# Eiropas Savienības C 215/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 215 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 14. septembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 215

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 14. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 215/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 215/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 215/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| 2007/C 215/03 | Norādījumi par EK līguma 81. panta piemērošanu jūras transporta pakalpojumiem — Projekts (
  1
  ) | 3 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 215/02

Euro maiņas kurss

2

2007/C 215/03

Norādījumi par EK līguma 81. panta piemērošanu jūras transporta pakalpojumiem — Projekts (
  1
  )

1

3

| | V   Atzinumi un paziņojumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 215/04 | Valsts atbalsts — Portugāle — Valsts atbalsts C 30/07 (ex N 555/06) — Zivju konservu ražošana — subsīdijas uzņēmumam SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Azoru salu autonomais apgagals — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 16 |

V   Atzinumi un paziņojumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 215/04

Valsts atbalsts — Portugāle — Valsts atbalsts C 30/07 (ex N 555/06) — Zivju konservu ražošana — subsīdijas uzņēmumam SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Azoru salu autonomais apgagals — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 14.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4695 — Alstom/SBB Cargo/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 215/01)

Komisija 2007. gada 22. augustā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4695. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4695. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 14.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 13. septembris

(2007/C 215/02)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3897 |
| JPY | Japānas jēna | 159,52 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4476 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68525 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2766 |
| CHF | Šveices franks | 1,6415 |
| ISK | Islandes krona | 88,74 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8345 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5842 |
| CZK | Čehijas krona | 27,483 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 253,94 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,702 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,7815 |
| RON | Rumānijas leja | 3,3265 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,662 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7576 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6565 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,436 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,8256 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9437 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0987 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 294,64 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,9189 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,4373 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3285 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 066,65 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8327 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,357 |
| RUB | Krievijas rublis | 35,225 |
| THB | Taizemes bats | 44,535 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3897

JPY

Japānas jēna

159,52

DKK

Dānijas krona

7,4476

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68525

SEK

Zviedrijas krona

9,2766

CHF

Šveices franks

1,6415

ISK

Islandes krona

88,74

NOK

Norvēģijas krona

7,8345

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5842

CZK

Čehijas krona

27,483

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

253,94

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,702

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,7815

RON

Rumānijas leja

3,3265

SKK

Slovākijas krona

33,662

TRY

Turcijas lira

1,7576

AUD

Austrālijas dolārs

1,6565

CAD

Kanādas dolārs

1,436

HKD

Hongkongas dolārs

10,8256

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9437

SGD

Singapūras dolārs

2,0987

KRW

Dienvidkorejas vons

1 294,64

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,9189

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,4373

HRK

Horvātijas kuna

7,3285

IDR

Indonēzijas rūpija

13 066,65

MYR

Malaizijas ringits

4,8327

PHP

Filipīnu peso

64,357

RUB

Krievijas rublis

35,225

THB

Taizemes bats

44,535

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 14.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/3

---

Norādījumi par EK līguma 81. panta piemērošanu jūras transporta pakalpojumiem

Projekts

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 215/03)

1.   Ievads

| 1. | Šajos norādījumos ir noteikti principi, kurus ievēros Eiropas Kopienu Komisija, definējot tirgus un novērtējot sadarbības līgumus jūras transporta pakalpojumu nozarēs, kuras tieši ietekmē grozījumi, kas ieviesti ar Padomes 2006. gada 25. septembra Regulu (EK) 1419/2006, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu (šobrīd 81. un 82. pantu) piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 attiecībā uz tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus (1). |
| --- | --- |

1.

Šajos norādījumos ir noteikti principi, kurus ievēros Eiropas Kopienu Komisija, definējot tirgus un novērtējot sadarbības līgumus jūras transporta pakalpojumu nozarēs, kuras tieši ietekmē grozījumi, kas ieviesti ar Padomes 2006. gada 25. septembra Regulu (EK) 1419/2006, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu (šobrīd 81. un 82. pantu) piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 attiecībā uz tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus (1).

| 2. | Norādījumu mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām, kas šos pakalpojumus sniedz uz ostu(-ām) Eiropas Savienībā un/vai no tās(-m), noteikt, vai to nolīgumi (2) atbilst Eiropas Kopienu dibināšanas Līguma 81. pantam. Šie norādījumi neattiecas uz citām nozarēm. |
| --- | --- |

2.

Norādījumu mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām, kas šos pakalpojumus sniedz uz ostu(-ām) Eiropas Savienībā un/vai no tās(-m), noteikt, vai to nolīgumi (2) atbilst Eiropas Kopienu dibināšanas Līguma 81. pantam. Šie norādījumi neattiecas uz citām nozarēm.

| 3. | Regula (EK) Nr. 1419/2006 paplašināja darbības jomu Padomes 2002. gada 16. decembra Padome Regulai (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti EK Līguma 81. un 82. pantā (3), un Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regulai (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (4), ietverot tajā kabotāžas un līgumreisu kuģu pakalpojumus. Kopš 2006. gada 18. oktobra uz visām jūras transporta pakalpojumu nozarēm attiecas vispārēji piemērojama procesuālā pamatprogramma. |
| --- | --- |

3.

