude vypracovanie akčného plánu nulového znečistenia ovzdušia, vody a pôdy, ktorý sa má prijať v roku 2021; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta záväzok Komisie vypracovať novú dlhodobú víziu pre vidiecke oblasti a spojiť sily s Európskym parlamentom (2) a vyzvať na vypracovanie agendy EÚ pre vidiecke oblasti a vyvážený a komplexný prístup k európskemu územnému rozvoju tak, aby boli potreby vidieckych oblastí zohľadnené vo všetkých príslušných európskych politikách, ako sa uvádza vo vyhlásení o rozvoji vidieka prijatom v Corku; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú dôležitú úlohu pri vykonávaní budúcej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ako aj v rámci už avizovanej stratégie „z farmy na stôl“, a to aj prostredníctvom ekologizácie verejného obstarávania, podpory zdravého stravovania, zvyšovania informovanosti o plytvaní potravinami a vykonávania konkrétnych opatrení v praxi. VR sa domnieva, že stratégia „z farmy na stôl“ predstavuje jedinečnú príležitosť na zlepšenie súdržnosti politík, stimulovanie prechodu na udržateľnejšie potravinové systémy a na posilnenie environmentálneho rozmeru SPP. V rámci tejto stratégie by sa v akčnom pláne mali stanoviť kvantifikovateľné ciele týkajúce sa obmedzenia používania chemických pesticídov do roku 2027 aspoň o 30 % a syntetických dusíkatých hnojív, ako aj rozšírenia plochy obhospodarovanej ekologicky, rozsiahlejšej konzumácie ovocia a zeleniny a zníženia miery obezity v EÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Európsku komisiu, aby zlepšila informovanosť spotrebiteľov prostredníctvom harmonizovaného európskeho environmentálneho označovania a spoločných noriem s cieľom podporiť prechod na udržateľnú spotrebu uľahčením ekologických nákupov a stimulovaním podnikov k tomu, aby rozvíjali a zlepšovali svoju udržateľnosť. Požaduje, aby európsky systém označovania výživovej hodnoty podnecoval spotrebiteľov v EÚ na výber zdravších potravín, |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu, aby prijala akčný plán na podporu pastierstva v EÚ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | požaduje komplexný strategický program pre všetky európske námorné odvetvia s cieľom podporiť dekarbonizáciu morských odvetví a udržateľný prístup k rybolovu a výrobe potravín, ako aj zachovať konkurenčnú výhodu európskych prímorských regiónov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sa domnieva, že pobrežné spoločenstvá by mali byť zahrnuté do vypracúvania politík v oblasti udržateľného riadenia morských a oceánskych zdrojov s cieľom riešiť celosvetové výzvy na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žiada aktualizovať stratégiu lesného hospodárstva EÚ po roku 2020 s cieľom zabezpečiť koordináciu politík na úrovni EÚ, ktoré majú vplyv na lesné hospodárstvo, a pripraviť pôdu pre akčný plán EÚ v oblasti odlesňovania a degradácie lesov v snahe znížiť vplyv spotreby výrobkov a surovín v EÚ na životné prostredie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje európsky plán na boj proti rakovine a zdôrazňuje, že prevencia, diagnostika a liečba sa zvyčajne poskytujú v miestnych spoločenstvách pacientov, a preto je zmysluplné zapojiť miestne a regionálne samosprávy, ktoré sú kľúčom k úspechu tejto iniciatívy; |
| --- | --- |

23.

| 24. | očakáva, že nová stratégia v oblasti farmaceutického priemyslu pre Európu zlepší prístupnosť a cenovú dostupnosť liekov vo všetkých regiónoch EÚ, zabezpečí inovácie pre pacientov a posilní vedúce postavenie Európy v priemyselnej oblasti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Európsku komisiu, aby zintenzívnila spoluprácu v oblasti chorôb, ktorým možno predchádzať očkovaním, a zapojila miestne a regionálne samosprávy do prípravy návrhu Komisie na spoločný očkovací preukaz/pas pre občanov EÚ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opakuje svoju výzvu, aby sa v celom spektre právnych predpisov EÚ uplatňovala zásada, podľa ktorej neexistuje bezpečná úroveň vystavenia všetkým endokrinným disruptorom, a požaduje zákaz bifenylov a ftalátov vo všetkých materiáloch prichádzajúcich do styku s potravinami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby odolnosť voči katastrofám považovala za jeden z kľúčových aspektov udržateľného rozvoja a zabezpečila, že bude zohľadnená v budúcich fondoch a projektoch EÚ a že sa posilní kapacita miestnych a regionálnych samospráv v oblasti znižovania rizika katastrof, pripravenosti na katastrofy a ich riadenia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, v súlade s európskou iniciatívou občanov „Fairosene“, aby predložila návrh na revidované zdaňovanie energie, ktorým sa odstránia dotácie na fosílne palivá, zaručia udržateľné rovnaké podmienky pre rôzne druhy dopravy a umožní sa nižšie zdaňovanie energie z obnoviteľných zdrojov, aby sa stala lacnejšou ako energia z fosílnych palív, a naliehavo vyzýva Radu, aby urýchlene prijala navrhované právne predpisy o dani z pridanej hodnoty (DPH), aby členské štáty mohli cielenejšie využívať sadzby DPH s cieľom zohľadniť väčšie ambície v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že je potrebné zabrániť nekalej hospodárskej súťaži zo strany krajín mimo EÚ s nižšími normami v oblasti klímy. Vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že zámer Komisie navrhnúť mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach pre vybrané sektory nie je uvedený v jej pracovnom programe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta ambíciu Komisie v rámci investičného plánu pre udržateľnú Európu zmobilizovať v nadchádzajúcom desaťročí 1 bilión EUR. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že samotný plán sa zdá byť v praxi menej ambiciózny – pozostáva prevažne z preskupenia už existujúcich a predtým plánovaných opatrení – a nemá dodatočné zdroje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta zámer Komisie zabezpečiť v nadväznosti na prebiehajúce preskúmanie pravidiel a usmernení týkajúcich sa štátnej pomoci väčšiu flexibilitu pre regióny zapojené do spravodlivej transformácie a väčšiu flexibilitu pre udržateľné investície; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu politiky súdržnosti ako hlavného finančného nástroja v rozpočte EÚ na dosiahnutie cieľov zelenej dohody. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj zabezpečeniu komplementárnosti a konzistentnosti nového Fondu na spravodlivú transformáciu s ostatnými fondmi. V tejto súvislosti potvrdzuje, že Združenie pre súdržnosť bude naďalej sledovať prijatie a vykonávanie iniciatív týkajúcich sa politiky súdržnosti a programového procesu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta zámer Komisie predložiť stratégiu pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu s cieľom modernizovať a ekologizovať odvetvie dopravy a zdôrazňuje, že financovanie dopravnej infraštruktúry a výskumu by malo byť spojené s faktormi udržateľnosti. Potvrdzuje svoju ochotu spolupracovať s príslušnými útvarmi Komisie s cieľom vypracovať praktické riešenia na stimulovanie a uľahčenie dekarbonizácie mobility v mestských a vidieckych oblastiach Únie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva Komisiu, aby zjednodušila celkový systém riadenia politiky súdržnosti na všetkých úrovniach verejnej správy s cieľom znížiť administratívnu záťaž riadiacich orgánov a príjemcov v záujme lepšej dostupnosti a efektívnosti financovania. Okrem toho vyzýva Komisiu, aby prijala doplnkový súbor ukazovateľov, ako je napríklad index sociálneho pokroku, ktorý doplní ukazovateľ HDP s cieľom lepšie zohľadniť skutočný sociálno-ekonomický rozvoj regiónov a dosiahnuť spravodlivejšie rozdeľovanie finančných prostriedkov z fondov politiky súdržnosti. Zdôrazňuje, že je dôležité viac zviditeľniť výsledky projektov financovaných EÚ, aby sa lepšie ukázali ich výhody pre každodenný život Európanov; |
| --- | --- |

34.

Realizácia digitálnej transformácie

| 35. | poukazuje na územné hľadiská v súvislosti s jednotným trhom a na absolútnu potrebu podporovať digitálnu súdržnosť. Preto sa domnieva, že vytvorenie siete centier digitálnych inovácií dostatočne pokrýva všetky regióny; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sa domnieva, že existujúci regulačný rámec EÚ, ktorý sa uplatňuje na kolaboratívne a platformové hospodárstvo, si vyžaduje dôkladnú aktualizáciu. Výbor regiónov predovšetkým očakáva, že v akte o digitálnych službách sa bude riešiť kľúčová otázka stavu platforiem a prístupu k údajom a konkrétne sa určia kritériá všeobecného záujmu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | so záujmom očakáva zavedenie miestneho/regionálneho indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti v treťom štvrťroku 2020; |
| --- | --- |

37.

| 38. | taktiež zdôrazňuje, že je potrebné určiť budúce požiadavky na miestnej a regionálnej úrovni, pokiaľ ide o investície do širokopásmového pripojenia, a navrhuje spolupracovať s Európskou komisiou a Európskou investičnou bankou s cieľom vypracovať nové plány financovania a podpory infraštruktúry IKT v znevýhodnených oblastiach; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podporuje vykonávanie a aktualizáciu programu v oblasti zručností pre Európu a aktualizáciu akčného plánu digitálneho vzdelávania; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala regulačný rámec Európskej únie pre umelú inteligenciu ako dôležitý aspekt výskumu a inovácie, ako aj verejných služieb. Toto preskúmanie by malo odrážať antropocentrický prístup pri vývoji technológií a malo by zabezpečiť rešpektovanie európskych hodnôt a zásad a zabezpečiť, aby mali európski občania naďalej úplnú kontrolu nad svojimi osobnými údajmi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta, že sa kladie dôraz na „zvyšovanie kybernetickej bezpečnosti“ a žiada Komisiu, aby vo všetkých svojich úvahách zohľadnila aj systémy spravované miestnymi a regionálnymi samosprávami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sa domnieva, že komplexná dlhodobá stratégia pre európsky priemysel má zásadný význam. Táto stratégia musí podporovať digitálnu transformáciu, umožniť, aby všetky zložky priemyslu v plnej miere prispievali k vytvoreniu klimaticky neutrálneho a obehového hospodárstva a vychádzali z miestne orientovaného prístupu zameraného na posilnenie a prepojenie regionálnych ekosystémov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | so záujmom očakáva vypracovanie správy o prekážkach jednotného trhu a dúfa, že táto správa poskytne jasný a komplexný obraz najzávažnejších prekážok, ktoré bránia európskym podnikom, najmä malým a stredným podnikom, a verejnosti využívať plný potenciál jednotného trhu. Okrem toho vyzýva Komisiu, aby navrhla opatrenia na odstránenie zistených prekážok a zjednodušila celkový regulačný rámec EÚ. Zdôrazňuje kľúčovú úlohu inteligentnej špecializácie pri prepájaní kľúčových úloh EÚ, ako je adaptácia na zmenu klímy a priemyselná transformácia, s miestnymi a regionálnymi inovačnými ekosystémami, a navrhuje úzku spoluprácu medzi VR, Komisiou a Spoločným výskumným centrom (JRC) s cieľom ešte viac prehĺbiť túto koncepciu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sa domnieva, že výskumné a inovačné činnosti podporované v rámci rozsiahleho programu Horizont Európa a mnohé vnútroštátne nástroje financovania by tiež mali zabezpečiť, aby sa nezabudlo na žiadny región ani mesto a aby nedochádzalo k takému silnému úniku talentov a investícií s vysokou pridanou hodnotou z európskych okrajových regiónov do veľkých miest a etablovaných priemyselných regiónov, ako bol zaznamenaný v poslednom čase; |
| --- | --- |

44.

O sociálnych a hospodárskych reformách

| 45. | podporuje celkový cieľ silnej sociálnej Európy pre spravodlivé transformácie a má v úmysle prispieť k úplnému územnému vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv, podporovať dôstojnú prácu pre všetkých, ktorá poskytuje základ pre spravodlivý a udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj, vrátane návrhov, ktoré boli oznámené v súvislosti s reguláciou práce pre platformy, stanovením minimálnej mzdy, plánovaním systému zaistenia dávok v nezamestnanosti, podporou rekvalifikácie, posilnením záruky pre mladých ľudí a vykonávaním záruky pre deti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva Komisiu, aby nadviazala na závery fínskeho predsedníctva týkajúce sa „hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky“, ktoré sa zaoberá blahobytom ľudí, ako štandardným úžitkom a faktorom prispievajúcim k makroekonomickému rastu a pokroku; |
| --- | --- |

46.

| 47. | víta, že Komisia začlenila regionálny rozmer európskeho sociálneho prehľadu a žiada, aby sa toto úsilie v budúcnosti zintenzívnilo prostredníctvom prehĺbenej spolupráce s členskými štátmi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žiada vytvoriť akčný plán v oblasti sociálneho hospodárstva, ktorý by okrem iného navrhol prierezové právne vymedzenie pojmu „sociálny podnik“ a vytvoril by európsky štatút pre sociálne a solidárne podniky; |
| --- | --- |

48.

| 49. | víta oznámenie Komisie a otvorenie verejnej konzultácie o preskúmaní rámca správy hospodárskych záležitostí vrátane Paktu stability a rastu. Toto preskúmanie správy hospodárskych záležitostí EÚ predstavuje veľmi potrebnú príležitosť na zlepšenie fiškálnych pravidiel EÚ zavedením zlatého pravidla pre udržateľné investície vrátane finančných prostriedkov vyčlenených v rámci štrukturálnych a investičných fondov potrebných na vykonávanie zelenej dohody; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu, aby uprednostnila budovanie kapacít miestnych a regionálnych samospráv v rámci programu na podporu štrukturálnych reforiem a nadchádzajúceho programu na podporu reforiem, ako sa požaduje v jeho stanovisku zo 4. decembra 2019 (3); |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje, že je potrebné pokračovať v práci na prehĺbení hospodárskej a menovej únie, najmä prostredníctvom dokončenia bankovej únie a dostatočných rozpočtových prostriedkov pre rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť (BICC), ako aj dosiahnutím pokroku, pokiaľ ide o európsky systém zaistenia dávok v nezamestnanosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opakuje svoju výzvu, aby bolo predložené oznámenie o udržateľnom cestovnom ruchu v Európe; |
| --- | --- |

52.

Silnejšia Európa vo svete

| 53. | víta zámer Komisie začať rozsiahlu iniciatívu v oblasti reformy Svetovej obchodnej organizácie (WTO), a to v nadväznosti na ďalšiu Konferencii ministrov WTO v júni 2020. Zdôrazňuje, že tento krok je o to dôležitejší z toho dôvodu, že medzinárodný vývoj smeruje k zvýšenému protekcionizmu a medzinárodným spoločnostiam sa poskytujú štátne dotácie. Preto víta aj navrhovanú bielu knihu o nástroji pre zahraničné subvencie; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že v návrhu predbežnej správy o posúdení vplyvu na udržateľnosť v súvislosti s obchodnou dohodou so združením Mercosur sa uvádza, že najväčší prospech z tejto dohody bude mať v EÚ odvetvie výroby a služieb, zatiaľ čo očakávané negatívne účinky sa najviac prejavia v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach EÚ; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy prispievajú k posilneniu dobrej správy verejných vecí a miestnej demokracie v susedstve EÚ, a vyzýva Komisiu, aby zvýšila balík finančnej pomoci pre miestne a regionálne samosprávy v partnerských krajinách, najmä pokiaľ ide o partnerské iniciatívy zamerané na budovanie kapacít, v súlade so zisteniami z hodnotenia podpory EÚ pre miestne a regionálne samosprávy v regiónoch zapojených do procesu rozširovania a v susedných regiónoch (2010 – 2018); |
| --- | --- |

55.

| 56. | víta ohlásený akčný plán v oblasti rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien vo vonkajších vzťahoch. VR prispieva k jeho cieľom tým, že sa v rámci Európsko-stredomorského zhromaždenia regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM) zameriava na posilnenie postavenia žien; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nabáda Komisiu a členské štáty, aby podporovali cezhraničnú spoluprácu medzi regionálnymi a miestnymi samosprávami Európskej únie a v partnerských krajinách, a to aj vo forme európskych zoskupení územnej spolupráce a európskych makroregionálnych stratégií; |
| --- | --- |

57.

| 58. | sa domnieva, že proces rozširovania musí pokračovať ako priorita EÚ a že regionálne a miestne samosprávy v krajinách zapojených do procesu rozširovania by sa mali ešte viac zapájať do príprav na pristúpenie. Táto skutočnosť by sa mala zohľadniť pri preskúmaní metodiky prístupových rokovaní. Prostredníctvom svojich zmiešaných poradných výborov má VR v úmysle pomôcť kandidátskym krajinám lepšie sa začleniť do kľúčových politík EÚ pred pristúpením; |
| --- | --- |

58.

| 59. | súhlasí s tým, že Východné partnerstvo by sa malo posilniť na základe konzultácie o svojej budúcnosti a bude naďalej odhodlane presadzovať jeho ciele mimo hlavných miest a na úrovni správy, ktorá je najbližšie k verejnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje význam miestnych a regionálnych aktérov a ich iniciatív v oblasti decentralizovanej spolupráce pri dosahovaní cieľov Agendy 2030 a cieľov udržateľného rozvoja. Vyzýva Európsku komisiu, aby poskytovala nepretržitú podporu týmto iniciatívam a zviditeľňovala ich; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v pracovnom programe na rok 2020 sa vôbec nespomína južné susedstvo. Zdôrazňuje, že tento rok si pripomíname 25. výročie Barcelonského vyhlásenia, a žiada Európsku komisiu, aby vzala do úvahy túto jedinečnú príležitosť a navrhla obnovený program EÚ pre južné susedstvo, ktorý by zabezpečil inovačný, medzikultúrny a inkluzívny rozvoj spoločenstva v stredozemskom regióne s cieľom čeliť novým výzvam do roku 2030; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opakovane poukazuje na to, že je potrebné posilniť platformy pre elektronické vzdelávanie, zlepšiť dostupnosť otvorených online kurzov v oblasti civilnej ochrany a podporovať vytváranie sietí v oblasti znalostí a zručností. V tejto súvislosti dôrazne podporuje vytvorenie a zavádzanie európskej vedomostnej siete v oblasti civilnej ochrany; |
| --- | --- |

62.