Regula (EK) Nr. 1419/2006 paplašināja darbības jomu Padomes 2002. gada 16. decembra Padome Regulai (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti EK Līguma 81. un 82. pantā (3), un Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regulai (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (4), ietverot tajā kabotāžas un līgumreisu kuģu pakalpojumus. Kopš 2006. gada 18. oktobra uz visām jūras transporta pakalpojumu nozarēm attiecas vispārēji piemērojama procesuālā pamatprogramma.

| 4. | Ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 tika atcelta arī Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4056/1986 par to, kā Līguma 85. un 86. pantu (šobrīd 81. un 82. pantu) piemērot attiecībā uz jūras transportu (5), kurā bija noteikts grupas atbrīvojums līnijpārvadātāju konferencēm, kas laineru kuģniecībām paredzēja tiesības līnijpārvadātāju konferencēs noteikt pārvadājumu cenas un citus noteikumus, jo šī konferenču sistēma vairs neatbilda Līguma 81. panta 3. punktam. Grupas atbrīvojuma atcelšana stājas spēkā 2008. gada 18. oktobrī. Pēc šā datuma līnijpārvadātājiem, kuri veic pārvadājumus uz Eiropas Savienības ostu(-ām) un/vai no tās(-m), ir jāizbeidz visa līnijpārvadātāju konferenču darbība, kas ir pretrunā ar Līguma 81. pantu. Šis noteikums stājas spēkā neatkarīgi no tā, vai citās jurisdikcijās cenu noteikšana līnijpārvadātāju konferencēs vai ar apspriešanās ceļā noslēgtiem nolīgumiem ir tieši vai netieši atļauta. |
| --- | --- |

4.

Ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 tika atcelta arī Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4056/1986 par to, kā Līguma 85. un 86. pantu (šobrīd 81. un 82. pantu) piemērot attiecībā uz jūras transportu (5), kurā bija noteikts grupas atbrīvojums līnijpārvadātāju konferencēm, kas laineru kuģniecībām paredzēja tiesības līnijpārvadātāju konferencēs noteikt pārvadājumu cenas un citus noteikumus, jo šī konferenču sistēma vairs neatbilda Līguma 81. panta 3. punktam. Grupas atbrīvojuma atcelšana stājas spēkā 2008. gada 18. oktobrī. Pēc šā datuma līnijpārvadātājiem, kuri veic pārvadājumus uz Eiropas Savienības ostu(-ām) un/vai no tās(-m), ir jāizbeidz visa līnijpārvadātāju konferenču darbība, kas ir pretrunā ar Līguma 81. pantu. Šis noteikums stājas spēkā neatkarīgi no tā, vai citās jurisdikcijās cenu noteikšana līnijpārvadātāju konferencēs vai ar apspriešanās ceļā noslēgtiem nolīgumiem ir tieši vai netieši atļauta.

| 5. | Šie norādījumi papildina Komisijas jau pieņemtās nostādnes. Tā kā jūras transporta pakalpojumus raksturo intensīvi sadarbības nolīgumi starp konkurējošiem pārvadātājiem, īpaši nozīmīgi ir norādījumi par EK Līguma 81. panta piemērošanu horizontālajiem sadarbības nolīgumiem (6) (Norādījumi attiecībā uz horizontālo sadarbību) un norādījumi par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu (7). |
| --- | --- |

5.

Šie norādījumi papildina Komisijas jau pieņemtās nostādnes. Tā kā jūras transporta pakalpojumus raksturo intensīvi sadarbības nolīgumi starp konkurējošiem pārvadātājiem, īpaši nozīmīgi ir norādījumi par EK Līguma 81. panta piemērošanu horizontālajiem sadarbības nolīgumiem (6) (Norādījumi attiecībā uz horizontālo sadarbību) un norādījumi par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu (7).

| 6. | Līnijpārvadājumu jomas horizontālos sadarbības nolīgumus attiecībā uz kopīgu pakalpojumu sniegšanu reglamentē Komisijas 2000. gada 19. aprīļa Regula (EK) Nr. 823/2000 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām laineru kuģniecības sabiedrību kopīgu līgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām (konsorcijiem) (8). Šajā regulā izklāstīti nosacījumi saskaņā ar Līguma 81. panta 3. punktu, kas paredz, ka Līguma 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums neattiecas uz nolīgumiem starp diviem vai vairākiem kuģu pārvadātājiem (konsorcijiem). To pārskatīs, ņemot vērā izmaiņas, ko ievieš ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 (9). |
| --- | --- |

6.

Līnijpārvadājumu jomas horizontālos sadarbības nolīgumus attiecībā uz kopīgu pakalpojumu sniegšanu reglamentē Komisijas 2000. gada 19. aprīļa Regula (EK) Nr. 823/2000 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām laineru kuģniecības sabiedrību kopīgu līgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām (konsorcijiem) (8). Šajā regulā izklāstīti nosacījumi saskaņā ar Līguma 81. panta 3. punktu, kas paredz, ka Līguma 81. panta 1. punktā noteiktais aizliegums neattiecas uz nolīgumiem starp diviem vai vairākiem kuģu pārvadātājiem (konsorcijiem). To pārskatīs, ņemot vērā izmaiņas, ko ievieš ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 (9).

| 7. | Šie norādījumi neietekmē Līguma 81. panta interpretāciju, kuru varētu sniegt Eiropas Kopienu Tiesa vai EK Pirmās instances tiesa. Šajos norādījumos ietvertie principi ir piemērojami atbilstīgi katra konkrētā gadījuma apstākļiem. |
| --- | --- |

7.

Šie norādījumi neietekmē Līguma 81. panta interpretāciju, kuru varētu sniegt Eiropas Kopienu Tiesa vai EK Pirmās instances tiesa. Šajos norādījumos ietvertie principi ir piemērojami atbilstīgi katra konkrētā gadījuma apstākļiem.

| 8. | Komisija šos norādījumus sākotnēji piemēros uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

8.

Komisija šos norādījumus sākotnēji piemēros uz pieciem gadiem.

2.   Jūras transporta pakalpojumi

2.1.   Darbības joma

| 9. | Līnijpārvadājumu pakalpojumi, kabotāžas un līgumreisu kuģu pakalpojumi ir tās jūras transporta nozares, ko tieši ietekmē ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 ieviestie grozījumi. |
| --- | --- |

9.

Līnijpārvadājumu pakalpojumi, kabotāžas un līgumreisu kuģu pakalpojumi ir tās jūras transporta nozares, ko tieši ietekmē ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 ieviestie grozījumi.

| 10. | Līnijpārvadājumi ietver regulārus kravu pārvadājumus, galvenokārt konteineros, uz ostām kāda konkrēta ģeogrāfiska maršruta ietvaros, ko parasti sauc par tirdzniecību. Cita raksturīga līnījpārvadājumu īpašība ir tas, ka reisu grafiki un kuģošanas datumi tiek izsludināti iepriekš un ka pakalpojumi ir pieejami visiem transporta lietotājiem. Regulas (EEK) Nr. 4056/86 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā līgumreisu kuģu pakalpojumi ir definēti kā kravu pārvadāšana vienā veselumā vai sīkākā sadalījumā kuģī, ko pilnībā vai daļēji nofraktējis viens vai vairāki kravas sūtītāji, kura pamatā ir reisa frakts vai laika frakts, vai jebkura cita veida līgums, kas paredzēts neregulārai vai nereklamētai kuģošanai, kur katru reizi brīvi vienojas par pārvadājumu likmēm saskaņā ar piedāvājuma un pieprasījuma situāciju. Galvenokārt tie ietver vienas atsevišķas preces, ar kurām kuģis ir piekrauts, bez noteikta grafika veiktus pārvadājumus (10). Kabotāža ir jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšana, tostarp līgumreisu un līnijpārvadājumu kuģu pakalpojumi starp divām vai vairākām vienas un tās pašas dalībvalsts ostām (11). Lai gan šie norādījumi nav konkrēti paredzēti kabotāžas pakalpojumiem, tie tomēr attiecas uz šiem pakalpojumiem, ja tos sniedz vai nu kā līnijpārvadājumu vai līgumreisu kuģu pakalpojumus. |
| --- | --- |

10.

Līnijpārvadājumi ietver regulārus kravu pārvadājumus, galvenokārt konteineros, uz ostām kāda konkrēta ģeogrāfiska maršruta ietvaros, ko parasti sauc par tirdzniecību. Cita raksturīga līnījpārvadājumu īpašība ir tas, ka reisu grafiki un kuģošanas datumi tiek izsludināti iepriekš un ka pakalpojumi ir pieejami visiem transporta lietotājiem. Regulas (EEK) Nr. 4056/86 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā līgumreisu kuģu pakalpojumi ir definēti kā kravu pārvadāšana vienā veselumā vai sīkākā sadalījumā kuģī, ko pilnībā vai daļēji nofraktējis viens vai vairāki kravas sūtītāji, kura pamatā ir reisa frakts vai laika frakts, vai jebkura cita veida līgums, kas paredzēts neregulārai vai nereklamētai kuģošanai, kur katru reizi brīvi vienojas par pārvadājumu likmēm saskaņā ar piedāvājuma un pieprasījuma situāciju. Galvenokārt tie ietver vienas atsevišķas preces, ar kurām kuģis ir piekrauts, bez noteikta grafika veiktus pārvadājumus (10). Kabotāža ir jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšana, tostarp līgumreisu un līnijpārvadājumu kuģu pakalpojumi starp divām vai vairākām vienas un tās pašas dalībvalsts ostām (11). Lai gan šie norādījumi nav konkrēti paredzēti kabotāžas pakalpojumiem, tie tomēr attiecas uz šiem pakalpojumiem, ja tos sniedz vai nu kā līnijpārvadājumu vai līgumreisu kuģu pakalpojumus.