O európskych hodnotách

| 63. | vyzýva Európsku komisiu, aby posilnila existujúce nástroje EÚ na monitorovanie a ochranu právneho štátu a podľa možnosti vypracovala jednotný, horizontálny monitorovací mechanizmus pre právny štát, demokraciu a základné práva. Tento mechanizmus by mal vychádzať z čo najväčšieho počtu rôznych zdrojov vrátane miestnych a regionálnych samospráv, organizovanej občianskej spoločnosti a jednotlivcov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naliehavo žiada Komisiu, aby pokračovala v podpore výmeny najlepších postupov a skúseností medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy, pokiaľ ide o boj proti populizmu a extrémizmu a podporu kultúry ľudských práv doplnenú o finančné prostriedky, odborné znalosti a praktické usmernenia pre vnútroštátne, regionálne a miestne samosprávy s cieľom chrániť naše demokratické systémy; |
| --- | --- |

64.

| 65. | so záujmom očakáva iniciatívu pre nový pakt o migrácii a azyle a poukazuje na naliehavú potrebu komplexného prístupu k politikám v oblasti migrácie, integrácie a azylu na základe zásad dodržiavania základných ľudských práv a solidarity. EÚ by mala zároveň pokračovať vo svojom úsilí chrániť vonkajšie hranice EÚ s cieľom predchádzať nelegálnej migrácii a bojovať proti obchodovaniu s ľuďmi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podporuje predloženie nového akčného plánu pre integráciu a začlenenie a zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú kľúčovú úlohu pri uľahčovaní integrácie. Víta, že v poslednom čase sa postupne zvyšovala podpora, ktorú miestne samosprávy dostávajú priamo od Európskej únie, a žiada, aby sa táto podpora zintenzívnila a aby bola miestnym a regionálnym samosprávam poskytovaná finančná pomoc na prijímanie a začleňovanie legálnych migrantov a utečencov bezprostrednejším a jednoduchším spôsobom. Zaväzuje sa k ešte intenzívnejšej spolupráci medzi VR, Európskou komisiou a ostatnými partnermi v rámci iniciatívy a siete „Mestá a regióny za integráciu“; |
| --- | --- |

66.

| 67. | víta zámer Európskej komisie úzko spolupracovať s regionálnymi a vnútroštátnymi orgánmi na tom, aby sa európsky vzdelávací priestor stal do roku 2025 skutočnosťou, podporuje cieľ vybudovať priestor pre vzdelávanie, štúdium a výskum bez hraníc a zdôrazňuje potrebu podporovať cirkuláciu mozgov a spätnú migráciu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdôrazňuje, že Nová európska stratégia pre kultúru obohacuje a posilňuje európsku identitu, ktorá dopĺňa národné a regionálne identity, prostredníctvom uznania rozmanitosti európskych kultúr a jazykov a posilňovaním európskych kultúrnych a tvorivých odvetví a ich vzťahov s partnermi mimo Európy. VR tiež nabáda Európsku komisiu, aby podporila iniciatívu Unesco v oblasti kultúrneho dedičstva zameranú na využívanie svetového dedičstva ako nástroja na posilnenie hospodárskej a sociálnej udržateľnosti vidieckych oblastí v Európe; |
| --- | --- |

68.

| 69. | víta dlho očakávanú „novú bezpečnostnú stratégiu“ a smernicu o ochrane kritickej infraštruktúry a žiada, aby boli zahrnuté všetky iniciatívy a stratégie miestnych a regionálnych samospráv v oblasti civilnej ochrany; |
| --- | --- |

69.

Posilnenie európskej demokracie

| 70. | oceňuje, že Európska komisia uznáva úlohu, ktorú zohrávajú orgány verejnej správy na nižšej ako celoštátnej úrovni v rámci demokratického systému Únie. VR opätovne potvrdzuje silnú vôľu európskych regiónov a miest zúčastňovať sa na európskej demokracii a rozhodovaní ako plnohodnotní partneri a prispievať k uplatňovaniu zásad viacúrovňového riadenia, aktívnej subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

70.

| 71. | víta nadchádzajúcu Konferenciu o budúcnosti Európy. Poukazuje na to, že aktívne zapojenie VR do riadiacich orgánov a plenárneho zasadnutia konferencie bude prínosom pre tento proces a umožní miestnym a regionálnym samosprávam a verejnosti viesť zmysluplný dialóg s EÚ, čo by malo vyústiť do konkrétnych návrhov na zlepšenie účinnosti a demokratického fungovania EÚ; |
| --- | --- |

71.

| 72. | víta záväzok Európskej komisie zabezpečiť transparentnú a efektívnu realizáciu politík a zabezpečiť, aby poskytovali hmatateľné výhody a zároveň nespôsobovali nadmernú administratívnu záťaž. Pripomína svoju všeobecnú podporu programu lepšej právnej regulácie a očakáva, že v rámci zásady „jeden za jeden“ sa nebude uplatňovať mechanicky. VR oceňuje rozvoj spolupráce s Európskou komisiou prostredníctvom siete regionálnych centier VR, pokiaľ ide o preskúmanie vykonávania politiky EÚ priamo na mieste; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poukazuje na význam silnej koordinačnej úlohy Európskej komisie pri vykonávaní Urbánnej agendy pre EÚ. VR považuje obnovenú Lipskú chartu za ďalší krok k prepojeniu Urbánnej agendy pre EÚ s programom „lepšej právnej regulácie“ Európskej komisie a zelenou dohodou; |
| --- | --- |

73.

| 74. | žiada, aby sa vypracovala zastrešujúca európska stratégia pre demografické zmeny, ku ktorej má VR v úmysle prispieť analýzou vplyvu demografických zmien na rôzne skupiny ľudí a regiónov; |
| --- | --- |

74.

| 75. | víta vytvorenie portfólia komisárky pre rovnosť. VR pripomína, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú kľúčovú úlohu pri riešení otázky rodovej rovnosti: rovnaké odmeňovanie za rovnakú prácu, rovnaké rozdelenie opatrovateľských povinností, primerané vyplácanie rodičovskej a opatrovateľskej dovolenky, zníženie rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch, ukončenie násilia páchaného na ženách a rodové rozpočtovanie. Vyzýva na prijatie konkrétnych opatrení v uvedených oblastiach ako prostriedok na posilnenie postavenia žien, a to počnúc miestnou a regionálnou úrovňou; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, chorvátskemu a nemeckému predsedníctvu Rady EÚ a predsedovi Európskej rady. |
| --- | --- |

76.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 37 final.

1

(2)  Uznesenie EP z 3. októbra 2018 o riešení osobitných potrieb vidieckych, horských a vzdialených regiónov.

2

(3)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02043-00-01-ac-tra-sk.docx/content.

3

---

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

138. plenárne zasadnutie VR, 11. 2. 2020 – 12. 2. 2020

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/15

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Posilnenie právneho štátu v Únii – Koncepcia pre prijatie opatrení

(2020/C 141/04)

| Spravodajca: | Franco IACOP (IT/SES), poslanec regionálneho zastupiteľstva regiónu Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |
| Referenčný dokument: | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Posilnenie právneho štátu v Únii – Koncepcia pre prijatie opatrení COM(2019) 343 final |

Spravodajca:

Franco IACOP (IT/SES), poslanec regionálneho zastupiteľstva regiónu Friuli Venezia Giulia

Referenčný dokument:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Posilnenie právneho štátu v Únii – Koncepcia pre prijatie opatrení COM(2019) 343 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta návrh Komisie, ktorým sa uznáva a vyzdvihuje právny štát ako predpoklad európskeho integračného procesu a ako základná hodnota Únie zakotvená v zmluvách a spoločná pre ústavné tradície členských štátov; zdôrazňuje, že iniciatívy stanovené Komisiou na podporu zásad právneho štátu, prevenciu možných porušení týchto zásad a primeranú reakciu v prípade ich nedodržania sú pozitívnym doplnkom súčasného systému; |
| --- | --- |

1.

| 2. | súhlasí s tým, že hoci kontrola dodržiavania zásad právneho štátu prislúcha v prvom rade jednotlivým členským štátom, je spoločnou zodpovednosťou členských štátov a Únie. Článok 2 ZEÚ poskytuje spoľahlivý právny základ na vykonávanie tejto kontroly zo strany inštitúcií EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | okrem toho zdôrazňuje, že pri posilňovaní právneho štátu zohrávajú dôležitú úlohu občianska spoločnosť a miestne a regionálne orgány, ktoré tvoria základnú úroveň demokratickej legitimity a mali by sústavne presadzovať kultúru právneho štátu a monitorovať dodržiavanie zásad, ktoré sú s ňou spojené. Miestne a regionálne orgány môžu prispieť k osvetovej činnosti, ktorú navrhuje Komisia, a môžu slúžiť aj ako zdroje informácií pre monitorovanie, ktoré plánuje uskutočňovať. VR môže uľahčiť a koordinovať úsilie miestnych a regionálnych orgánov o posilnenie právneho štátu, napríklad tým, že ich bude nabádať, aby vytvárali nadstranícke dohody o tých aspektoch miestnej demokracie, ktoré sa považujú za nespochybniteľné a budú spoločne bránené pred prípadnými útokmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že dodržiavanie zásad právneho štátu sa musí zaručiť v záujme všetkých, keďže je predpokladom výkonu základných práv a slobôd, ktoré právny poriadok Únie priznáva jednotlivcom; posilnenie právneho štátu v členských štátoch znamená posilnenie práv udelených každej osobe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je presvedčený, že komplexný systém ochrany práva si vyžaduje kontrolu nad členskými štátmi, ale aj monitorovanie inštitúcií EÚ; domnieva sa preto, že systém Únie na kontrolu dodržiavania zásad právneho štátu by mali doplniť externé mechanizmy mimo samotnej Únie. Hoci si je VR vedomý právnych problémov, ktoré treba prekonať, víta zámer Komisie obnoviť proces pristúpenia Únie k EDĽP, ako sa vyžaduje v článku 6 ods. 2 ZEÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta, že sa v oznámení presne uvádzajú prvky, ktoré charakterizujú právny štát, ako napríklad nezávislosť súdnictva, ochrana základných práv, existencia aktívnej občianskej spoločnosti a pluralita médií. Sú to základné prvky zabezpečenia vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, riadneho fungovania Únie, lojálnej spolupráce medzi Úniou a členskými štátmi a predovšetkým úplného rešpektovania práv, ktoré občanom vyplývajú z právneho poriadku Európskej únie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že dodržiavanie zásad právneho štátu, zaručenie základných práv a dodržiavanie zásad demokracie sú úzko prepojené a navzájom od seba závisia a musia sa rešpektovať, chrániť a posilniť na všetkých úrovniach verejnej správy. Vyzýva preto Komisiu, aby zabezpečila, že mechanizmy na ochranu právneho štátu, najmä systém ročného monitorovania, náležite zohľadnia riziko porušovania základných práv a odklonu od demokratických zásad v členských štátoch na všetkých úrovniach verejnej správy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína Komisii, že pri posudzovaní dodržiavania zásad právneho štátu členskými štátmi treba rešpektovať aj osobitosti a právne tradície vnútroštátnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že občania Únie majú právo obrátiť sa na súdne orgány, ktoré musia byť a vystupovať ako nezávislé. Bez toho, aby bola dotknutá právomoc členských štátov regulovať organizáciu a fungovanie súdnictva, musia byť normy efektívnosti štátnych justičných systémov a záruky nezávislosti tribunálov uplatňujúcich právo Únie ekvivalentné. Vyzýva Komisiu, aby pokračovala v nepretržitom monitorovaní prípadných porušení nezávislosti súdnictva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podčiarkuje, že treba zabezpečiť, aby všetky členské štáty EÚ podliehali rovnakej úrovni kontroly bez akejkoľvek diferenciácie na základe dodatočných kritérií; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že sloboda a pluralita médií sú základnými prvkami právneho štátu; vyzýva preto Komisiu, aby neprestajne kontrolovala prípadné zasahovanie verejnej moci do médií a aby zakročila pomocou nástrojov, ktoré jej priznávajú zmluvy v prípadoch porušovania práva na informácie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že nezávislá a profesionálna žurnalistika je ohrozená digitálnymi platformami, ktoré si bez protihodnoty privlastňujú novinársky obsah, ako aj tendenciou vyhľadávať v sociálnych médiách informácie a správy, ktoré však nie sú overené a v mnohých prípadoch sú nepotvrdené a dokonca úplne nepodložené a zmanipulované; |
| --- | --- |

12.

| 13. | preto pripomína, že je potrebné zabrániť strate profesionálnosti žurnalistiky, finančne podporovať kvalitné nezávislé médiá, posilňovať investigatívnu žurnalistiku a chrániť tých, ktorí sa jej venujú, ako aj presadzovať systémy overovania hodnovernosti správ šírených prostredníctvom online platforiem. Navrhuje optimalizovať a posilniť skúsenosti z monitorovania, ktoré Komisia už spustila; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že k vážnym ohrozeniam právneho štátu môže dochádzať nielen zo strany štátnych orgánov, ale aj zo strany veľkých súkromných hospodárskych subjektov pôsobiacich v médiách a digitálnom hospodárstve. Komisia nemôže ignorovať ohrozenie, ktoré môže v digitálnom hospodárstve vzniknúť pre pluralitu médií, právo na správne a overené informácie a slobodné uplatňovanie práva voliť. Osobitná časť výročnej správy, ktorú navrhuje Komisia, by mohla byť venovaná rizikám porušovania zo strany neštátnych subjektov. |
| --- | --- |

14.

Výzva na zohľadnenie uznesenia VR z 22.23. marca 2017

| 15. | vyzýva Komisiu, aby pri zavádzaní svojich návrhov čo najviac zohľadnila kritériá, ktoré VR stanovil vo svojom uznesení z 22. a 23. marca 2017Právny štát v EÚ z miestneho a regionálneho hľadiska; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že dodržiavanie zásad právneho štátu si vyžaduje účinný boj proti korupcii a riadne a transparentné využívanie finančných prostriedkov Únie; podvody pri správe týchto finančných prostriedkov sa musia rýchlo nahlásiť súdnym orgánom a prísne stíhať na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

16.

| 17. | oceňuje, že zásady právneho štátu možno posilniť prostredníctvom postupov, podľa ktorých sa vyplácanie finančných prostriedkov Únie podmieňuje úplným dodržiavaním týchto zásad; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že je dôležité zabrániť tomu, aby mechanizmy kontroly dodržiavania zásad právneho štátu mohli byť vnímané ako sankcie pre štátne, regionálne a miestne spoločenstvá a aby mohli ohroziť pocit príslušnosti týchto komunít k spoločnému európskemu projektu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v tejto súvislosti poznamenáva, že zníženie finančných prostriedkov Únie pre miestne a regionálne orgány by mohlo predstavovať sankciu uloženú na úrovniach riadenia, ktoré nie sú zodpovedné za porušenie zásad právneho štátu, na ktoré Komisia poukazuje. Okrem toho zvažované zníženie finančných prostriedkov by mohli príjemcovia a všeobecnejšie občania dotknutých spoločenstiev vnímať ako neopodstatnenú sankciu, pretože sa nespája s konkrétnymi porušeniami pri realizácii financovaných projektov. Tieto opatrenia by preto mohli vyvolať pocit nevraživosti voči inštitúciám EÚ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnieva sa preto, že podmienenosť finančných prostriedkov by mala byť riešením, ktoré sa má použiť len v prípade vážnych a systémových porušení; ak by sa takéto opatrenie malo prijať, mala byť sa verejnosti v dotknutých spoločenstvách jasne odhaliť závažná zodpovednosť orgánov, ktorá viedla k zníženiu finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napriek tomu za prvoradé pokladá mechanizmy politického dialógu a monitorovania, ktoré by postavili členské štáty na rovnakú úroveň a umožnili by predchádzať porušovaniu zásad právneho štátu. |
| --- | --- |

21.