2.2.   Ietekme uz dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību

| 11. | Līguma 81. pants attiecas uz visiem nolīgumiem, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai panāktu ietekmi uz tirdzniecību, ir jābūt iespējamam, balstoties uz kādu objektīvu tiesisku faktoru vai faktu kopumu, ar pietiekami augstu varbūtības pakāpi paredzēt, ka konkrētais nolīgums vai darbības var tieši vai netieši, reāli vai potenciāli ietekmēt starp dalībvalstīm veiktās tirdzniecības modeli tādā veidā, ka tas varētu traucēt vienotā tirgus izveides mērķa sasniegšanu (12). Komisijas izdotajos norādījumos attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēta Līguma 81. un 82. pantā, Komisija izskaidro to, kādā veidā tā piemēros koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību (13). |
| --- | --- |

11.

Līguma 81. pants attiecas uz visiem nolīgumiem, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai panāktu ietekmi uz tirdzniecību, ir jābūt iespējamam, balstoties uz kādu objektīvu tiesisku faktoru vai faktu kopumu, ar pietiekami augstu varbūtības pakāpi paredzēt, ka konkrētais nolīgums vai darbības var tieši vai netieši, reāli vai potenciāli ietekmēt starp dalībvalstīm veiktās tirdzniecības modeli tādā veidā, ka tas varētu traucēt vienotā tirgus izveides mērķa sasniegšanu (12). Komisijas izdotajos norādījumos attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēta Līguma 81. un 82. pantā, Komisija izskaidro to, kādā veidā tā piemēros koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību (13).

| 12. | Līnijpārvadātāju un uzņēmēju pūlu piedāvāto pārvadājumu pakalpojumu raksturs bieži ir starptautisks, savienojot Kopienas ostas ar trešo valstu ostām, un/vai šie pakalpojumi ietver eksportu un importu starp divām vai vairākām dalībvalstīm (t.i., Kopienas iekšējo tirdzniecību) (14). Lielākajā daļā gadījumu šie noteikumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, cita starpā ņemot vērā ietekmi, ko tie rada uz pārvadājumu un starpniecības pakalpojumu sniegšanas tirgiem (15). |
| --- | --- |

12.

Līnijpārvadātāju un uzņēmēju pūlu piedāvāto pārvadājumu pakalpojumu raksturs bieži ir starptautisks, savienojot Kopienas ostas ar trešo valstu ostām, un/vai šie pakalpojumi ietver eksportu un importu starp divām vai vairākām dalībvalstīm (t.i., Kopienas iekšējo tirdzniecību) (14). Lielākajā daļā gadījumu šie noteikumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, cita starpā ņemot vērā ietekmi, ko tie rada uz pārvadājumu un starpniecības pakalpojumu sniegšanas tirgiem (15).

| 13. | Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir īpaši nozīmīga jūras kabotāžas pakalpojumu jomā, ciktāl tā nosaka arī Regulas (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. pantā, 3. panta piemērošanas jomu. Tas, cik lielā mērā šādi pakalpojumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir jānosaka katrā konkrētā gadījumā (16). |
| --- | --- |

13.

Ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir īpaši nozīmīga jūras kabotāžas pakalpojumu jomā, ciktāl tā nosaka arī Regulas (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. pantā, 3. panta piemērošanas jomu. Tas, cik lielā mērā šādi pakalpojumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir jānosaka katrā konkrētā gadījumā (16).

2.3.   Konkrētais tirgus

| 14. | Lai novērtētu nolīguma ietekmi uz konkurenci Līguma 81. panta ietvaros, jādefinē konkrētais produkts un ģeogrāfiskais(-ie) tirgus(-i). Tirgus definēšanas galvenais mērķis ir sistemātiskā veidā noteikt konkurences ierobežojumus, ar kuriem ir jāsastopas uzņēmumam. Norādījumus šajā jautājumā var atrast Komisijas paziņojumā par konkrētā tirgus definēšanu, īstenojot Kopienas konkurences tiesības (17). Šie norādījumi attiecas arī uz tirgus definēšanu attiecībā uz jūras transporta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

14.

Lai novērtētu nolīguma ietekmi uz konkurenci Līguma 81. panta ietvaros, jādefinē konkrētais produkts un ģeogrāfiskais(-ie) tirgus(-i). Tirgus definēšanas galvenais mērķis ir sistemātiskā veidā noteikt konkurences ierobežojumus, ar kuriem ir jāsastopas uzņēmumam. Norādījumus šajā jautājumā var atrast Komisijas paziņojumā par konkrētā tirgus definēšanu, īstenojot Kopienas konkurences tiesības (17). Šie norādījumi attiecas arī uz tirgus definēšanu attiecībā uz jūras transporta pakalpojumiem.