Hodnotenia systému ročného monitorovania dodržiavania zásad právneho štátu

| 22. | pripomína, že zásada rovnakého zaobchádzania so všetkými členskými štátmi je predpokladom celého procesu európskej integrácie; v tejto súvislosti víta návrh na vytvorenie systému každoročného monitorovania, ktorý by pokrýval všetky členské štáty; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že monitorovanie všetkých členských štátov jasne ukazuje, že cieľom Únie je brániť spoločné hodnoty, a nie spochybňovať modely organizácie štátnych inštitúcií vypracované jednotlivými členskými štátmi pri výkone ich právomocí; okrem toho z prierezových kontrol vyplýva, že v každom členskom štáte sa môžu vyskytnúť viac či menej závažné odchýlky od zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť náležité zapojenie členských štátov do vytvorenia systému monitorovania právneho štátu a do samotného monitorovania; |
| --- | --- |

24.

| 25. | trvá na tom, že nová Komisia by mala považovať zavedenie systému ročného monitorovania za prioritu. Vyzýva preto Komisiu, aby prijala okamžité opatrenia a uvoľnila potrebné finančné a ľudské zdroje; takisto by sa čo najrýchlejšie mali určiť kontaktné miesta v jednotlivých členských štátoch, ktoré by mali do svojej činnosti zapájať aj miestne a regionálne orgány a občiansku spoločnosť; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje význam objektívnych a transparentných parametrov pre riadne vykonávanie monitorovania; pri vypracúvaní týchto parametrov zohráva ústrednú úlohu judikatúra Súdneho dvora. Odporúča rozvinúť schémy, ktoré sa používajú v rámci porovnávacieho prehľadu v oblasti justície, používať a spresniť „Zoznam kritérií právneho štátu“ (Rule of law checklist), ktorý vypracovala Benátska komisia, a vo všeobecnosti optimálne využívať skúsenosti, ktoré získali orgány Rady Európy; |
| --- | --- |

26.

| 27. | v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z 25. októbra 2016 zdôrazňuje, že nástroje hodnotenia, ktoré už boli zavedené na úrovni Únie, pokiaľ ide o právny štát, demokraciu a základné práva, je potrebné koordinovať a podľa možnosti začleniť do jednotného mechanizmu monitorovania; |
| --- | --- |

27.

| 28. | považuje za dôležité založiť monitorovanie na systéme nahlasovania potenciálnych porušení, do ktorého by mohlo prispievať čo najviac relevantných zdrojov vrátane miestnych a regionálnych orgánov, akademickej obce, ale aj jednotlivci a organizovaná občianska spoločnosť; |
| --- | --- |

28.

| 29. | súhlasí s tým, že riadenie systému monitorovania by malo byť ponechané na Komisiu; nastoľuje však otázku, akú úlohu v súvislosti s ročným monitorovaním by mohla a mala zohrávať Agentúra Európskej únie pre základné práva. Vyzýva Komisiu, aby posúdila, či je potrebná zmena mandátu agentúry, aby sa jej potenciál využil v plnej miere. |
| --- | --- |

29.

Konkrétne návrhy na väčšie zapojenie VR a miestnych a regionálnych orgánov do posilňovania právneho štátu v Únii

| 30. | navrhuje posilniť zapojenie VR, miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti do podpory kultúry dodržiavania zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konštatuje, že každoročné podujatie na podporu právneho štátu, ako ho navrhuje Komisia, by malo byť zavŕšením série stretnutí na regionálnej a štátnej úrovni, ktoré vyvrcholia spoločným podujatím na úrovni Únie. Vyzýva preto Komisiu, aby v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi a členskými štátmi organizovala regionálne stretnutia o právnom štáte, ktoré by predchádzali výročnému podujatiu a boli by prípravou naň; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poznamenáva, že výročné podujatie by sa nemuselo nevyhnutne konať v Bruseli: v úlohe hostiteľa tohto podujatie by sa mohli striedať iné európske mestá alebo regióny. Navrhuje preto, aby Komisia každoročne určila „Mesto právneho štátu“, v ktorom by sa výročné podujatie malo konať; |
| --- | --- |

32.

| 33. | domnieva sa, že finančné prostriedky, s ktorými sa v súčasnosti vo viacročnom finančnom rámci počíta pre občiansku spoločnosť a nezávislé médiá, by sa mali výrazne zvýšiť. Časť týchto finančných prostriedkov by sa mala prideliť lokálnym médiám; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že okrem európskych súdnych sietí by sa do činností Komisie v oblasti propagácie a monitorovania mali zapojiť aj advokátske komory a združenia právnikov. Na miestnej úrovni sa obhajca vníma ako prvá zábrana možného zneužívania a porušovania zásad právneho štátu a základných práv. Okrem toho sú združenia právnikov rozšírené po celom území Únie a sú zastúpené na všetkých úrovniach európskeho riadenia (miestnej, regionálnej, štátnej a EÚ); |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že do činností, ktoré Komisia navrhuje v oblasti propagácie a monitorovania, by sa mali zapojiť aj ombudsmani, ktorí sú značne rozšírení na miestnej a regionálnej úrovni. Títo garanti by mali byť zapojení do zhromažďovania informácií, ako aj do regionálnych stretnutí a podujatí na podporu zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | víta zámer Komisie podporovať univerzity a výskumné centrá v študijných otázkach týkajúcich sa právneho štátu; domnieva sa, že významné príspevky by sa mali nasmerovať na výskumných pracovníkov pôsobiacich v členských štátoch, v ktorých sú zásady právneho štátu na základe stanovených parametrov viac ohrozené. Časť financovanej činnosti by mala zahŕňať šírenie týchto zásad v regionálnych a miestnych spoločenstvách, a to aj so zapojením organizovanej občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že pri riadení finančných prostriedkov Únie si tisíce miestnych administrátorov a odborníkov z praxe musia osvojiť pravidlá a stratégie Únie. Domnieva sa, že miestne a regionálne orgány, ktoré spravujú finančné prostriedky Únie, by mali vyškoliť svojich úradníkov aj v otázkach súvisiacich s právnym štátom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | konštatuje, že VR by v koordinácii s už existujúcimi iniciatívami mohol s podporou Európskej komisie a v spolupráci s EHSV organizovať podujatia v oblasti odbornej prípravy pre miestnych úradníkov a odborníkov z praxe, pričom by vychádzal zo svojej skúseností so šírením osvety o politike EÚ; |
| --- | --- |

38.

| 39. | konkrétne navrhuje posúdiť, či by nebolo prínosné v rámci pilotného projektu uplatniť na vybranú skupinu miestnych a regionálnych orgánov zoznam kritérií na posúdenie právneho štátu (na základe zoznamu vypracovaného Benátskou komisiou). V medziach dostupných zdrojov inštitúcie by táto iniciatíva mohla nasledovať príklad jedného zo sieťových modelov, ktoré už VR podporuje, ako je sieť na monitorovanie subsidiarity alebo sieť regionálnych centier. Úzka skupina miest a regiónov by mohla dobrovoľne overovať dodržiavanie zásad právneho štátu svojimi vlastnými orgánmi a úradmi. VR by mohol vypracovať zoznam parametrov, ktoré by sa mali uplatňovať, a koordinovať samokontrolu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré by sa zaviazali, že do tejto činnosti zapoja miestnych partnerov, ako sú univerzity, ombudsmani, advokátske komory a organizovaná občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

39.

Závery

| 40. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti VR:






  — | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že mechanizmy na ochranu právneho štátu, najmä systém ročného monitorovania, náležite zohľadnia riziko porušovania základných práv a odklonu od demokratických zásad v členských štátoch, a to aj na miestnej a regionálnej úrovni, |
| --- | --- | --- |

40.

—

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že mechanizmy na ochranu právneho štátu, najmä systém ročného monitorovania, náležite zohľadnia riziko porušovania základných práv a odklonu od demokratických zásad v členských štátoch, a to aj na miestnej a regionálnej úrovni,

| — | vyzýva Komisiu, aby pokračovala v nepretržitom monitorovaní prípadných porušení nezávislosti súdnictva a zasahovania verejnej moci do médií, |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu, aby pokračovala v nepretržitom monitorovaní prípadných porušení nezávislosti súdnictva a zasahovania verejnej moci do médií,

| — | navrhuje optimalizovať a posilniť skúsenosti z monitorovania médií, ktoré Komisia už spustila, |
| --- | --- |

—

navrhuje optimalizovať a posilniť skúsenosti z monitorovania médií, ktoré Komisia už spustila,

| — | žiada, aby sa podstatne zvýšili finančné prostriedky, ktoré sú v súčasnosti vo viacročnom finančnom rámci vyčlenené pre občiansku spoločnosť a nezávislé médiá, a navrhuje, aby sa časť finančných prostriedkov pridelila lokálnym nezávislým médiám, |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa podstatne zvýšili finančné prostriedky, ktoré sú v súčasnosti vo viacročnom finančnom rámci vyčlenené pre občiansku spoločnosť a nezávislé médiá, a navrhuje, aby sa časť finančných prostriedkov pridelila lokálnym nezávislým médiám,

| — | navrhuje, aby sa osobitná časť výročnej správy o právnom štáte venovala rizikám porušovania zásad zo strany neštátnych subjektov, najmä zo strany veľkých súkromných hospodárskych subjektov pôsobiacich v digitálnom hospodárstve, |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby sa osobitná časť výročnej správy o právnom štáte venovala rizikám porušovania zásad zo strany neštátnych subjektov, najmä zo strany veľkých súkromných hospodárskych subjektov pôsobiacich v digitálnom hospodárstve,

| — | žiada, aby sa uskutočnil zámer obnoviť proces pristúpenia EÚ k EDĽP, |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa uskutočnil zámer obnoviť proces pristúpenia EÚ k EDĽP,

| — | žiada, aby sa podmienenosť finančných prostriedkov považovala za riešenie len v prípadoch závažného a systémového porušovania, a vyzýva, aby sa zaručilo, že sankcie nezasiahnu nespravodlivo miestne a regionálne orgány, |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa podmienenosť finančných prostriedkov považovala za riešenie len v prípadoch závažného a systémového porušovania, a vyzýva, aby sa zaručilo, že sankcie nezasiahnu nespravodlivo miestne a regionálne orgány,

| — | vyzýva Komisiu, aby považovala zavedenie systému monitorovania členských štátov za prioritu a vyčlenila primerané finančné a ľudské zdroje na vytvorenie tohto nového nástroja, |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu, aby považovala zavedenie systému monitorovania členských štátov za prioritu a vyčlenila primerané finančné a ľudské zdroje na vytvorenie tohto nového nástroja,

| — | žiada, aby sa zrealizovali návrhy uvedené v tomto stanovisku s cieľom posilniť zapojenie VR, miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti do podpory kultúry dodržiavania zásad právneho štátu. |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa zrealizovali návrhy uvedené v tomto stanovisku s cieľom posilniť zapojenie VR, miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti do podpory kultúry dodržiavania zásad právneho štátu.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/20

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Balík týkajúci sa rozširovania 2019

(2020/C 141/05)

| Spravodajca: | Jaroslav HLINKA (SK/SES), starosta mestskej časti Košice-Juh |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty: | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2019
  COM(2019) 260 final; SWD(2019) 215 final; SWD(2019) 216 final; SWD(2019) 217 final; SWD(2019) 218 final; SWD(2019) 219 final; SWD(2019) 220 final |

Spravodajca:

Jaroslav HLINKA (SK/SES), starosta mestskej časti Košice-Juh

Referenčné dokumenty:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Oznámenie o politike rozširovania EÚ z roku 2019

COM(2019) 260 final; SWD(2019) 215 final; SWD(2019) 216 final; SWD(2019) 217 final; SWD(2019) 218 final; SWD(2019) 219 final; SWD(2019) 220 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | S veľkým záujmom berie na vedomie oznámenie Európskej komisie o politike rozširovania EÚ z roku 2019, jej správy o kandidátskych krajinách Albánsko, Čierna Hora, Severné Macedónsko, Srbsko a Turecko, správu o Kosove (*1), ako aj súbežné stanovisko k žiadosti Bosny a Hercegoviny o členstvo v Európskej únii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Plne podporuje názor Európskej komisie, že rozširovanie je vo vlastnom politickom, bezpečnostnom a hospodárskom záujme EÚ ako geostrategická investícia do mieru, stability, bezpečnosti a hospodárskeho rastu v celej Európe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Víta skutočnosť, že na samite EÚ – západný Balkán, ktorý sa konal v máji 2018 v Sofii, lídri EÚ opätovne potvrdili svoju jednoznačnú podporu európskej perspektíve západného Balkánu a že partneri zo západného Balkánu sa opäť zaviazali k tejto perspektíve ako ich pevnej strategickej voľbe. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Víta skutočnosť, že návrh Európskej komisie týkajúci sa nástroja predvstupovej pomoci (IPA III) v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 predvída intenzívnejšie strategické a dynamické zavádzanie pomoci so zameraním na kľúčové priority. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nalieha v tejto súvislosti na Európsku komisiu, aby ďalej spolupracovala s národnými vládami v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách s cieľom vytvoriť osobitné nástroje na budovanie kapacít miestnych a regionálnych samospráv na západnom Balkáne na účely efektívneho čerpania pridelených finančných prostriedkov, ako aj na riešenie štrukturálnych nedostatkov v ich kapacite spolufinancovať a predbežne financovať prípravu a realizáciu programov podporovaných EÚ. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Opäť zdôrazňuje, že účinné reformy verejnej správy v krajinách západného Balkánu vrátane fiškálnej decentralizácie sú nevyhnutné na zlepšenie dobrej miestnej správy vecí verejných, na posilnenie miestnych a regionálnych samospráv s cieľom spoločne s občanmi a pre nich vyvíjať a poskytovať kvalitné služby, na ich zapojenie do regionálnej spolupráce a dobrých susedských vzťahov a na dosiahnutie ambiciózneho európskeho a globálneho programu v oblasti udržateľného rozvoja a zmeny klímy. |
| --- | --- |

6.

Pripomienky k jednotlivým krajinám

| 7. | Víta historickú Dohodu z Prespy, ktorú dosiahlo Severné Macedónsko a Grécko v júni 2018, čím vyriešili 27-ročný spor o názov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Víta skutočnosť, že Rada odsúhlasila reagovať na pokrok, ktorý dosiahli Albánsko a Severné Macedónsko v oblastiach, ktoré boli jednomyseľne dohodnuté v záveroch Rady z júna 2018, a pripravila podmienky na to, aby sa mohli začať prístupové rokovania s obidvoma krajinami. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že voľby do orgánov samosprávy obcí v Albánsku v júni 2019 boli poznačené bojkotom opozície a nízkou volebnou účasťou. Opakuje, že proces rozširovania je založený na zásluhách a závisí od dodržiavania zásad demokracie a ďalších kodanských kritérií. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že ďalšie rozhodnutia Rady o Albánsku a Severnom Macedónsku boli pôvodne odložené z júna na október 2019, a je hlboko sklamaný rozhodnutím Európskej rady z októbra 2019 ešte viac oddialiť začatie prístupových rokovaní EÚ s Albánskom a Severným Macedónskom, hoci obidve krajiny ukázali, že sú aj naďalej odhodlané pokračovať v ceste smerom k európskej integrácii. Vyjadruje tiež poľutovanie nad tým, že toto rozhodnutie nevychádzalo z jednotlivých hodnotení pokroku každej kandidátskej krajiny, a varuje, že nedostatočný pozitívny signál týmto dvom kandidátskym krajinám by tiež mohol mať negatívny vplyv na miestnej a regionálnej úrovni. Ďalej odporúča, aby sa táto otázka vyriešila pred samitom EÚ – západný Balkán, ktorý sa uskutoční v máji 2020 v Záhrebe. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Plne podporuje uznesenie Európskeho parlamentu z 24. októbra 2019 (1) o začatí prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a Albánskom a naliehavo vyzýva Radu, aby zohľadnila skutočnosť, že dôveryhodná stratégia rozširovania EÚ musí motivovať a dosahovať výsledky, na ktorých sa vopred dohodli všetky strany, a poskytnúť spoľahlivú a presvedčivú perspektívu všetkým dotknutým krajinám. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Je znepokojený tým, že nedostatočný pokrok v rozširovaní môže tiež priamo ovplyvniť bezpečnosť a blahobyt EÚ, pretože môže spôsobiť, že všetky krajiny západného Balkánu sa postupne obrátia na tretie strany, ktoré sa už snažia zvýšiť svoj vplyv v tomto regióne, vrátane, ale nielen, Ruska a Číny. |
| --- | --- |

12.

| 13. | So znepokojením konštatuje, že Srbsko a Čierna Hora ešte musia konať s väčším odhodlaním v kľúčových oblastiach, najmä pokiaľ ide o depolarizáciu politickej scény, a to aj na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nalieha na všetky politické subjekty a úrovne verejnej správy v Srbsku, Čiernej Hore a Bosne a Hercegovine, aby v úzkom partnerstve spolupracovali na vykonávaní odporúčaní OBSE/ODIHR týkajúcich sa zlepšenia miestneho volebného rámca a aby sa zapojili do vytvárania transparentného a inkluzívneho miestneho politického prostredia založeného na diskusii medzi stranami a nezávislého od politického tlaku a zastrašovania politickými oponentmi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vyzýva Európsku komisiu, aby sa v prístupových rokovaniach so Srbskom venovala obvineniam zo zastrašovania demokraticky zvolených funkcionárov opozičných strán, najmä v obciach Paraćin, Šabac a Čajetina. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Poznamenáva, že Bosna a Hercegovina ešte dostatočne nespĺňa kodanské kritériá, a súhlasí, že prístupové rokovania by sa mali začať, až keď ich táto krajina bude dostatočne spĺňať. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Opätovne zdôrazňuje svoje mimoriadne znepokojenie a zdesenie nad tým, že Mostar je jedinou obcou v Bosne a Hercegovine, v ktorej sa od roku 2008 nekonali voľby do orgánov samosprávy obce. |
| --- | --- |

17.

| 18. | V súvislosti so žiadosťou Bosny a Hercegoviny o členstvo v EÚ vyzýva najmä miestnych politických lídrov v Mostare a na úrovni Federácie Bosny a Hercegoviny, aby skoncovali s týmto bezprecedentným porušovaním zásad zakotvených v článku 3 Európskej charty miestnej samosprávy, ktorá je záväzná pre všetky členské štáty Rady Európy vrátane Bosny a Hercegoviny. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Poukazuje na to, že neriešenie patovej situácie v súvislosti s voľbami v Mostare v skutočnosti bráni vstupu Bosny a Hercegoviny do EÚ, pretože táto situácia by v čase pristúpenia porušovala článok 40 Charty základných práv Európskej únie, keďže by občania EÚ s pobytom v tejto krajine prišli o právo voliť a byť volení vo voľbách do orgánov územnej samosprávy. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pripomína, že Európska komisia v júli 2018 potvrdila, že Kosovo splnilo všetky kritériá v oblasti liberalizácie vízového režimu schválené Radou. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Víta, že Európsky parlament v septembri 2018 a marci 2019 vyjadril podporu návrhu Európskej komisie na liberalizáciu vízového režimu pre držiteľov kosovských pasov, ktorú Výbor pre občianske slobody opäť potvrdil v septembri 2019 vo svojom novom funkčnom období. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Vyzýva Radu, aby urýchlene riešila otázku liberalizácie vízového režimu s Kosovom, ktoré je jedinou krajinou západného Balkánu, ktorej občania stále potrebujú víza na cestovanie do krajín EÚ. |
| --- | --- |