| 15. | Konkrētais produkta tirgus ietver visus tos produktus un/vai pakalpojumus, kas to īpašību, cenu vai paredzētā pielietojuma dēļ no patērētāja viedokļa uzskatāmi par aizvietojamiem vai aizstājamiem (18). Konkrēto ģeogrāfisko tirgu veido teritorija, kurā attiecīgie uzņēmumi ir iesaistīti produktu vai pakalpojumu piedāvājumā un pieprasījumā un kurā ir pietiekami viendabīgi konkurences apstākļi, un kas no blakus esošajām teritorijām ir nodalāma ievērojami atšķirīgu konkurences apstākļu dēļ (19). Pārvadātājs(-i) nevar būtiski ietekmēt dominējošos tirgus apstākļus, ja klientiem pastāv iespēja īsā laika pārorientēties uz citiem pakalpojumu sniedzējiem bez būtiskām papildu izmaksām vai riskiem, saskaroties ar nelielām un pastāvīgām salīdzinošo cenu izmaiņām (20). |
| --- | --- |

15.

Konkrētais produkta tirgus ietver visus tos produktus un/vai pakalpojumus, kas to īpašību, cenu vai paredzētā pielietojuma dēļ no patērētāja viedokļa uzskatāmi par aizvietojamiem vai aizstājamiem (18). Konkrēto ģeogrāfisko tirgu veido teritorija, kurā attiecīgie uzņēmumi ir iesaistīti produktu vai pakalpojumu piedāvājumā un pieprasījumā un kurā ir pietiekami viendabīgi konkurences apstākļi, un kas no blakus esošajām teritorijām ir nodalāma ievērojami atšķirīgu konkurences apstākļu dēļ (19). Pārvadātājs(-i) nevar būtiski ietekmēt dominējošos tirgus apstākļus, ja klientiem pastāv iespēja īsā laika pārorientēties uz citiem pakalpojumu sniedzējiem bez būtiskām papildu izmaksām vai riskiem, saskaroties ar nelielām un pastāvīgām salīdzinošo cenu izmaiņām (20).

2.3.1.   Līnijpārvadājumi ar kuģiem

| 16. | Vairākos Komisijas lēmumos un Tiesas spriedumos (21) konteineru līnijpārvadājumu pakalpojumi tika noteikti kā konkrētā produkta tirgus līnijpārvadājumiem ar kuģiem. Šā pakalpojuma tirgū neiekļāva citus pārvadājumu veidus, lai gan dažos gadījumos šie pakalpojumi nenozīmīgos apjomos var būt aizvietojami. Tas ir tādēļ, ka ievērojamu daļu no konteineros pārvadājamām precēm nav iespējams viegli pārorientēt uz citiem transporta veidiem, piemēram, gaisa transportu (22). |
| --- | --- |

16.

Vairākos Komisijas lēmumos un Tiesas spriedumos (21) konteineru līnijpārvadājumu pakalpojumi tika noteikti kā konkrētā produkta tirgus līnijpārvadājumiem ar kuģiem. Šā pakalpojuma tirgū neiekļāva citus pārvadājumu veidus, lai gan dažos gadījumos šie pakalpojumi nenozīmīgos apjomos var būt aizvietojami. Tas ir tādēļ, ka ievērojamu daļu no konteineros pārvadājamām precēm nav iespējams viegli pārorientēt uz citiem transporta veidiem, piemēram, gaisa transportu (22).

| 17. | Noteiktos apstākļos var būt lietderīgi definēt kādu šaurāku produkta tirgu, kas aprobežotos ar kādu konkrētu produkta veidu, kas tiek pārvadāts ar jūras transportu. Piemēram, ātrbojīgu preču pārvadājumus var veikt tikai ar refrižeratorkonteineriem vai ar tradicionālajiem refrižeratorkuģiem (23). Lai gan ārkārtas apstākļos ir iespējama zināma aizstājamība starp beztaras pārvadājumiem un pārvadājumiem konteineros (24), praksē nav novērojama paliekoša pāreja no pārvadājumiem konteineros uz beztaras pārvadājumiem. Attiecībā uz lielāko daļu preču kategoriju un konteinerpārvadājumu izmantotāju beztaras pārvadājumi nenodrošina pienācīgu alternatīvu preču līnijpārvadājumiem konteineros (25). Ja kādas preces sāk regulāri pārvadāt konteineros, pāreja atpakaļ uz bezkonteineru pārvadāšanu ir maz ticama (26). Tādēļ uz preču līnijpārvadājumiem konteineros galvenokārt attiecas vienvirziena aizstājamība (27). |
| --- | --- |

17.