22.

| 23. | S poľutovaním konštatuje, že v Turecku sa situácia v oblasti základných ľudských práv naďalej výrazne zhoršuje a úroveň právneho štátu a základných práv výrazne klesla. Takisto ľutuje, že nadobudnutím účinnosti ústavných zmien sa oslabil účinný systém bŕzd a protiváh v politickom systéme. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Podotýka, že v záveroch Rady pre všeobecné záležitosti z júna 2018 sa konštatuje, že prístupové rokovania s Tureckom sa v podstate zastavili, že nie je možné uvažovať o otvorení alebo uzavretí žiadnych ďalších kapitol a nepočíta sa ani so žiadnym ďalším úsilím o modernizáciu colnej únie. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že Turecko naďalej odmieta plniť ustanovenia dodatkového protokolu k dohode o asociácii s EÚ a uznať Cyperskú republiku. V tejto súvislosti pripomína svoje obavy a odporúčania, ktoré podrobne vyjadril v stanovisku na tému Balík rozširovania 2018. Okrem toho s poľutovaním konštatuje, že napriek opakovaným výzvam Európskej únie, aby Turecko skoncovalo so svojimi nelegálnymi aktivitami vo východnom Stredozemí, Turecko pokračuje vo svojej vrtnej činnosti v cyperských teritoriálnych vodách. Opätovne potvrdzuje plnú solidaritu s Cyprom, pokiaľ ide o jeho medzinárodné uznanie, zvrchovanosť a práva v súlade s medzinárodným právom. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Pripomína význam štatútu mestskej časti Varosha, ako bolo uvedené v predchádzajúcich rezolúciách Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov vrátane rezolúcií č. 550 (1984) a č. 789 (1992), a pripomína, že by sa nemali vykonať žiadne kroky, ktoré nie sú v súlade s týmito rezolúciami. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Je vážne znepokojený zákonnosťou a integritou volebného procesu v Turecku, najmä rozhodnutím Najvyššej volebnej rady Turecka v roku 2019 o opakovaní komunálnych volieb v Istanbule a rozhodnutím tureckých orgánov nahradiť demokraticky zvolených metropolitných primátorov v mestách Diyarbakır, Mardin a Van vymenovanými provinčnými guvernérmi ako zastupujúcimi metropolitnými primátormi, a rozhodne odsudzuje represie voči poslancom a zamestnancom obecných zastupiteľstiev, ktoré sú v rozpore s duchom a so zásadami Európskej charty miestnej samosprávy. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Uznáva, že Turecko zostáva kľúčovým partnerom EÚ v oblasti migrácie a utečencov, a opäť zdôrazňuje svoje presvedčenie, že časť finančných prostriedkov vyčlenených EÚ by sa mala prideliť miestnym a regionálnym samosprávam, ktoré sa priamo zapájajú do riadenia migračných tokov vysídlených osôb a utečencov. Dohoda o readmisii medzi EÚ a Tureckom by sa mala v plnej miere a účinne vykonávať vo vzťahu ku všetkým členským štátom, pričom konštatuje, že spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí so všetkými členskými štátmi EÚ má naďalej zásadný význam. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Vyzýva miestne a regionálne samosprávy v EÚ, aby ešte viac posilnili spoluprácu so svojimi kolegami v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách, aby ich sprevádzali na ceste k hlbšej európskej integrácii a aby posilnili ich inštitucionálne a administratívne kapacity na regionálnej a miestnej úrovni, ako aj ich kapacity na presadzovanie a dodržiavanie európskych hodnôt a zásad. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Pripomína v tejto súvislosti nenahraditeľnú úlohu národných združení miestnych a regionálnych samospráv, ako aj úlohu Siete združení miestnych orgánov v juhovýchodnej Európe (NALAS), ktoré môžu podporovať miestne a regionálne samosprávy pri vykonávaní reforiem verejnej správy, ako aj pri budovaní ich vlastných kapacít na zlepšenie výkonu právomocí a poskytovania miestnych verejných služieb. |
| --- | --- |

29.

Úloha miestnych a regionálnych samospráv v procese rozširovania

| 30. | Zdôrazňuje, že európske zásady subsidiarity, proporcionality a viacúrovňového riadenia by sa mali rovnakou mierou uplatňovať v procese rozširovania Európskej únie. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Objasňuje, že účasť orgánov verejnej správy na nižšej ako celoštátnej úrovni je nevyhnutná, aby bol proces rozširovania inkluzívny a udržateľný. Úspech rozširovania EÚ na západnom Balkáne bude závisieť od pokračujúcej podpory zo strany občanov a od zapojenia miestnych a regionálnych samospráv s cieľom dosiahnuť želaný udržateľný vplyv na miestnej úrovni v spoločnom partnerstve medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami a centrálnou vládou, ako aj s Európskou úniou. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Pripomína, že viac ako 60 % acquis EÚ sa vykonáva na miestnej úrovni, zatiaľ čo – v súčasnom viacročnom finančnom rámci – je takmer tretina celkového rozpočtu EÚ vyčlenená na politiku súdržnosti so zameraním na všetky regióny, mestá a obce v Európskej únii. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú v procese rozširovania dôležitú úlohu, nielen pokiaľ ide o politické kritériá, ale aj ako hnacie sily hospodárskeho rastu a udržateľného rozvoja na svojich územiach a ako poskytovatelia kvalitných verejných služieb svojim občanom. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Tvrdí v tejto súvislosti, že umožnenie orgánom verejnej správy na nižšej ako celoštátnej úrovni plniť túto úlohu je kľúčovým prvkom udržateľného vykonávania stratégie rozširovania EÚ pre západný Balkán a úspešnej európskej integrácie v budúcnosti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Víta, že Európska komisia uznala, že je potrebné zohľadniť úlohu miestnych a regionálnych samospráv a nájsť primeranú rovnováhu medzi centrálnou vládou, regionálnou a miestnou samosprávou, ktorá by najlepšie podporovala vykonávanie reforiem a poskytovanie služieb občanom. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Pripomína svoje poľutovanie nad nedostatkom osobitných politických návrhov týkajúcich sa miestnych a regionálnych samospráv, ktoré vyjadril vo svojom stanovisku na tému Balík rozširovania 2018. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla konkrétne politiky, prostriedky a nástroje na zapojenie miestnych a regionálnych samospráv v krajinách západného Balkánu s cieľom posilniť ich úlohu ako úrovne správy, ktorá je najbližšie k občanom. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala praktický nástroj na podporu účinného budovania kapacít pre miestne a regionálne samosprávy na západnom Balkáne so zreteľom na harmonizáciu ich miestnych a regionálnych verejných politík s acquis prostredníctvom špecializovanej odbornej prípravy, partnerského učenia a výmeny najlepších postupov v celom regióne a s ich partnermi v EÚ podľa vzoru nástroja pre miestnu správu, regionálneho vzdelávacieho programu alebo programu Erasmus pre miestnych a regionálnych zástupcov. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Opäť naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby iniciatívu Podpora zlepšenia správy a riadenia vecí verejných (SIGMA) rozšírila na nižšie ako celoštátne úrovne verejnej správy v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách s cieľom vymedziť decentralizované modely reforiem verejnej správy a podporiť zlepšovanie miestnej správy a miestneho verejného riadenia so zreteľom na uplatňovanie acquis. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Opäť vyzýva Európsku komisiu, aby zaviedla operačné postupy ad hoc, ktoré umožnia využívať nástroj TAIEX a twinningový mechanizmus na spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami členských štátov a kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Vyjadruje svoju pripravenosť úzko spolupracovať s novou Európskou komisiou a najmä s komisárom pre susedstvo a rozšírenie na praktickom vykonávaní a využívaní týchto nástrojov na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

41.

Zásada právneho štátu a základné práva

| 42. | Opakuje, že súlad s kodanskými kritériami musí byť aj naďalej kľúčovým faktorom na posudzovanie pripravenosti kandidátskych krajín stať sa členskými štátmi EÚ, a plne podporuje zásadu spravodlivej a dôslednej podmienenosti a zásadu „najskôr základné otázky“. |
| --- | --- |

42.

| 43. | S veľkým znepokojením konštatuje, že riadne fungovanie demokratických inštitúcií, ako aj presvedčivý pokrok v oblasti zásady právneho štátu naďalej zostávajú kľúčovou výzvou vo väčšine kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách. |
| --- | --- |

43.

| 44. | V tejto súvislosti je rovnako znepokojený čoraz nepriateľskejším prostredím pre občiansku spoločnosť v krajinách, ako aj negatívnym vývojom v oblasti slobody prejavu a nezávislosti médií. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú vzhľadom na svoju blízkosť k občanom kľúčovú úlohu v presadzovaní a dodržiavaní európskych hodnôt, a že sú v prvej línii v boji proti rasizmu a nenávistným prejavom, ochrane zraniteľných skupín a podpore sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Je hlboko presvedčený, že samotné miestne a regionálne samosprávy môžu hrať dôležitejšiu úlohu na miestnej politickej scéne a vo verejnom politickom priestor a môžu prevziať svoj podiel zodpovednosti pri riešení nedostatkov týkajúcich sa zásady právneho štátu a základných práv, ako zdôraznila Európska komisia. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Apeluje na miestne a regionálne samosprávy v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách, aby zintenzívnili svoje úsilie o dosiahnutie hmatateľných výsledkov v týchto oblastiach: |
| --- | --- |

47.

| 47.1. | vytváranie pozitívneho a priaznivého prostredia pre fungovanie občianskej spoločnosti na miestnej úrovni a začlenenie organizácií občianskej spoločnosti do miestnej participatívnej tvorby politiky; |
| --- | --- |

47.1.

| 47.2. | potláčanie všetkých foriem diskriminácie z akéhokoľvek dôvodu, v duchu Charty základných práv Európskej únie, a to hlavne osôb so zdravotným postihnutím, zraniteľných skupín a etnických menšín, najmä Rómov; |
| --- | --- |

47.2.

| 47.3. | boj proti vylúčeniu, marginalizácii a diskriminácii lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových a intersexuálnych osôb, ako aj proti nenávistným prejavom a násiliu voči týmto skupinám; |
| --- | --- |

47.3.

| 47.4. | zlepšenie zastúpenia žien vo všetkých sférach miestnej a regionálnej správy vecí verejných a vo všeobecnosti zabezpečenie rodovej rovnosti a predchádzanie diskriminácii a akýmkoľvek formám násilia voči ženám a ich riešenie. |
| --- | --- |

47.4.

| 48. | Vyzýva Európsku komisiu, aby uznala úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri riešení základných otázok na miestnej úrovni, aby uľahčila budovanie ich kapacít a získavanie zručností v oblasti právneho štátu a základných práv a aby ich podporovala poskytovaním konkrétnych prostriedkov a nástrojov na plnenie tejto úlohy. |
| --- | --- |

48.

Úloha miestnych a regionálnych samospráv pri realizácii cieľov Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj

| 49. | Pripomína svoje nedávne stanovisko na tému Ciele udržateľného rozvoja: základ dlhodobej stratégie EÚ pre udržateľnú Európu do roku 2030, v ktorom zdôrazňuje, že splnenie 65 % zo 169 čiastkových cieľov súvisiacich so 17 cieľmi udržateľného rozvoja je podmienené intenzívnym zapojením regiónov a miest do vykonávania a monitorovania týchto cieľov. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Pripomína, že cieľ nezabudnúť na nikoho si vyžaduje, aby sa na všetkých úrovniach správy zabezpečila prierezová integrácia a koncepcia vzájomne sa podporujúcich a súdržných miestne orientovaných politík. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Taktiež pripomína, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov stanovených v Parížskej dohode OSN o zmene klímy a že opatrenia v oblasti klímy na miestnej úrovni majú zásadný význam pre zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, ako aj pre vytváranie miestnych príležitostí pre udržateľné investície a rast. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Je preto presvedčený, že Dohovor primátorov a starostov o klíme a energetike by ako hnutie zdola nahor mohol byť hnacou silou, ktorá by mestám a obciam krajín západného Balkánu umožnila prispievať k realizácii Parížskej dohody, Agendy 2030 a cieľov udržateľného rozvoja prostredníctvom ich lokalizácie. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby lepšie začlenila krajiny západného Balkánu a najmä ich miestne a regionálne samosprávy do budúceho rozvoja Dohovoru primátorov a starostov o klíme a energetike alebo do podobných celoštátnych a regionálnych iniciatív zapájajúcich miestnych a regionálnych aktérov, a aby využila potenciál národných združení miestnych a regionálnych samospráv a Siete združení miestnych orgánov v juhovýchodnej Európe (NALAS) pri zjednodušovaní vymedzenia a vykonávania miestnych opatrení v oblasti klímy a plánov energetickej efektívnosti, plánov udržateľnej mestskej mobility a iných miestnych a regionálnych politických nástrojov na dosiahnutie Agendy 2030. |
| --- | --- |

53.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(*1)  Týmto označením nie je dotknutá pozícia k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

*1

(1)  Uznesenie EP 2019/2883 (RSP).

1

---

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/25

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Príspevok regiónov a miest k rozvoju Afriky

(2020/C 141/06)

| Spravodajca: | Robert ZEMAN (CZ/EĽS), poslanec mestského zastupiteľstva, Prachatice |
| --- | --- |

Spravodajca:

Robert ZEMAN (CZ/EĽS), poslanec mestského zastupiteľstva, Prachatice

OLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Kontext

| 1. | pripomína, že udržateľný rozvoj a úspešná rozvojová politika sú navzájom od seba závislé a týkajú sa mnohých iných otázok a politík, ako je všeobecná podpora nadväzovania osobných vzťahov a rámcov pre spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami, sociálne a zdravotné politiky, riadenie migrácie a bezpečnosť, podpora udržateľného hospodárskeho rozvoja, najmä malých a stredných podnikov, podpora výmeny poznatkov a dobrá správa vecí verejných atď. Miestne a regionálne samosprávy sú kľúčovými aktérmi v mnohých z týchto otázok v EÚ aj mimo nej, a preto má zásadný význam rozvíjať nové nápady o tom, ako môžu prispieť k udržateľnému rozvoju najmä v Afrike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada uplatniť komplexný prístup EÚ a zdôrazňuje, že na to, aby navrhované opatrenia boli úspešné, je nevyhnutná úzka spolupráca s príslušnými partnermi v afrických krajinách a medzinárodnými inštitúciami, ako je napr. UNHCR (1) alebo IOM (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že široké poňatie rozvojovej a hospodárskej spolupráce je jedným zo spôsobov vyrovnávania sa so základnými príčinami migrácie do EÚ. Zdôrazňuje, že riešenie zložitej otázky prisťahovalectva s početnými dôsledkami si vyžaduje a bude si vyžadovať značný objem európskych verejných zdrojov. Takýto prístup by tiež mohol pomôcť k zníženiu negatívneho vnímania sociálnych a bezpečnostných aspektov migrácie smerom do EÚ a k zmierneniu určitého napätia v spoločnostiach v EÚ, ktoré podnecuje politický extrémizmus; |
| --- | --- |

3.

Doterajšie práce a stanoviská Výboru regiónov

| 4. | preto pripomína doterajšiu veľmi dôležitú prácu Výboru regiónov a stanoviská, ktoré vypracovali Hans Janssen, Peter Brossman a Jesús Gamallo Aller (3), a navrhuje nasledujúce body na zváženie, ako aj niektoré konkrétnejšie opatrenia na zlepšenie života a podporovanie udržateľného rozvoja v Afrike s cieľom prispieť k zníženiu tlakov, ktoré nútia jednotlivcov migrovať (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | opätovne vyjadruje svoju podporu navrhovanému Nástroju susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) ako nevyhnutnému zdroju financovania cielenej podpory určenej na udržateľný rozvoj. Opakovane vyzýva, aby sa zriadili osobitné programy s vlastným rozpočtom, a to nielen v rámci NDICI (5), určené na podporovanie práce európskych miest a regiónov v rámci rozvojovej spolupráce vrátane rôznych dlhodobých projektov v Afrike. Takéto programy by ideálne mohli byť administratívne spravované priamo regiónmi z celej EÚ a umožňovali by zapojiť mestá, obce, podniky a neziskové organizácie z týchto regiónov do projektov, ktoré sú zamerané na zlepšenie života najmä v určitých zemepisných oblastiach v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja OSN (6); |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že takto zriadené programy by mali byť stanovené ako dlhodobé, aby účastníkom umožnili dlhodobé zapojenie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v snahe podporiť účasť regiónov na takýchto programoch, a to najmä regiónov, ktoré ešte nemajú osobitné skúsenosti v oblasti rozvojovej spolupráce, by programy mali obsahovať systém stimulov a odbornej podpory; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je presvedčený, že vytvorenie takýchto osobitných programov by mohlo európskym regiónom, mestám, podnikom, mimovládnym organizáciám a občanom, ktorí v nich žijú, umožniť zvýšiť a zintenzívniť možnosti zapájať sa do podporovania udržateľného rozvoja mimo EÚ, získať detailnejšie poznatky o živote v iných častiach sveta, najmä v Afrike, a v rámci tohto procesu rozvíjať obchodné príležitosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | navrhuje, aby tieto programy boli založené na výzvach na účasť adresovaných regiónom s osobitným dôrazom na cezhraničnú spoluprácu s cieľom združovať skúsenosti, ľudské zdroje a know-how; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žiada, aby takéto programy boli administratívne čo najjednoduchšie; |
| --- | --- |

10.