Noteiktos apstākļos var būt lietderīgi definēt kādu šaurāku produkta tirgu, kas aprobežotos ar kādu konkrētu produkta veidu, kas tiek pārvadāts ar jūras transportu. Piemēram, ātrbojīgu preču pārvadājumus var veikt tikai ar refrižeratorkonteineriem vai ar tradicionālajiem refrižeratorkuģiem (23). Lai gan ārkārtas apstākļos ir iespējama zināma aizstājamība starp beztaras pārvadājumiem un pārvadājumiem konteineros (24), praksē nav novērojama paliekoša pāreja no pārvadājumiem konteineros uz beztaras pārvadājumiem. Attiecībā uz lielāko daļu preču kategoriju un konteinerpārvadājumu izmantotāju beztaras pārvadājumi nenodrošina pienācīgu alternatīvu preču līnijpārvadājumiem konteineros (25). Ja kādas preces sāk regulāri pārvadāt konteineros, pāreja atpakaļ uz bezkonteineru pārvadāšanu ir maz ticama (26). Tādēļ uz preču līnijpārvadājumiem konteineros galvenokārt attiecas vienvirziena aizstājamība (27).

| 18. | Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ietver teritoriju, kurā tirgo pakalpojumus, parasti tās ir vairākas ostas katrā pakalpojuma sniegšanas galapunktā (28). Attiecībā uz pakalpojuma sniegšanas galapunktu Eiropā šobrīd ģeogrāfiskais tirgus ietver vairākas ostas Ziemeļeiropā un/vai Vidusjūras piekrastē. Tā kā līnijpārvadājumu ar kuģiem pakalpojumus no Vidusjūras tikai nelielā apjomā var aizstāt ar pakalpojumiem, kas tiek veikti no Ziemeļeiropas ostām, abi šie reģioni ir identificēti kā atsevišķi tirgi (29). |
| --- | --- |

18.

Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ietver teritoriju, kurā tirgo pakalpojumus, parasti tās ir vairākas ostas katrā pakalpojuma sniegšanas galapunktā (28). Attiecībā uz pakalpojuma sniegšanas galapunktu Eiropā šobrīd ģeogrāfiskais tirgus ietver vairākas ostas Ziemeļeiropā un/vai Vidusjūras piekrastē. Tā kā līnijpārvadājumu ar kuģiem pakalpojumus no Vidusjūras tikai nelielā apjomā var aizstāt ar pakalpojumiem, kas tiek veikti no Ziemeļeiropas ostām, abi šie reģioni ir identificēti kā atsevišķi tirgi (29).

2.3.2.   Līgumreisu kuģu pakalpojumi

| 19. | Komisija vēl nav piemērojusi Līguma 81. pantu attiecībā uz līgumreisu kuģiem. Uzņēmumi savā vērtējumā var ņemt vērā turpmāk minētos elementus, ciktāl tie ir būtiski attiecībā ar šo uzņēmumu sniegtajiem līgumreisu kuģu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

19.

Komisija vēl nav piemērojusi Līguma 81. pantu attiecībā uz līgumreisu kuģiem. Uzņēmumi savā vērtējumā var ņemt vērā turpmāk minētos elementus, ciktāl tie ir būtiski attiecībā ar šo uzņēmumu sniegtajiem līgumreisu kuģu pakalpojumiem.

Elementi, kas ir jāņem vērā, nosakot konkrētā produkta tirgu no pieprasījuma viedokļa (pieprasījuma aizstāšana)

| 20. | Atsevišķa pārvadājuma pieprasījuma “galvenie nosacījumi” ir izejas punkts konkrētā pakalpojuma tirgus noteikšanai līgumreisu kuģu pārvadājumiem, jo tie vispārīgi nosaka konkrētā pārvadājuma pieprasījuma būtiskos elementus (30). Atkarībā no transporta lietotāja konkrētajām vajadzībām tie sastāv no apspriežamiem un neapspriežamiem elementiem. Kāds galveno nosacījumu apspriežamais elements, piemēram, kuģa tips vai lielums, pēc tā noteikšanas var norādīt, piemēram, uz to, ka konkrētais tirgus attiecībā uz šo specifisko elementu ir plašāks, nekā noteikts sākotnējā pārvadāšanas pieprasījumā. |
| --- | --- |

20.

Atsevišķa pārvadājuma pieprasījuma “galvenie nosacījumi” ir izejas punkts konkrētā pakalpojuma tirgus noteikšanai līgumreisu kuģu pārvadājumiem, jo tie vispārīgi nosaka konkrētā pārvadājuma pieprasījuma būtiskos elementus (30). Atkarībā no transporta lietotāja konkrētajām vajadzībām tie sastāv no apspriežamiem un neapspriežamiem elementiem. Kāds galveno nosacījumu apspriežamais elements, piemēram, kuģa tips vai lielums, pēc tā noteikšanas var norādīt, piemēram, uz to, ka konkrētais tirgus attiecībā uz šo specifisko elementu ir plašāks, nekā noteikts sākotnējā pārvadāšanas pieprasījumā.

| 21. | Līgumreisu kuģu pakalpojumu raksturs var būt dažāds, un pastāv atšķirīgi pārvadāšanas līgumi. Tādēļ var būt nepieciešams pārliecināties, vai pieprasītāja puse uzskata par aizstājamiem pakalpojumus, kas tiek sniegti saskaņā ar laika, reisa un kuģa fraktēšanas līgumiem. Ja tas tā ir, šie pakalpojumi var attiekties uz vienu un to pašu konkrēto tirgu. |
| --- | --- |

21.

Līgumreisu kuģu pakalpojumu raksturs var būt dažāds, un pastāv atšķirīgi pārvadāšanas līgumi. Tādēļ var būt nepieciešams pārliecināties, vai pieprasītāja puse uzskata par aizstājamiem pakalpojumus, kas tiek sniegti saskaņā ar laika, reisa un kuģa fraktēšanas līgumiem. Ja tas tā ir, šie pakalpojumi var attiekties uz vienu un to pašu konkrēto tirgu.

Elementi, kas jāņem vērā, nosakot konkrētā produkta tirgu no piedāvājuma viedokļa (piedāvājuma aizstāšana)

| 22. | Pārvadājamās kravas fiziskais un tehniskais stāvoklis un kuģa tips dod pirmās norādes attiecībā uz konkrēto tirgu no piedāvājuma viedokļa (31). Ja kuģus ar minimāliem izdevumiem un īsā laikā var pielāgot dažādu kravu pārvadāšanai (32), līgumreisu kuģu pakalpojumu sniedzēji ir spējīgi konkurēt vairāku veidu kravu pārvadājumu nodrošināšanā. Šādos apstākļos konkrētais tirgus ietvers vairāk nekā vienu kravas veidu. |
| --- | --- |

22.

Pārvadājamās kravas fiziskais un tehniskais stāvoklis un kuģa tips dod pirmās norādes attiecībā uz konkrēto tirgu no piedāvājuma viedokļa (31). Ja kuģus ar minimāliem izdevumiem un īsā laikā var pielāgot dažādu kravu pārvadāšanai (32), līgumreisu kuģu pakalpojumu sniedzēji ir spējīgi konkurēt vairāku veidu kravu pārvadājumu nodrošināšanā. Šādos apstākļos konkrētais tirgus ietvers vairāk nekā vienu kravas veidu.

| 23. | Tomēr pastāv vairāki kuģu veidi, kas ir tehniski pielāgoti un/vai īpaši būvēti specializētu transporta pakalpojumu sniegšanai. Lai gan specializētie kuģi var pārvadāt arī cita veida kravas, kopumā konkurences ziņā tie atrodas neizdevīgā stāvoklī. Tāpēc specializēto pakalpojumu sniedzēju spēja konkurēt citos tirgos var būt ierobežota. |
| --- | --- |

23.

Tomēr pastāv vairāki kuģu veidi, kas ir tehniski pielāgoti un/vai īpaši būvēti specializētu transporta pakalpojumu sniegšanai. Lai gan specializētie kuģi var pārvadāt arī cita veida kravas, kopumā konkurences ziņā tie atrodas neizdevīgā stāvoklī. Tāpēc specializēto pakalpojumu sniedzēju spēja konkurēt citos tirgos var būt ierobežota.

| 24. | Kuģu veidi parasti sīkāk iedalās vairākos standartveida industriālos lielumos (33). Normālos tirgus apstākļos, ņemot vērā apjomradītos ietaupījumus, ja ir būtiska neatbilstība starp kravas tilpumu un kuģa lielumu, visdrīzāk nav iespējams piedāvāt konkurētspējīgu fraktēšanas likmi. Turklāt kuģu lieluma aizstājamība var būt atkarīga arī no iegrimes ierobežojumiem ostās un kanālos. Tādēļ parasti dažāda lieluma kuģu aizstājamība jāizvērtē, lai noteiktu, vai katrs kuģa lielums veido atsevišķu konkrēto tirgu. |
| --- | --- |

24.

Kuģu veidi parasti sīkāk iedalās vairākos standartveida industriālos lielumos (33). Normālos tirgus apstākļos, ņemot vērā apjomradītos ietaupījumus, ja ir būtiska neatbilstība starp kravas tilpumu un kuģa lielumu, visdrīzāk nav iespējams piedāvāt konkurētspējīgu fraktēšanas likmi. Turklāt kuģu lieluma aizstājamība var būt atkarīga arī no iegrimes ierobežojumiem ostās un kanālos. Tādēļ parasti dažāda lieluma kuģu aizstājamība jāizvērtē, lai noteiktu, vai katrs kuģa lielums veido atsevišķu konkrēto tirgu.

| 25. | Būtu jāņem vērā arī aizstāšanas ķēdes starp dažāda lieluma kuģiem līgumreisu kuģu pārvadājumos. Noteiktos līgumreisu pārvadājumu tirgos kuģu lielumi tirgus galējos aspektos nav tieši aizstājami. Tomēr ķēdes aizstāšanas ietekme var radīt cenu veidošanās ierobežojumus galējos aspektos, tādēļ tā būtu jāņem vērā, definējot plašāku tirgu. |
| --- | --- |

25.