Budovanie osobných vzťahov a zvyšovanie kapacít ako základný nástroj na účinnú rozvojovú spoluprácu

| 11. | pripomína, že niektoré najvzdialenejšie regióny EÚ majú úzke historické väzby s Afrikou, ako aj skúsenosti v oblastiach, ktoré sú v záujme ich susedov. Požaduje, aby sa v čo najväčšej miere využili možnosti spolupráce na oboch stranách hraníc, pričom treba s maximálnou flexibilitou využívať možnosti, ktoré na ďalšie obdobie ponúka Európska územná spolupráca a Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI); |
| --- | --- |

11.

| 12. | považuje za veľmi dôležité, aby sa využila spolupráca a aliancie medzi obcami a regiónmi Európskej únie na jednej strane a africkými partnermi na strane druhej s cieľom uplatniť prístup založený na súdržnosti politík, ako aj znalostiach v oblasti rozvoja a regionálnej spolupráce a inovácií (v súlade so stratégiou pre inteligentnú špecializáciu); |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že pre dlhodobú udržateľnosť projektov treba vybudovať čo najväčšiu kapacitu, ako aj priame vzťahy medzi občanmi v snahe zabezpečiť zodpovednosť za projekty na oboch stranách, a tak zvýšiť ich vplyv na občanov, ktorých sa týkajú; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je presvedčený, že mobilita, posilňovanie a rozširovanie skutočného partnerstva prostredníctvom zástupcov a následne bezprostredne medzi obyvateľmi regiónov, miest a obcí v krajinách EÚ a Africkej únie je nevyhnutné na zabezpečenie veľkej podpory pre realizáciu takýchto projektov zo strany širokej verejnosti. Samosprávy a orgány patria medzi najrešpektovanejšie politické subjekty s najvyššou legitimitou, pokiaľ ide o samotnú realizáciu projektov zameraných na zlepšenie kvality života v Afrike; |
| --- | --- |

14.

| 15. | na základe skúseností svojich členov konštatuje, že dostatočne kvalitné, aktívne a rôznorodé osobné vzťahy medzi tvorcami politík, občianskou spoločnosťou a občanmi sú nevyhnutným základom pre konkrétne projekty, ich dlhodobosť a funkčnosť; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je presvedčený, že informovanosť o reálnom živote ľudí a bežných občanov v EÚ aj Afrike je jedným z dôležitých nástrojov, ktoré môžu znížiť záujem o neregulárnu migráciu do Európy. Informovanosť nemožno sprostredkúvať iba prostredníctvom médií, ale čo najviac aj na úrovni partnerských vzťahov, napr. priamymi výmenami medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami, čo môže prispieť k lepšiemu vzájomnému porozumeniu rôznych kultúrnych a sociálno-hospodárskych realít a mohlo by zlepšiť realizáciu rozvojových projektov, ktoré je preto potrebné budovať a aj finančne podporovať; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podporuje čo najširšie zapojenie regiónov a ich obcí aj v tých členských štátoch EÚ, ktoré z historických alebo iných dôvodov nemajú v súčasnosti vybudované intenzívne vzťahy s africkými krajinami v oblasti rozvojovej spolupráce. Takéto zapojenie by mohlo viesť k širšej, pestrejšej a účinnejšej realizácii projektov a aktivít na podporu udržateľného rozvoja v afrických krajinách a zároveň k posilneniu legitímnosti tejto spolupráce v očiach občanov týchto členských štátov. S cieľom prekonať kultúrne rozdiely a jazykové problémy sa tiež odporúča vytvárať trojstranné regionálne a miestne partnerstvá; |
| --- | --- |

17.

Holistický prístup k spolupráci s africkými regiónmi a obcami ako základ dlhodobého úspechu

| 18. | zdôrazňuje, že prenos skúseností európskych miestnych a regionálnych samospráv s riešením každodenných úloh pri priamej správe území a vo vzájomnej spolupráci, najmä pokiaľ ide o cezhraničnú spoluprácu, patrí spolu s holistickým prístupom k rozvojovej pomoci k účinným nástrojom na zlepšenie životnej situácie v krajinách Africkej únie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | preto uvádza, že projekty v oblasti výmeny najlepších postupov, ako je Nikózijská iniciatíva VR, sú užitočným nástrojom na budovanie priamej a konkrétnej spolupráce medzi EÚ a miestnymi a regionálnymi partnermi z krajín mimo EÚ (7); |
| --- | --- |

19.

| 20. | navrhuje, aby sa v rámci projektov, ktoré spravujú regióny EÚ, vyvíjali snahy o vytváranie partnerstiev s regionálnymi podnikmi, mimovládnymi organizáciami alebo expertmi, a to v spolupráci s obcami, ich podnikmi, miestnymi africkými podnikmi, organizáciami a pracovníkmi. Takéto projekty musia byť zamerané na ciele udržateľného rozvoja (8) (urbanizmus, zásobovanie vodou a jej čistenie, nakladanie s odpadom a jeho využitie v obehovom hospodárstve atď.) a musia pružne, ako aj dlhodobo reagovať na potreby spoločenstiev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | si uvedomuje, že realizácia projektov zameraných na podporu udržateľného rozvoja v Afrike je mimoriadne zložitá, náročná a často riskantná činnosť, a preto sa domnieva, že by sa mali vytvoriť doplnkové nástroje na podporu miest a regiónov EÚ, pokiaľ ide o ich projekty v oblasti spolupráce týkajúce sa udržateľnosti, bezpečnosti a propagácie spoločných aktivít, prostredníctvom ktorých sa bude stimulovať a stabilizovať ich dlhodobá realizácia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | navrhuje, aby boli projekty, výmena osvedčených postupov a ostatné aktivity zamerané najmä na stabilizáciu situácie mládeže, mladých ľudí a postavenie žien v spoločnosti (9), a to či už ide o skupiny alebo jednotlivcov, o. i. formou partnerskej spolupráce, a umožňovali tak ich osobný rozvoj a zvýšenie dôvery v budúcnosť, a tým aj ich schopnosti prispievať k udržateľnosti svojho okolia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | považuje malé a stredné podniky za základ funkčnej, modernej a stabilnej občianskej spoločnosti, a preto okrem projektov na podporu budovania malých a stredných podnikov v Afrike navrhuje realizovať aj aktivity, ako sú napr. pracovné stáže v EÚ, výmenné pobyty zamestnancov, prípadné zakladanie spoločných európskych a afrických podnikov a všetky ostatné aktivity vedúce k zvýšeniu zamestnanosti v malých podnikoch; |
| --- | --- |

23.

| 24. | si uvedomuje, že je na jednej strane potrebné podporovať lokálne riešenia v oblasti zamestnanosti, podnikania, zdravia, ochrany životného prostredia a ostatných aktivít a na strane druhej tiež pomáhať zvyšovať objem vzájomného obchodu a zintenzívňovať podnikanie a spoluprácu na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konštatuje, že cieľom všetkých aktivít je pomáhať skvalitňovať život konkrétnych jednotlivcov, rodín a miestnych spoločenstiev, a to na účel podpory rastu strednej triedy ako nositeľa stabilnej a zdravej spoločnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | si uvedomuje, že úspech projektov na podporu udržateľného rozvoja by sa mal podporovať informačnými činnosťami o skúsenostiach EÚ, jej členských štátov a ich miestnych a regionálnych samospráv, ktoré môžu byť užitočné pre miestnych partnerov. Okrem toho je dôležité určiť kontaktné osoby, ktoré môžu spolupracovať na realizovaných projektoch alebo pomáhať mladým ľuďom, školám a záujmovým inštitúciám hľadať vhodných partnerov na výmenu skúseností, výmenné stáže atď.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | navrhuje využiť dostupné komunikačné technológie a sociálne siete na čo najrozsiahlejšie a zároveň čo najosobnejšie šírenie čo možno najspoľahlivejších informácií, a to na základe oficiálnych zdrojov EÚ a jej regiónov s cieľom obmedziť vplyv dezinformácií v EÚ, ako aj v afrických krajinách; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sa domnieva, že rozšírené vzťahy a spolupráca medzi regiónmi EÚ a Africkou úniou môžu viesť v budúcnosti ku kvalitatívne vyššej úrovni vzťahov aj jednotlivých štátov EÚ a Africkej únie. Nové užšie rovnocenné partnerské vzťahy by mohli umožniť ďalšie dôležité formy spolupráce a postupný hospodársky a sociálny rozvoj, čo by prispelo aj k zníženiu migračných tlakov; |
| --- | --- |

28.

Pilotný projekt ako nevyhnutnosť, pokiaľ ide o praktické overenie teoretických východísk stanoviska

| 29. | vyzdvihuje svoje presvedčenie, že EÚ by mala uvažovať globálne a konať lokálne a domnieva sa, že základný postup tohto plánu by mal byť vždy zdola nahor. V tomto stanovisku sa preto zdôrazňuje, že treba využívať skúsenosti európskych miestnych a regionálnych samospráv, ako aj skúsenosti podnikov a odborníkov s cieľom zabezpečiť bezproblémovú realizáciu aktivít a projektov, a to v spolupráci s ich africkými partnermi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vzhľadom na to, že cieľom stanoviska je v čo najväčšej možnej miere podporiť udržateľný rozvoj mestských a vidieckych spoločenstiev afrických štátov, vyzýva, aby sa čo najskôr začali realizovať pilotné projekty a ďalšie súvisiace aktivity potrebné na to, aby sa mohlo úspešne začať s poskytovaním dlhodobej pomoci africkým štátom, v ktorých je možné z politických a bezpečnostných dôvodov znížiť záujem o migráciu nielen do členských štátov EÚ, ale aj v rámci Afriky. |
| --- | --- |

30.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.unhcr.org/.

1

(2)  https://www.iom.int/.

2

(3)  Susedstvo a svet, Hans Janssen, 2018; Fond pre azyl a migráciu, Peter Bossman, 2018; Migrácia na trase cez centrálne Stredozemie, Hans Janssen, 2017; Rámec partnerstva s tretími krajinami v oblasti migrácie, Peter Bossman 2017; Návrh nového európskeho konsenzu o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť, Jesús Gamallo Aller, 2017; Ochrana utečencov v oblastiach ich pôvodu: nová perspektíva, Hans Janssen, 2016; Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam, Hans Janssen 2015.

3

(4)  Nadácia Moa Ibrahima; https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf.

4

(5)  Susedstvo a svet, Hans Janssen, 2018.

5

(6)  Ciele trvalo udržateľného rozvoja OSN: https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html.

6

(7)  Nikózijská iniciatíva: https://cor.europa.eu/sk/our-work/Pages/Libya.aspx

7

(8)  Ciele udržateľného rozvoja OSN: https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html.

8

(9)  Nadácia Moa Ibrahima; https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf.

9

---

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/29

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Udržateľné štvrte a malé komunity – environmentálna politika na subkomunálnej úrovni

(2020/C 141/07)

| Spravodajca: | Gaetano ARMAO (IT/EĽS), podpredseda regiónu Sicília a člen regionálnej rady zodpovedný za hospodárstvo |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gaetano ARMAO (IT/EĽS), podpredseda regiónu Sicília a člen regionálnej rady zodpovedný za hospodárstvo

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

A.   
  Porozumieť udržateľným štvrtiam a malým komunitám

| 1. | víta integračnú povahu cieľov udržateľného rozvoja OSN, najmä cieľa č. 11 týkajúceho sa udržateľných miest a komunít, ktorý vyzýva na „inkluzívne, bezpečné, odolné a trvalo udržateľné“ ľudské obydlia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | chcel by zdôrazniť kľúčovú úlohu demokratického a inkluzívneho viacúrovňového riadenia v partnerstve medzi všetkými úrovňami vrátane, ak je to vhodné, subkomunálnej úrovne, kde existujú rôzne modely a subjekty s viac či menej formálnymi štruktúrami, kompetenciami a zdrojmi; ich zapojenie do viacúrovňového riadenia by mohlo byť veľmi užitočné pre rozvoj a účinné vykonávanie politík a legitímnosť samotného demokratického systému; konštatuje, že to platí najmä v prípade politík v oblastiach, ktoré reagujú na vážne obavy občanov a v ktorých problémy, ako aj politické riešenia výrazne ovplyvňujú životy občanov, ako sú otázky životného prostredia a zmeny klímy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína početné snahy zamerané na podporu udržateľných komunít, ktoré si na riešenie nových foriem sociálnej, hospodárskej a environmentálnej nerovnosti vyžadujú premenu spoločnosti. Patrí medzi ne Urbánna agenda pre EÚ a jej partnerstvá, Charta z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest, Aalborgská charta a z nej vyplývajúce záväzky, Baskické vyhlásenie, Nová urbánna agenda a mnoho ďalších; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v súlade s prioritou 1 Výboru regiónov na roky 2015 – 2020, ktorou je „vytváranie pracovných miest a udržateľný rast v mestách a regiónoch s cieľom zlepšiť kvalitu života ľudí“, vyzýva na podporu koncepcie udržateľných komunít, ktorá zahŕňa všetky oblasti v týchto komunitách a ktorá zároveň zaručuje, že menej bohaté oblasti môžu získať potrebné príležitosti na rozvoj udržateľných riešení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že koncepcia udržateľných komunít by sa mala zamerať na obnovu chudobných alebo zraniteľných oblastí pomocou kombinácie sociálnych a environmentálnych cieľov v súlade so stanoviskom VR na tému 7. environmentálny akčný program a udržateľné mestá; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odkazuje na stanovisko VR na tému Príprava 8. environmentálneho akčného programu, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby sa v environmentálnych politikách EÚ zohľadňovali potreby všetkých druhov komunít; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že úspešné vykonávanie mnohých environmentálnych politík EÚ a členských štátov závisí od ich vlastníctva komunitami na subkomunálnej úrovni a od ich príspevku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že dôležité environmentálne osobitosti možno nájsť na komunálnej, ako aj na subkomunálnej úrovni. Environmentálne výzvy môžu mať v rámci rôznych subkomunálnych jednotiek odlišné účinky. Zdôrazňuje, že je preto dôležité vypracovať na každej úrovni holistické prístupy, v ktorých sa náležite zohľadnia lokalizované/diferencované situácie, ktoré si môžu vyžadovať špecifické riešenia a podnety; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uznáva, že zodpovednosť za komunity na subkomunálnej úrovni a za ich zapojenie prislúcha v členských štátoch úrovniam verejnej správy, ktoré sú zodpovedné za subkomunálnu úroveň. Príslušné miestne a regionálne samosprávy nesú dôležitú zodpovednosť za celé svoje územie, ktorú treba rešpektovať. Vyzýva ich, aby aktívne zapájali subkomunálne úrovne do zavádzania environmentálnej politiky a podporovali ich v tomto procese a umožnili miestnym obyvateľom dosiahnuť, aby ich komunity boli udržateľnejšie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznáva rozmanitosť terminológie používanej v súvislosti s typmi komunít, medzi ktoré okrem iného patria kopanice, štvrte, okresy, obvody, miestne časti, vidiecke obce, (civilné) farnosti, či mestské časti. Týmito pojmami sa môžu označovať správne jednotky alebo komunity bez administratívnej úlohy. Z toho dôvodu sa v tomto stanovisku používa výraz „na subkomunálnej úrovni“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | berie do úvahy rôzne situácie, v ktorých sa malé komunity nachádzajú – od mestských po vidiecke oblasti, od husto osídlených až po riedko osídlené oblasti a od bohatých po chudobné oblasti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje najmä potrebu zohľadniť konkrétne situácie území, ktoré čelia osobitným environmentálnym výzvam. Vzhľadom na svoju odľahlosť majú tieto oblasti niekedy jedinečné prírodné vlastnosti, ktoré im dávajú neúmerný ekologický význam:






  a. | malé ostrovy môžu čeliť fyzickému oddeleniu od zvyšku obcí, ktorých sú súčasťou, čo im bráni v prístupe k službám a rozhodovacím procesom a z toho vyplývajúcej vysokej závislosti od vonkajších vstupov a oslabeniu administratívnej autonómie. Mala by sa podporovať a rozširovať spolupráca s medziregionálnou skupinou VR pre ostrovné regióny, ako aj s ostatnými sieťami, ako sú Čistá energia pre ostrovy EÚ, Európska federácia malých ostrovov, Európska sieť malých ostrovov a s činnosťami spojenými s novovytvorenou koncepciou ostrovného charakteru v Stredozemnom mori; |
| --- | --- | --- |

12.

a.

malé ostrovy môžu čeliť fyzickému oddeleniu od zvyšku obcí, ktorých sú súčasťou, čo im bráni v prístupe k službám a rozhodovacím procesom a z toho vyplývajúcej vysokej závislosti od vonkajších vstupov a oslabeniu administratívnej autonómie. Mala by sa podporovať a rozširovať spolupráca s medziregionálnou skupinou VR pre ostrovné regióny, ako aj s ostatnými sieťami, ako sú Čistá energia pre ostrovy EÚ, Európska federácia malých ostrovov, Európska sieť malých ostrovov a s činnosťami spojenými s novovytvorenou koncepciou ostrovného charakteru v Stredozemnom mori;

| b. | riedko osídlené oblasti a nedostatočne obývané oblasti sa často nachádzajú vo veľkej vzdialenosti od zvyšných častí obce alebo mesta. Mala by sa podporovať a rozširovať spolupráca s existujúcimi sieťami, ako sú siete Northern Sparsely Populated Areas, Southern Sparsely Populated Areas a združenie Euromontana; |
| --- | --- |

b.

riedko osídlené oblasti a nedostatočne obývané oblasti sa často nachádzajú vo veľkej vzdialenosti od zvyšných častí obce alebo mesta. Mala by sa podporovať a rozširovať spolupráca s existujúcimi sieťami, ako sú siete Northern Sparsely Populated Areas, Southern Sparsely Populated Areas a združenie Euromontana;

| c. | subkomunálne komunity v oblastiach so špecifickými geografickými profilmi, ako sú horské alebo jazerné oblasti; |
| --- | --- |

c.

subkomunálne komunity v oblastiach so špecifickými geografickými profilmi, ako sú horské alebo jazerné oblasti;

| 13. | uznáva význam malých obcí alebo miest, zdôrazňuje však, že toto stanovisko sa zameriava na malé komunity na subkomunálnej úrovni, ktoré čelia rôznym výzvam. Komunity na subkomunálnej úrovni nemusia mať i) volených zástupcov na monitorovanie environmentálneho vplyvu projektov s cieľom zabezpečiť súlad s environmentálnymi právnymi predpismi EÚ; ii) verejné priestory na rokovanie o zapájaní sa do projektov alebo činností EÚ alebo o tom, ako vykonávať politiku EÚ na miestnej úrovni; a iii) rozpočty na pokrytie minimálnych nákladov alebo technické znalosti na poskytnutie know-how o prístupe k finančným prostriedkom EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje rozmanitosť inštitucionálnych foriem na subkomunálnej úrovni vrátane (ale nielen) oficiálnych verejných orgánov a iných foriem účasti organizovaných orgánmi verejnej moci alebo v spolupráci s nimi, ako aj miestnych výborov a skupín aktivistov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že subkomunálna úroveň, práve z dôvodu mnohorakosti organizačných foriem v členských štátoch a často menej formalizovanej organizácie, ponúka veľký potenciál z hľadiska participatívneho a demokratického experimentovania na rozvoj nových foriem zapojenia a komunikácie (ako sú napríklad susedské komunity, dedinské výbory, participatívne laboratóriá a fóra); pripomína, že najmä činnosti v oblasti životného prostredia a zmeny klímy majú v tomto smere pre občanov obrovský mobilizačný potenciál; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva úlohu občanov žijúcich v malých komunitách a ich dobrovoľných občianskych organizácií v rámci miestnych združení a výborov zameraných na riešenie jedného alebo viacerých environmentálnych problémov s cieľom podporovať zavádzanie udržateľných opatrení. Hoci sú tieto skupiny schopné spájať zdroje, zručnosti, energiu a motiváciu, miestne a regionálne samosprávy môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri posilňovaní ich postavenia prostredníctvom technickej a finančnej podpory, ako aj prostredníctvom pravidelných konzultácií; |
| --- | --- |

16.

B.   
  Možnosti posilnenia environmentálnej politiky na subkomunálnej úrovni

Oblasti uplatňovania

Nízkoemisný rozvoj

| 17. | poukazuje na skutočnosť, že komunity na subkomunálnej úrovni sú zvyčajne najviac postihované environmentálnymi problémami súvisiacimi s kvalitou ovzdušia alebo úrovňou hluku a majú malú kontrolu nad prijímaním rozhodnutí v oblasti dopravy a mobility, pričom poznamenáva, že tieto problémy sú medzi územiami rozdelené nerovnomerne. Je nevyhnutné, aby mechanizmy monitorovania životného prostredia rozčleňovali údaje na subkomunálnej úrovni s cieľom prijať cielené opatrenia a riešenia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje rozvoj súdržného usmerňujúceho rámca na subkomunálnej úrovni, najmä ostrovom, v súvislosti so zmierňovaním zmeny klímy, ktoré uľahčujú ich prechod na obnoviteľnú čistú energiu. Inšpiráciou by sa mohlo stať aj začlenenie Paktu ostrovov do Dohovoru primátorov a starostov o klíme a energetike, ktorý by mohol zahŕňať aj existujúce iniciatívy, ako napríklad iniciatívu Čistá energia pre ostrovy EÚ a iniciatívu zameranú na štvrte aktívne v oblasti klímy v rámci projektu Interreg; |
| --- | --- |

18.

Rozvoj blízky prírode

| 19. | podporuje zapájanie malých komunít (najmä ostrovných, horských alebo vidieckych) do správy prírodných oblastí, ktoré nie vždy zodpovedajú hraniciam obcí alebo miest. Takéto zapájanie by mohlo zvýšiť zodpovednosť za výber environmentálnych politík na miestnej úrovni a obmedziť konflikty týkajúce sa napríklad otázky využívania pôdy. Ich účasťou by sa navyše mohla zvýšiť informovanosť o sociálno-ekonomických výhodách chránených prírodných oblastí, či už ide o oblasti sústavy Natura 2000, alebo iné oblasti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podporuje úlohu komunít na subkomunálnej úrovni pri uplatňovaní riešení blízkych prírode vrátane zelených koridorov alebo pásiem, stromových porastov v mestách a prímestských prírodných oblastí. Toto úsilie by malo zabezpečiť spravodlivý prístup k prírode a jej prínosu z hľadiska ľudského zdravia, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, ako aj k väčšej odolnosti voči prírodným hrozbám alebo hrozbám vyvolaným ľudskou činnosťou; |
| --- | --- |

20.

Rozvoj obehového hospodárstva

| 21. | žiada príslušné úrovne verejnej správy o osobitnú technickú podporu malých komunít pri uplatňovaní udržateľných postupov nakladania s odpadovými vodami a odpadom a tiež s cieľom bojovať aj proti znečisťovaniu morí a pobrežných vôd prostredníctvom stratégií nulového odpadu a vyzýva na podporu existujúcich iniciatív, ako je napríklad projekt OECD na podporu miest a regiónov v oblasti obehového hospodárstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podporuje rozvoj opatrení na podporu sociálne inovačných postupov na subkomunálnej úrovni, od požičovní, ktoré na miestnej úrovni poskytujú predmety a nástroje, až po opravárske skupiny, ktoré umožňujú členom opravu predmetov, ktoré by sa inak vyhodili; |
| --- | --- |

22.

Rozvoj odolnosti

| 23. | podporuje rozširovanie mikroklimatických zásahov s cieľom adaptovať sa na zmenu klímy, najmä v husto zastavaných mestských štvrtiach. Môže ísť o nízkorozpočtové riešenia, ako aj o zložitejšie riešenia na úrovni štvrtí, ako je napríklad odpojenie budov od stokového systému na zlepšenie správy zrážkovej vody. Zásahy tohto druhu majú potenciál zvýšiť odolnosť v tých oblastiach na subkomunálnej úrovni, ktoré sú citlivé na prírodné riziká, a to prostredníctvom zmierňovania náporu na kritickú infraštruktúru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | povzbudzuje členov VR, aby podporovali regeneratívne potravinové systémy, ktoré prinášajú ekologické, hospodárske a sociálne výhody na komunálnej, ako aj subkomunálnej úrovni (napr. pre miestne školy alebo verejné záhrady, komunitou podporované poľnohospodárstvo alebo inovatívne poľnohospodárske metódy); |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje udržateľný cestovný ruch ako príležitosť pre rast malých komunít, ako sa uvádza aj v brífingu Výskumnej služby Európskeho parlamentu o riedko a nedostatočne obývaných oblastiach a v predchádzajúcich stanoviskách VR o cestovnom ruchu (1) a kultúrnom dedičstve (2); |
| --- | --- |

25.

Spravodlivý rozvoj zameraný na ľudí

| 26. | vyzýva EÚ, aby v rámci podpory udržateľných komunít najmä na subkomunálnej úrovni uznávala úlohu viacerých a novátorských foriem participatívnej demokracie. Tento potenciál by sa mohol ďalej posilniť tým, že sa prvok demokratickej inovácie explicitne zohľadní v príslušných častiach environmentálnych politík EÚ alebo v rámci podpory projektov zo strany EÚ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na úspešné a dlhodobé úsilie o zavedenie miestnej Agendy 21 (Local Agenda 21), ktorá je východiskovým bodom na začlenenie subkomunálnej úrovne do environmentálnej politiky. Za posledné desaťročia iniciatívy miestnej Agendy 21 podporovali miestne samosprávy pri vykonávaní stratégií a opatrení na zabezpečenie miestnej udržateľnosti prostredníctvom vzájomnej výmeny metód, nástrojov a osvedčených postupov; |
| --- | --- |

27.

Politické procesy

Uznávanie

| 28. | je pevne presvedčený, že EÚ by mala pri vypracovávaní a vykonávaní svojich environmentálnych politík zohľadňovať osobitné potreby a prínos komunít na subkomunálnej úrovni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | navrhuje, aby sa pri formulovaní stanovísk VR a ich oznamovaní inštitúciám a orgánom EÚ určili mechanizmy na zohľadňovanie otázok týkajúcich sa subkomunálnej úrovne, ako aj rozvoj užšej spolupráce s príslušnými organizáciami a sieťami, ktoré sa zaoberajú subkomunálnymi štruktúrami na úrovni EÚ alebo ich zastupujú; |
| --- | --- |

29.

| 30. | povzbudzuje členov VR, aby na svojom území individuálne spolupracovali s komunitami na subkomunálnej úrovni a aby svoje skúsenosti predniesli v diskusii vo Výbore regiónov a začlenili ich do svojej činnosti, najmä do stanovísk VR, partnerskej výmeny a potenciálne do technickej platformy pre spoluprácu v oblasti životného prostredia (GR pre životné prostredie a Európsky výbor regiónov); |
| --- | --- |

30.

| 31. | v rámci priorít VR na obdobie po roku 2020 má za cieľ výslovne uvádzať odkaz na komunity na subkomunálnej úrovni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripomína všeobecný záväzok Únie podporovať sociálnu, hospodársku a environmentálnu súdržnosť, najmä s cieľom znížiť rozdiely medzi úrovňami rozvoja jednotlivých regiónov (a to tak ostrovných, ako aj na pevnine) v súlade s článkom 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitú úlohu subkomunálnej úrovne riadenia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | navrhuje posúdiť možnosť rozšírenia portálu o rozdelení právomocí tak, že sa v prípade potreby pre každý členský štát doplní dodatočná časť zahŕňajúca subjekty na subkomunálnej úrovni, počínajúc analýzou ich úloh v rámci politiky v oblasti životného prostredia a zmeny klímy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva Európsku komisiu, aby posúdila možnosť udeľovania cien za udržateľné štvrte s cieľom povzbudiť miestne komunity, aby sa zapájali do správy svojich vlastných oblastí a aby usporiadali jednorazové alebo pravidelné podujatia na podporu interakcie s malými komunitami, napríklad vo forme každoročného „Európskeho dňa udržateľných dedín a štvrtí“; |
| --- | --- |

34.

Zvyšovanie informovanosti

| 35. | ponúka podporu širšieho uznávania významu subkomunálnej úrovne v rámci miestnej environmentálnej politiky v iných inštitúciách a orgánoch EÚ. Táto podpora by mohla zahŕňať aj presadzovanie začlenenia subkomunálnej úrovne do budúcich politických dokumentov a do revízií existujúcich stratégií zo strany inštitúcií a orgánov EÚ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | presadzuje zvyšovanie informovanosti o subkomunálnej úrovni prostredníctvom výskumných a inovačných projektov EÚ (Horizont 2020 a Horizont Európa), ako aj prostredníctvom spolupráce s Európskou environmentálnou agentúrou (EEA) a výskumnými službami EÚ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zaväzuje sa k dialógu s Európskou komisiou, a to aj v rámci technickej platformy pre spoluprácu v oblasti životného prostredia, aby sa pri vykonávaní konkrétnych environmentálnych politík EÚ náležite zohľadňovali malé komunity na subkomunálnej úrovni. Mohlo by to nadväzovať na aktuálne úsilie GR ENV a ďalších generálnych riaditeľstiev, pokiaľ ide o poskytovanie usmerňovacích dokumentov a nástrojov zameraných na malé komunity a štvrte; |
| --- | --- |

37.

Oznamovanie a šírenie informácií

| 38. | súhlasí s tým, aby posúdil možnosti sprístupnenia materiálov týkajúcich sa sietí a činností EÚ, ktoré majú mimoriadny význam pre malé komunity, na webovom sídle VR, a to poskytovaním informácií o sieťach, programoch a udalostiach, ako aj vyberaním náležitých príspevkov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zaväzuje sa posúdiť spôsoby, akými možno podporovať uznávanie environmentálnych opatrení na úrovni malých komunít, vyzdvihovať najlepšie postupy a podporovať reprodukciu udržateľných riešení. Zahŕňa to preskúmanie prepojenia s existujúcimi systémami uznávania a oceneniami na úrovni EÚ v súlade s postupmi v rámci ocenení Európske hlavné zelené mestá a Európsky zelený list, Natura 2000, Transformačná činnosť a Európsky týždeň redukcie odpadu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje význam zahŕňania otázky vykonávania environmentálnych právnych predpisov v komunitách na subkomunálnej úrovni do výročných tém alebo programov v prípade opakujúcich sa európskych environmentálnych podujatí, ako je Zelený týždeň, Európsky týždeň redukcie odpadu alebo Európsky týždeň regiónov a miest; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podporuje prispôsobené využívanie IKT s cieľom lepšie prepojiť komunity na subkomunálnej úrovni medzi sebou a s ich miestnymi samosprávami na podporu demokratickej účasti a rozhodovania; |
| --- | --- |

41.

Financovanie

| 42. | zdôrazňuje, že je dôležité umožniť subjektom na subkomunálnej úrovni prístup k finančným programom EÚ. Niektoré sa už zameriavajú na úroveň štvrtí, ako napríklad program URBACT, ktorý podporuje európsku výmenu a vzdelávanie v oblasti udržateľného rozvoja miest. V tejto súvislosti vyzýva na primeranú odbornú prípravu zamestnancov komunít na subkomunálnej úrovni s cieľom dosiahnuť účinné využívanie finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

42.

| 43. | miestny rozvoj vedený komunitou (CLLD) a akčné skupiny programu LEADER považuje za špecifické nástroje na lepšiu mobilizáciu a zapájanie subjektov na subkomunálnej úrovni pri dosahovaní dlhodobého rozvoja a cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Európsku komisiu, aby vyhodnotila najlepší spôsob, akým zabezpečiť, aby malé komunity mohli prispievať k projektom financovaným EÚ na podporu udržateľnosti na subkomunálnej úrovni a aby z nich mali prospech. Mohlo by sa to dosiahnuť prostredníctvom: i) začlenenia konkrétnych odkazov na malé komunity do usmerňovacích dokumentov a príručiek, ii) prípravy a uverejňovania výziev na predkladanie návrhov a/alebo pracovných programov osobitne zameraných na komunity na subkomunálnej úrovni a iii) zjednodušenia a zefektívnenia finančných pravidiel a pravidiel oprávnenosti s cieľom povzbudiť a uľahčiť ich účasť (napr. opätovným udelením grantov) na podporu celkového harmonického rozvoja EÚ (článok 174 ZFEÚ). |
| --- | --- |

44.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  NAT-VI/009 (Ú. v. EÚ C 185, 9.6.2017, s. 15).

1

(2)  SEDEC/VI-035 (Ú. v. EÚ C 361, 5.10.2018, s. 31).

2

---

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/34

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Únik mozgov v EÚ: zvládanie tejto výzvy na všetkých úrovniach

(2020/C 141/08)

| Spravodajca: | Emil BOC (RO/EĽS), primátor Klužu |
| --- | --- |

Spravodajca:

Emil BOC (RO/EĽS), primátor Klužu

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | zdôrazňuje, že sloboda pohybu občanov a pracovníkov je základom vnútorného trhu a jednou z hlavných slobôd uznaných v zmluvách Európskej únie. Občania a pracovníci musia mať možnosť voľného pohybu v rámci EÚ, mali by sa však sťahovať, pretože chcú, a nie preto, že opustiť svoje regióny ich nútia okrem iného nedostatočné hospodárske príležitosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že výzvou je dosiahnuť vyváženosť z právneho a politického hľadiska medzi dvomi základnými zásadami Európskej únie: voľný pohyb pracovnej sily a hospodárska a sociálna konvergencia medzi regiónmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poznamenáva, že problém úniku mozgov v Európskej únii je zložitý, a požaduje od Únie aj členských štátov pragmatickú politickú reakciu. Táto reakcia by mala týkať všetkých aspektov úniku mozgov (napr. prílev mozgov, mrhanie mozgami, cirkulácia mozgov, spätná migrácia), ako aj rôznych, ale často navzájom prepojených úrovní, kde sú potrebné opatrenia a riešenia – miestnej, regionálnej, národnej a nadnárodnej (EÚ); |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že tvorcovia politík na všetkých úrovniach musia uznať a v riešeniach zohľadniť skutočnosť, že únik mozgov nie je len technický problém, ktorý si vyžaduje administratívnu alebo politickú reakciu, ale aj politická záležitosť. Ak sa tento jav nebude riešiť, bude mať dlhodobé a trvalé účinky na budúcnosť Európskej únie a pravdepodobne naruší územnú súdržnosť; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konštatuje, že únik mozgov je priamym dôsledkom existujúcej sociálnej a hospodárskej nerovnováhy medzi regiónmi EÚ. Empirické štúdie (1), (2), (3) identifikujú rad tlakových a motivačných faktorov, pričom prijímajúce regióny majú atraktívnejší trh práce a rozmanitejšie pracovné príležitosti a celkovo lepšiu kvalitu života, zatiaľ čo vo vysielajúcich platí opak. To je ďalší dôvod, prečo by mal budúci VFR sústrediť zdroje na napravenie tejto nerovnováhy medzi vysielajúcimi a prijímajúcimi regiónmi v rámci politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že by malo existovať silné prepojenie medzi politikou súdržnosti, ktorá má riešiť túto nevyváženosť a podporovať ďalší rozvoj v celej EÚ, a opatreniami plánovanými na riešenie problému úniku mozgov. Dva z kľúčových cieľov stratégie Európa 2020 – zvýšiť podiel zamestnaných ľudí a zlepšiť sociálne začlenenie – majú priamo význam pre vytvorenie priaznivých podmienok, ktoré obmedzia únik mozgov. Ďalšie ciele stratégie Európa 2020, ako sú inovácie a zvyšovanie počtu ľudí s vysokoškolským vzdelaním, by mohli potenciálne viesť k prílevu mozgov a návratu uniknutých mozgov prilákaním a stimulovaním talentovaných jednotlivcov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že únik mozgov a súvisiace javy treba v EÚ pochopiť a posúdiť v kontexte viacúrovňového riadenia. Či budú charakteristiky viacúrovňového riadenia predstavovať prekážku alebo príležitosť v tejto oblasti politiky, bude do veľkej miery závisieť od toho, nakoľko budú EÚ a jej inštitúcie pôsobiť ako sprostredkovatelia a koordinátori pri tvorbe politík a ich šírení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že hoci je únik mozgov často vnímaný ako národný alebo nadnárodný politický problém, môže sa úspešne riešiť na nižšej ako celoštátnej úrovni. Miestne a regionálne verejné orgány tu zohrávajú kľúčovú úlohu, keďže sú to práve miestne spoločenstvá, ktoré sú priamo postihnuté dôsledkami úniku mozgov: strata mladej a vzdelanej pracovnej sily je veľkou výzvou pre miestne spoločenstvá v celej Únii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že miestne samosprávy v členských štátoch predstavujú najlepšiu úroveň, na ktorej možno navrhovať a vykonávať politiky v oblasti úniku mozgov. Miestne spoločenstvá sú systémy s pomerne jasnými hranicami, čo umožňuje ľahšiu analýzu problému a riešenia prispôsobené na mieru. Okrem toho môžu miestne samosprávy ľahšie monitorovať a hodnotiť úspech politík na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konštatuje, že pri vypracúvaní politík na úrovni Únie môžu byť veľmi užitočné skúsenosti a kapacity orgánov na nižšej ako celoštátnej úrovni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že priame skúsenosti miestnych samospráv pri riešení úniku mozgov by mohli poskytnúť úspešné príklady a osvedčené postupy, ktoré by boli užitočné pri rozvoji koherentnej politiky na úrovni EÚ. Miestne a regionálne samosprávy môžu ísť nad rámec všeobecného a abstraktného vymedzenia politických otázok a poskytnúť konkrétne a účinné riešenia. Je potrebné, aby lepšie pochopili úsilie a iniciatívy zamerané na riešenie problému úniku mozgov prekračujúce administratívne hranice spoločenstiev, ktoré zastupujú, a aby sa zapojili do regionálnej a medziregionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že problémy, s ktorými sa stretávajú vysielajúce a prijímajúce regióny, sú rozdielne, a preto ich treba riešiť primeraným spôsobom. Toto rozlíšenie je dôležité, pretože politiky na nadnárodnej úrovni by sa mali zameriavať na uľahčenie riešení, ktoré sú výhodné pre všetky strany, alebo aspoň obmedziť situácie, ktoré poškodzujú tak vysielajúce, ako aj prijímajúce regióny (mrhanie mozgami); |
| --- | --- |

12.

| 13. | upozorňuje na riziko, ktorým je únik mozgov z hľadiska dlhodobej udržateľnosti európskeho projektu. Vysielajúce regióny sa nachádzajú v protirečivej situácii: potrebujú konvergenciu (dohnať rozdiely v porovnaní s prijímajúcimi regiónmi), ale strácajú kvalifikovanú pracovnú silu. V situácii, v ktorej dochádza k prehlbovaniu rozdielov medzi vysielajúcimi a prijímajúcimi regiónmi, sa z dlhodobého hľadiska zdá byť veľmi ťažké dosiahnuť akúkoľvek zmenu alebo prechod na udržateľný a konkurenčný hospodársky model založený na znalostnej ekonomike a produktoch s vysokou pridanou hodnotou. Ak sa tieto rozdiely nebudú riešiť, ďalej sa budú zväčšovať a povedú k začarovanému kruhu „dezintegrácie“. Podľa indexu globálnej konkurencieschopnosti patria členské štáty na východe a juhu EÚ v súčasnosti medzi tie krajiny sveta, ktoré majú najmenšiu schopnosť udržať si svoje talenty; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poukazuje na to, že hoci európske inštitúcie predložili mechanizmy na zníženie rozdielov, tieto prístupy boli účinné len čiastočne. Keďže sa únik mozgov zintenzívňuje a vzhľadom na jeho geografický a hospodársky rozmer, je potrebný iný druh iniciatívy alebo úsilia, ktorý by sa priamo zaoberal motivačnými faktormi vyplývajúcimi zo špecifických trajektórií rastu vysielajúcich regiónov, v dôsledku ktorých sú tieto regióny nedostatočne atraktívne pre vysoko vzdelanú časť pracovnej sily; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konštatuje, že nerovnováha medzi vzdelávaním a trhom práce je jedným z problémov spojených s únikom mozgov; Vzdelávanie je jednoznačne oblasťou, kde zlepšenia môžu pomôcť zmierniť negatívne účinky úniku mozgov. Miestne a regionálne samosprávy by tomu v spolupráci s vnútroštátnymi a európskymi orgánmi mali venovať väčšiu pozornosť. Okrem toho musia systémy vzdelávania zohľadňovať premenlivú dynamiku na trhu práce a jeho zvyšujúcu sa rozmanitosť s cieľom umožniť návratnosť investícií do ľudského kapitálu príslušnej krajiny alebo regiónu, ktorý sa stráca v dôsledku odlivu mozgov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje na jav, ktorý je potrebné pozorne sledovať, a to problematiku detí, ktoré zanechávajú doma rodičia odchádzajúci za lepšou prácou do zahraničia. Toto je priamy účinok úniku mozgov a má dlhodobé dôsledky; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje význam programu Erasmus+, ESF+ a podobných programov pri vytváraní akademických a pracovných príležitostí pre talentovaných jednotlivcov a príležitostí na budovanie medzinárodných sietí a partnerstiev v celej Európe, a nie iba v určitých regionálnych centrách, ako aj význam podpory vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv v praxi. Podpora zvýšenia rozpočtu programu Erasmus+ zo strany novej Komisie je krokom správnym smerom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že riešenie problému úniku mozgov si vyžaduje silné vedenie a koordináciu rôznych snáh v rámci jurisdikcií jednotlivých štátov. Kľúčovým bodom je nájsť špecifické spôsoby budovania sietí spolupráce, bojovať proti populistickým politickým prejavom a posilniť európsku integráciu. Ďalšie opatrenia na úrovni členských štátov a Európskej únie by sa mali zamerať na koordináciu a uľahčenie/podporu úsilia na nižšej ako celoštátnej úrovni, pričom by sa mal dosiahnuť konsenzus o tom, ako by sa mal analyzovať a riešiť únik mozgov s cieľom vytvoriť všestranne výhodnú situáciu pre všetky zainteresované strany; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že je potrebné určiť niekoľko kľúčových strategických otázok, pokiaľ ide o únik mozgov, aby sa rozhodujúci činitelia mohli vyhnúť zbytočnej duplicite vo verejnom politickom úsilí. Tieto strategické otázky musia byť vymedzené tak, aby sa zabezpečilo, že politické opatrenia budú mať viditeľný vplyv a že sa podporia politiky, ktoré sa pretavia do konkrétnych opatrení; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odporúča, aby sa pre každú zložku fenoménu úniku mozgov – prílev mozgov, mrhanie mozgami, cirkulácia mozgov, spätná migrácia – identifikovali a vykonali rôzne typy reakcií. Každá z týchto oblastí si vyžaduje rozdielne špecifické riešenia. Je veľmi dôležité neprijať plošný prístup k jednotlivým zložkám. Nedostatok prispôsobených riešení môže viesť k rozsiahlym a abstraktným vyhláseniam/cieľom, ktoré sa dajú ťažko realizovať v reálnom živote; |
| --- | --- |

20.

| 21. | oceňuje, že niektoré regióny a mestá už zavádzajú tvorivé riešenia na prilákanie a udržanie talentov. Škála politík siaha od podpory premiestňovania talentovaných jednotlivcov do týchto regiónov/miest až po sofistikovanejšie opatrenia zahŕňajúce rozvoj nadnárodných sietí podnikateľov. EÚ musí podporovať programy alebo iniciatívy zamerané na zlepšenie vzdelávania medzi rôznymi európskymi miestnymi a regionálnymi samosprávami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | považuje miestne a regionálne subjekty za kľúčové pri riešení problému úniku mozgov. Prilákanie a udržanie vysoko kvalifikovanej pracovnej sily možno zabezpečiť správnym využitím nástrojov integrovaného územného rozvoja politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | navrhuje, aby miestne a regionálne samosprávy v spolupráci s orgánmi jednotlivých štátov a EÚ podporovali politiky a nástroje na rozvoj miestneho podnikania, samostatnej zárobkovej činnosti a alternatívnych modelov rozvoja podnikania, ktoré zvyšujú atraktívnosť vysielajúcich regiónov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | odporúča, aby miestne a regionálne samosprávy na základe realistického posúdenia potrieb vytvorili prepojenie medzi konkrétnymi aktívami svojich regiónov a potrebnými talentami a politikami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | navrhuje, aby miestne a regionálne samosprávy vytvorili miestne spojenectvá za účasti všetkých zainteresovaných strán (verejné orgány, podniky, univerzity, mimovládne organizácie atď.), ktoré dokážu navrhovať a vykonávať miestne politiky prispievajúce k zmierňovaniu úniku mozgov. Mali by sa podporovať a organizovať pravidelné stretnutia príslušných zainteresovaných strán. Stretnutia by sa mali využívať ako fóra na diskusiu a plánovanie miestnych riešení a riešení špecifických pre daný kontext, a to na základe úspešných príkladov z iných lokalít/jurisdikcií; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konštatuje, že dôsledné procesy strategického plánovania na miestnej a regionálnej úrovni môžu byť dôležité pri usúvzťažňovaní mobility ľudských zdrojov so strednodobými a dlhodobými plánmi rozvoja, ako aj vytváraní pevného základu pre spoluprácu s inými regionálnymi, vnútroštátnymi a európskymi orgánmi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uvítal by, ak by sa lepšie chápali dôvody a prekážky brániace návratu osôb, ktoré v minulosti emigrovali, do miesta pôvodu, ako aj spôsoby, ako môžu verejné orgány pomôcť pri odstraňovaní týchto prekážok. Mohlo by to mať transformačný účinok a premeniť únik mozgov na cirkuláciu mozgov alebo spätnú migráciu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | odporúča, aby sa činnosť na nižšej než celoštátnej úrovni integrovala a koordinovala s členskými štátmi a Úniou a aby sa pri tom dodržiavala zásada subsidiarity. Integrácia úsilia vynakladaného na rôznych úrovniach má zásadný význam pre úspech politiky EÚ. Mali by sa vypracovať politiky a programy na integráciu a uľahčenie koordinácie medzi činnosťou miestnych a regionálnych samospráv na jednej strane a činnosťou členských štátov a Únie na strane druhej. Platí to vo všetkých oblastiach, ktorých sa týka únik mozgov (vzdelávanie, súdržnosť, regionálny rozvoj, digitalizácia atď.). Na úrovni EÚ je potrebné iniciovať mechanizmus, ktorý by bol koncipovaný špecificky na podporu integrácie a koordinácie politických opatrení týkajúcich sa úniku mozgov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naznačuje, že je potrebné, aby si miestne a regionálne samosprávy boli vedomé rozsahu tohto javu a vykonali realistické a seriózne posúdenia charakteristík každej oblasti postihnutej únikom mozgov. Rozhodovanie a tvorba politík založené na dôkazoch je jediným spôsobom, ako dospieť k účinným riešeniam. Realistické posúdenie javu úniku mozgov na úrovni každého regiónu môže pomôcť orgánom verejnej moci, ktoré čelia podobným alebo súvisiacim otázkam, nahradiť súperenie spoluprácou a mohlo by zlepšiť koordináciu sústavne vynakladaného úsilia a existujúcich zdrojov medzi všetkými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je presvedčený, že rýchle postupy uznávania diplomov a zručností/kompetencií by mohli pomôcť pri znižovaní mrhania mozgami. Digitalizácia a prepojenie záznamov je v tomto prípade uskutočniteľné a potrebné na základe rôznych iniciatív EÚ vrátane dokumentov Europass, ktoré sa v budúcnosti budú podpisovať digitálne. Okrem toho víta iniciatívu Európskej komisie na vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025, v rámci ktorého by vzdelávanie, štúdium a výskum neboli obmedzované hranicami. Zároveň poukazuje na potrebu zavedenia mechanizmov na podporu cirkulácie mozgov a opätovnej migrácie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | odporúča, aby Európska komisia zintenzívnila svoje úsilie o zníženie regionálnych rozdielov, ktoré sú jednou z hlavných príčin úniku mozgov. Fondy politiky súdržnosti zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore našich regiónov a oblastí, ktoré trpia v dôsledku takýchto rozdielov. Politiky a nástroje prispôsobené na mieru, ktoré priamo riešia tieto rozdiely medzi východnou/južnou Európou a západnými krajinami, ako aj medzi regiónmi v členských štátoch, majú zásadný význam pre odstránenie jednej z hlavných príčin úniku mozgov. Politický záväzok Komisie (4), pokiaľ ide o spravodlivú minimálnu mzdu, je veľmi dôležitý, a to najmä pre vysielajúce regióny, pretože by to riešilo otázku životných a pracovných podmienok a malo priamy vplyv na kvalitu života. Politika súdržnosti EÚ na roky 2021 – 2027 by mala byť dlhodobou investičnou politikou pre všetky regióny so zameraním na prekonanie hospodárskych, sociálnych a regionálnych rozdielov a v súlade so zásadou partnerstva a miestne orientovaným prístupom. Politika súdržnosti by sa mala lepšie koordinovať s ostatnými politikami EÚ, aby existovali rovnaké podmienky. Na úrovni EÚ by sa mala zlepšiť vertikálna koordinácia rôznych zdrojov financovania, pokiaľ ide o riadenie politiky a programov v oblasti súdržnosti po roku 2020, aby sa tak zabezpečila väčšia koherentnosť programov na rôznych úrovniach správy a plánovania v krátkodobom až strednodobom horizonte (5); |
| --- | --- |

31.

| 32. | odporúča, aby realistické politiky na prilákanie, udržanie a opätovné prilákanie vzdelaných pracovníkov boli koncipované a vykonávané na miestnej a regionálnej úrovni. Jednou z kľúčových strategických koncepcií je kvalita života: Ako už bolo uvedené, zvyšovanie kvality života je veľmi účinným nástrojom na prilákanie a udržanie vzdelanej pracovnej sily. Je vhodné a žiaduce pravidelne a štruktúrovaným spôsobom vykonávať merania kvality života, aby poskytovali miestnym a regionálnym orgánom cenné informácie o možných oblastiach, v ktorých je potrebné zasiahnuť; |
| --- | --- |

32.

| 33. | navrhuje, aby sa miestne, regionálne, národné orgány a orgány EÚ zamerali na funkčné prístupy k spätnej emigrácii a na prilákanie pracovníkov (6): patrí k nim budovanie znalostnej ekonomiky, zvyšovanie atraktívnosti regiónov, rozvoj stratégií diaspóry a uplatňovanie funkčného prístupu v oblasti mestskej správy vecí verejných; |
| --- | --- |

33.

| 34. | navrhuje, aby miestne, regionálne, národné orgány a orgány EÚ venovali osobitnú pozornosť odstráneniu štrukturálnych faktorov, ktoré stupňujú únik mozgov (infraštruktúra/diaľnice, kvalita služieb, prístup k technológiám atď.); |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje potrebu rozvíjať integrovaný európsky prístup k úniku mozgov založený na realistickom hodnotení, spolupráci a koordinácii na miestnej/regionálnej úrovni, úrovni jednotlivých štátov a na úrovni Únie. Podobne sa pociťuje potreba zaviesť koordinované politiky na rôznych úrovniach v oblastiach súvisiacich s únikom mozgov vrátane vzdelávania, digitalizácie, súdržnosti a hospodárskych politík; |
| --- | --- |

35.

| 36. | považuje za nevyhnutné, aby miestne a regionálne samosprávy pochopili úlohu univerzít a poskytovateľov odborného vzdelávania a odbornej prípravy v miestnom rozvoji v rámci znalostnej ekonomiky. Verejné orgány musia rozvíjať partnerstvá s univerzitami a tiež si uvedomovať potrebu podporovať univerzity, a to aj prostredníctvom investícií do miestnej infraštruktúry. Medzi strategickými cieľmi univerzít a verejných orgánov musí byť čo najväčšia afinita; |
| --- | --- |

36.

| 37. | konštatuje, že partnerstvá medzi súkromnými podnikmi (so záujmom o výskum a vývoj), miestnymi orgánmi a univerzitami sú dôležitými motormi miestneho rastu a rozvoja, ktoré by sa mali zahrnúť do cieľa súčasnej Komisie, ktorým je uľahčiť malým podnikom stať sa veľkými inovátormi prostredníctvom stratégie MSP; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je znepokojený rizikom prehlbovania nerovností medzi mestami a regiónmi, ktoré vo veľkej miere využívajú rámcový program pre výskum a inovácie, a varuje pred nedostatočnosťou prijatých opatrení na zmenšenie rozdielov medzi regiónmi na riešenie problémov vrátane demografických výziev a na podporu prístupu pre všetkých k programu Horizont Európa (7); |
| --- | --- |

38.

| 39. | tvrdí, že digitálna prepojenosť a inteligentná špecializácia môžu mať pozitívne účinky, pokiaľ ide o únik mozgov. Regionálne stratégie v oblasti inteligentného rozvoja a špecializácie sa môžu zameriavať na konkurenčnú výhodu existujúcu alebo vytvorenú v jednom regióne. Digitálna prepojenosť a rozvoj digitálnej gramotnosti by mali byť základnými prvkami snahy novej Komisie o aktualizáciu akčného plánu digitálneho vzdelávania; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poukazuje na to, že miestne samosprávy môžu koncipovať a zaviesť veľký počet opatrení na zvýšenie a rozvoj individuálnej odolnosti komunít, najmä ak čelia hospodárskym ťažkostiam, ako je nezamestnanosť. Individuálnu odolnosť a schopnosť prispôsobiť sa a prekonať obdobia ťažkostí možno podporiť prostredníctvom zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikačných programov, ako sú programy podporované prostredníctvom programu EÚ v oblasti zručností, opatrení na podporu podnikania a malých podnikov, vzdelávacích a komunitných programov pre študentov a mladých ľudí, ktorých rodičia pracujú v zahraničí atď.; |
| --- | --- |

40.

| 41. | odporúča, aby Európska komisia v úzkej spolupráci s Európskym výborom regiónov, Európskym parlamentom a Radou ministrov EÚ aktívne podporovala úsilie miestnych a regionálnych verejných orgánov o riešenie problému úniku mozgov. Únia je zložitým politickým a administratívnym subjektom a v súvislosti s únikom mozgov je potrebná dôkladná analýza jej zodpovedností a spôsobilostí. Diskusia o úlohe Únie bude znamenať jednak určenie jej zodpovednosti, jednak stanovenie najlepších dostupných nástrojov na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnieva sa, že skutočnosť, že zamestnanec/zamestnankyňa sa po pobyte v cudzine vracia do svojej krajiny pôvodu, sa musí považovať za výhodu jeho/jej profesijného profilu, a preto ju musia poskytovatelia zamestnania pri príslušnom výberovom konaní vidieť. |
| --- | --- |

42.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Európsky výbor regiónov, 2018, Addressing brain drain: The local and regional dimension.

1

Addressing brain drain: The local and regional dimension

(2)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, Riaditeľstvo D – Mobilita pracovnej sily, 2018 Annual Report on Intra-EU Labour Mobility.

2

Annual Report on Intra-EU Labour Mobility

(3)  Atoyan, R., Christiansen, L., Dizioli, A., Ebeke, C., Ilahi, N., Ilyina, A., Mehrez, G., Qu, H., Raei, F., Rhee, A. a Zakharova, D., Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe, interný diskusný dokument MMF, júl 2016.

3

Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe

(4)  Ursula von der Leyen, Ambicióznejšia Únia – Môj plán pre Európu, s. 9.

4

Ambicióznejšia Únia – Môj plán pre Európu

(5)  ESPON, 2019, Addressing Labour Migration Challenges in Europe, s. 18.

5

Addressing Labour Migration Challenges in Europe

(6)  Tamže, s. 17 – 18.

6

(7)  COR 3891/2018.

7

---

| 29.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 141/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 141/39

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Kultúra v ambicióznejšej Únii: úloha regiónov a miest

(2020/C 141/09)

| Spravodajca: | Vincenzo BIANCO (IT/SES), poslanec mestského zastupiteľstva, Catania |
| --- | --- |

Spravodajca:

Vincenzo BIANCO (IT/SES), poslanec mestského zastupiteľstva, Catania

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV,

| 1. | zastáva názor, že treba uplatňovať široké chápanie kultúry a európskej kultúrnej rozmanitosti, ktoré presahuje rámec zachovania a ochrany hmotného dedičstva a pomáha porozumieť spoločenským a kultúrnym zmenám, ktorými prechádza európska spoločnosť; |
| --- | --- |

1.

| 2. | si uvedomuje, akú úlohu môžu mestá a regióny zohrávať v pluralistickom a inovatívnom chápaní kultúry, pričom do procesov kultúrneho rastu treba viac zapojiť občanov a poskytnúť im nástroje, ktoré im umožnia aktívnu účasť; Zdôrazňuje preto potrebu chrániť slobodu umeleckého prejavu, ktorá je nevyhnutným predpokladom demokracie, a právo všetkých občanov na prístup k rôznym kultúrnym prejavom, ktoré majú kľúčový význam pre dobré životné podmienky spoločností (1). So zreteľom na to sa domnieva, že činnosti v oblasti kultúry musia podporovať schopnosť umenia a kultúry byť slobodnou a nezávislou silou v spoločnosti. Vyzýva všetky úrovne verejnej správy a európske inštitúcie, aby podporovali úsilie zamerané na to, aby sa posilnila schopnosť umelcov reagovať na hrozby a nenávisť, s ktorými môžu byť konfrontovaní vo verejnej sfére; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Komisiu, aby zahrnula kultúru medzi politické priority nového funkčného obdobia, a Radu, aby v budúcom viacročnom finančnom rámci podporila vyčlenenie primeraných prostriedkov určených na propagáciu, spravovanie, využívanie a rozvoj kultúrneho dedičstva na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby zúročila kultúrne zdroje a propagovala ich využívanie, najmä zo strany mladých ľudí, okrem iného v záujme sociálno-ekonomického rozvoja a zamestnanosti; |
| --- | --- |

4.

Kontext: záväzok EÚ podporovať kultúru na miestnej a regionálnej úrovni

| 5. | zdôrazňuje, že v zmluvách je zakotvený záväzok EÚ rešpektovať „bohatú kultúrnu a jazykovú rozmanitosť“ a podporovať spoluprácu členských štátov a dopĺňať ich činnosti v oblastiach, ako je „zlepšovanie vedomostí a šírenie kultúry a histórie európskych národov“, „ochrana kultúrneho dedičstva“ a „umelecká a literárna tvorba vrátane audiovizuálnej oblasti. Takisto sa v nich stanovuje právomoc EÚ podporovať činnosť členských štátov v oblasti kultúry, cestovného ruchu; všeobecného a odborného vzdelávania, mládeže a športu so zreteľom na zásadu subsidiarity; |
| --- | --- |

5.

| 6. | oceňuje rozhodnutie Komisie pokračovať v súčasnom programe Kreatívna Európa ako v samostatnom programe, a tak zabezpečiť pre oblasť kultúry autonómny finančný rámec, ktorý zaručí kontinuitu výsledkov z obdobia 2014 – 2020; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že nová európska stratégia pre kultúru dopĺňa a posilňuje európsku identitu prostredníctvom uznania rozmanitosti európskych kultúr a posilňovaním európskych kultúrnych a kreatívnych odvetví a ich vzťahov s partnermi mimo Európy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že Európsky rok kultúrneho dedičstva 2018 zaznamenal bohatú účasť na miestnej úrovni, s tisíckami aktivít organizovanými po celej Európe s cieľom podporiť spoločné využívanie a uznávanie kultúrneho dedičstva Európy ako spoločného zdroja, zvýšiť informovanosť o histórii a spoločných európskych hodnotách, posilniť európsku identitu a pocit príslušnosti k spoločnému európskemu priestoru a podporiť integráciu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sa domnieva, že v súlade s Európskym dohovorom o krajine a Novou európskou stratégiou pre kultúru by sa všeobecné ciele Európskeho roka kultúrneho dedičstva 2018 mohli rozšíriť doplnením výrazného prvku v záujme územného rozvoja v podobe regionálnych a miestnych kultúrnych stratégií, ktoré by zahŕňali podporu udržateľného kultúrneho cestovného ruchu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta európsky akčný rámec pre kultúrne dedičstvo predložený v decembri 2018 a obsahujúci päť pilierov, ktoré majú zabezpečiť skutočnú zmenu spôsobu, ako oceňujeme, udržiavame a propagujeme európske kultúrne dedičstvo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že Komisia podporila oblasť kultúry nielen prostredníctvom predchádzajúcich programov Kultúra a MEDIA, ale aj finančnými prostriedkami politiky súdržnosti, programu COSME a programu Horizont 2020, a že ďalšie podporné nástroje ponúka program Erasmus+, Európsky sociálny fond a Európsky fond regionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že zásada zohľadňovania investícií do kultúry v rôznych politikách Únie sa bude uplatňovať aj pri programovaní európskych fondov, pričom by sa kultúra nemala považovať len za čisto sektorovú politiku a mala by sa uznať jej úloha v súvislosti so všetkými rozmermi súdržnosti (hospodárskym, sociálnym aj územným). Zdôrazňuje v tejto súvislosti význam posilnenia synergií medzi kultúrou a inými politikami, ako je cestovný ruch, regionálna politika, vzdelávanie, mládež a výskum a vývoj; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, ako aj členské štáty a ich riadiace orgány, aby v novom programovom období európskych fondov zvýšili investície do kultúry pre zaostávajúce oblasti a aby vyčlenili podporu aj na opatrenia s cieľom prinavrátiť rozptýlené kultúrne dedičstvo občanom prostredníctvom neziskového verejno-súkromného partnerstva a posilnením základných kultúrnych ustanovizní (najmä verejných knižníc); |
| --- | --- |

13.

| 14. | považuje za dôležité zvýšiť investície v oblasti kultúry, ako sa už stanovilo v prípade programov Kreatívna Európa a Erasmus+. Náležitá pozornosť by sa mala venovať kľúčovej úlohe, ktorú regióny a mestá zohrávajú v integračnom procese, a to podporou neziskových verejno-súkromných partnerstiev, okrem iného s cieľom podporovať osvedčené postupy v oblasti riadenia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zastáva názor, že rokovanopia o politike súdržnosti po roku 2020 sú jasným a jednoznačným východiskovým bodom pre vytvorenie stratégie potrebnej na dosiahnutie ambicióznych cieľov, pričom treba zdvojnásobiť hlavné európske programy, ktoré majú priamy vplyv na kultúrne politiky, ako sú programy Kreatívna Európa a Erasmus; |
| --- | --- |

15.

Úloha regionálnych a miestnych samospráv

| 16. | zdôrazňuje, že každý členský štát EÚ má na svojom území lokality, ktoré sú na Zozname svetového dedičstva Unesco, t. j. miesta, ktoré sa vyznačujú kultúrnymi a prírodnými špecifikami výnimočného významu, a že v 27 členských štátoch EÚ sa celkovo nachádza 381 „lokalít svetového dedičstva“ z celkového počtu 1 121 lokalít na celom svete; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že kultúrne dedičstvo je na území členských štátov rozptýlené a v mnohých prípadoch ťažko prístupné a jeho ochrana a využívanie predstavujú značné problémy; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, ako aj členské štáty a ich riadiace orgány, aby podporovali ochranu kultúrnych statkov a fyzickú starostlivosť o ne, najmä s cieľom zabezpečiť aktívnu ochranu rozptýleného dedičstva, ktoré sa nachádza v ťažko prístupných vnútorných alebo okrajových oblastiach; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzdvihuje význam kultúrneho cestovného ruchu, ktorý podporuje vnútornú hodnotu kultúry a zároveň vo veľkej miere prispieva k územnému rozvoju. V tomto zmysle poukazuje na potrebu integrovaného prístupu ku kultúrnemu cestovnému ruchu, a to aj ako súčasť stratégií pre inteligentnú špecializáciu, s cieľom racionalizovať jeho vplyv na miestne oblasti a zabezpečiť, aby zostal udržateľný. Poukazuje preto na Európsky systém ukazovateľov cestovného ruchu (ETIS) Európskej komisie, ktorý môže pomôcť merať výsledky turistických destinácií kultúrneho cestovného ruchu z hľadiska udržateľnosti, a vyzýva na jeho pravidelnú aktualizáciu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | oceňuje rastúci záujem a snahu miestnych a regionálnych samospráv v celej Európe presadzovať v členských štátov spoločné predstavy a opatrenia; Dúfa, že podobné iniciatívy ako Charta z Agrigenta, ktorú podpísali stovky primátorov a starostov a predsedov talianskych regiónov a s ktorou sa stotožnili dôležité reprezentatívne združenia, sa budú môcť uskutočniť aj v iných krajinách; |
| --- | --- |

20.

| 21. | si uvedomuje, že do procesov kultúrneho rastu treba viac zapojiť občanov, pričom sa im musia poskytnúť nástroje, ktoré im umožnia aktívnu účasť. Taktiež si uvedomuje potenciálny prínos kultúry a kultúrnej rozmanitosti k udržateľnému rozvoju, čo sa uznáva aj v Agende 2030 pre udržateľný rozvoj (2), a zaväzuje sa, že sa bude usilovať, aby sa stali dôležitými prostriedkami na podporu takéhoto rozvoja na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

21.

Hlavné ciele regionálnych a miestnych samospráv

| 22. | vyzýva regióny a mestá v Európe, ako aj regionálne organizácie a siete v oblasti kultúrneho dedičstva, aby sa inšpirovali týmto akčným rámcom a vyvíjali rozsiahle a účinné činnosti a strategické plány v oblasti propagovania a zhodnocovania kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzdvihuje skutočnosť, že miestne a regionálne samosprávy predstavujú úroveň riadenia, na ktorej by sa mali realizovať iniciatívy zamerané na spoznávanie európskeho kultúrneho dedičstva určené deťom v školskom veku, ako aj dospelým, vrátane osôb, ktoré plánujú usadiť sa v niektorom z členských štátov EÚ; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poznanie a využívanie európskeho kultúrneho dedičstva chápaného ako súhrn mnohorakých kultúrnych, sociálnych a tvorivých prejavov, dedičstva a odkazu predchádzajúcich generácií, ako aj tradícií a zvykov národov Európy, považuje za prostriedok na upevnenie európskeho občianstva ako príležitosti na integráciu a sociálne začlenenie; |
| --- | --- |

24.

| 25. | považuje za potrebné, aby sa na európskej úrovni posilnili iniciatívy zamerané na spoznávanie a sprístupnenie európskeho kultúrneho dedičstva, čo je základným prvkom upevňovania európskeho občianstva a šírenia pocitu príslušnosti k Európe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzdvihuje príspevok, ktorý môžu oblasti podpory občianstva a osvety o ňom priniesť siete miest, partnerské učenie a partnerstvá medzi obcami, ktoré sú nástrojmi na podporu občianskej angažovanosti a integrácie, najmä vo vzťahu k novým členským krajinám; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žiada zvýšiť investície do kultúry a do plánov na využívanie kultúrneho dedičstva, vrátane opusteného a zanedbaného, a na participatívne a udržateľné hospodárenie s ním v rámci novej mestskej agendy 2030. Bude si to vyžadovať uplatnenie inovatívnych iniciatív podporovaných obcami a iniciatív v oblasti spolupráce presadzovaných regionálnymi zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | navrhuje ešte viac zdôrazňovať kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri podpore a zhodnocovaní umeleckého a kultúrneho života svojich komunít a vyzýva na posilnenie účasti regionálnych a miestnych samospráv na programe. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť správnu rovnováhu medzi prideľovaním zdrojov na rozsiahle veľké projekty a opatreniami a činnosťami v oblasti financovania zameranými na miestnu a regionálnu úroveň, a to aj zo strany MSP; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu, aby uľahčila občanom prístup ku kultúre a k pamätným miestam, a to podporou kultúrnej spotreby, s osobitným zameraním na mladé generácie, rozvojom integrovaných politík v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy počas celého života a podporou zapojenia územných komunít do iniciatív v oblasti kultúry; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že by sa mal podporovať kultúrny a kreatívny priemysel, najmä pokiaľ ide o činnosti spojené so spoznávaním a využívaním kultúrneho dedičstva, ktoré môžu priniesť výsledky z hľadiska kvality, zamestnanosti, digitálnej inovácie a sociálneho začlenenia, a tiež činnosti zamerané na rozvoj vizuálneho a scénického umenia s európskym rozmerom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | si uvedomuje, že je dôležité využívať digitálne príležitosti na interaktívnu propagáciu kultúry a oslovenie všetkých skupín spoločnosti, najmä mladých ľudí, ako budúcich správcov a podporovateľov kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvoj vzťahov na poli kultúry medzi stredozemskými krajinami, a to aj pokiaľ ide o opatrenia v oblasti kultúrnej diplomacie; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na význam cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce v oblasti kultúry, keďže kultúrne dedičstvo presahuje hranice (3). VR v tejto súvislosti zdôrazňuje kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv, a to aj pri vykonávaní kultúrnej zložky makroregionálnych stratégií; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že v záujme ľahšieho spoznávania a využívania európskeho kultúrneho dedičstva je potrebné zlepšiť výmenu údajov a informácií medzi orgánmi verejnej správy v krajinách Európskej únie, ako aj ich komunikáciu s občanmi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby zaviedla osobitné opatrenia, ktorými uľahčí európskym občanom účasť na kultúrnom dedičstve rozptýlenom po území členských štátov, ako aj jeho využívanie, pričom treba zabezpečiť najmä bezproblémový prístup k informáciám ako predpoklad aktívnej účasti a podporiť vytvorenie osobitnej informačnej platformy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nabáda európske mestá a regióny, aby v rámci úlohy, ktorá im na základe ich administratívnych právomocí prislúcha, ako hlavní aktéri preskúmali modely sociálnej a ekonomickej inovácie založené na kultúre a podporovali iniciatívy otvorené občianskej spoločnosti a združeniam s cieľom zapojiť občanov do rozvoja kultúry a do ochrany a propagácie hmotného i nehmotného kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

36.

V Bruseli 12. februára 2020

Predseda Európskeho výboru regiónov

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/sites/creativity/files/artistic_freedom_pdf_web.pdf.

1

(2)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

2

(3)  Napríklad „Kultúrne trasy Rady Európy“ (https://www.coe.int/en/web/cultural-routes/about) alebo Cesty po európskych lokalitách svetového dedičstva Unesco (https://visitworldheritage.com/en/eu).

3

---