Būtu jāņem vērā arī aizstāšanas ķēdes starp dažāda lieluma kuģiem līgumreisu kuģu pārvadājumos. Noteiktos līgumreisu pārvadājumu tirgos kuģu lielumi tirgus galējos aspektos nav tieši aizstājami. Tomēr ķēdes aizstāšanas ietekme var radīt cenu veidošanās ierobežojumus galējos aspektos, tādēļ tā būtu jāņem vērā, definējot plašāku tirgu.

| 26. | Dažos līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos jānovērtē, vai kuģus var uzskatīt par specializētiem kuģiem, un tie nav jāņem vērā, novērtējot konkrēto tirgu. |
| --- | --- |

26.

Dažos līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos jānovērtē, vai kuģus var uzskatīt par specializētiem kuģiem, un tie nav jāņem vērā, novērtējot konkrēto tirgu.

| 27. | Papildu faktori, piemēram, pakalpojuma sniedzēja uzticamība, drošība, drošuma un regulatīvās prasības, var ietekmēt piedāvājuma un pieprasījuma aizstājamību, piemēram, dubultkorpusa prasība tankkuģiem Kopienas ūdeņos. |
| --- | --- |

27.

Papildu faktori, piemēram, pakalpojuma sniedzēja uzticamība, drošība, drošuma un regulatīvās prasības, var ietekmēt piedāvājuma un pieprasījuma aizstājamību, piemēram, dubultkorpusa prasība tankkuģiem Kopienas ūdeņos.

Ģeogrāfiskais aspekts

| 28. | Pārvadāšanas pieprasījumos parasti ir ģeogrāfiski elementi, piemēram, iekraušanas un izkraušanas ostas vai reģioni. Šādas ostas sniedz pirmo norādi attiecībā uz konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšanu no pieprasījuma puses. |
| --- | --- |

28.

Pārvadāšanas pieprasījumos parasti ir ģeogrāfiski elementi, piemēram, iekraušanas un izkraušanas ostas vai reģioni. Šādas ostas sniedz pirmo norādi attiecībā uz konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšanu no pieprasījuma puses.

| 29. | Līgumreisu kuģu pārvadājumos ostas parasti ir aizstājamas no piedāvājuma viedokļa, jo pakalpojumi netiek sniegti pēc grafika, bet gan, izpildot konkrētu pieprasījumu. Ostu aizstājamību var samazināt kuģu mobilitātes ierobežojumi, piemēram, termināļa un iegrimes ierobežojumi vai konkrētiem kuģu veidiem noteiktie vides standarti konkrētās ostās vai reģionos. |
| --- | --- |

29.

Līgumreisu kuģu pārvadājumos ostas parasti ir aizstājamas no piedāvājuma viedokļa, jo pakalpojumi netiek sniegti pēc grafika, bet gan, izpildot konkrētu pieprasījumu. Ostu aizstājamību var samazināt kuģu mobilitātes ierobežojumi, piemēram, termināļa un iegrimes ierobežojumi vai konkrētiem kuģu veidiem noteiktie vides standarti konkrētās ostās vai reģionos.

| 30. | Konkrēto ģeogrāfisko tirgu norobežošanā ir jāņem vērā kuģu pārvietošana, balasta reisi un tirdzniecības nelīdzsvarotība. Dažus ģeogrāfiskos tirgus var definēt, balstoties uz virzienu, vai arī tie var rasties tikai uz laiku, piemēram, ja klimatiskie apstākļi vai ražas novākšanas periodi periodiski ietekmē konkrētu kravu pārvadājumu pieprasījumu. |
| --- | --- |

30.

Konkrēto ģeogrāfisko tirgu norobežošanā ir jāņem vērā kuģu pārvietošana, balasta reisi un tirdzniecības nelīdzsvarotība. Dažus ģeogrāfiskos tirgus var definēt, balstoties uz virzienu, vai arī tie var rasties tikai uz laiku, piemēram, ja klimatiskie apstākļi vai ražas novākšanas periodi periodiski ietekmē konkrētu kravu pārvadājumu pieprasījumu.

2.4.   Tirgus daļas aprēķināšana

| 31. | Attiecībā uz līnijpārvadājumiem ar kuģiem vairākos Komisijas lēmumos un Tiesas spriedumos (34) tirgus daļas aprēķins balstīts uz apjoma un/vai ietilpības datiem. |
| --- | --- |

31.

Attiecībā uz līnijpārvadājumiem ar kuģiem vairākos Komisijas lēmumos un Tiesas spriedumos (34) tirgus daļas aprēķins balstīts uz apjoma un/vai ietilpības datiem.

| 32. | Līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos pakalpojumu sniedzēji konkurē attiecībā uz pārvadāšanas līgumu saņemšanu, t.i., tie pārdod reisus. Atkarībā no konkrētajiem pakalpojumiem dažādi dati dod iespēju uzņēmējiem aprēķināt savas ikgadējās tirgus daļas (35), piemēram:






  a) | reisu skaitu; |
| --- | --- | --- |

32.

Līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos pakalpojumu sniedzēji konkurē attiecībā uz pārvadāšanas līgumu saņemšanu, t.i., tie pārdod reisus. Atkarībā no konkrētajiem pakalpojumiem dažādi dati dod iespēju uzņēmējiem aprēķināt savas ikgadējās tirgus daļas (35), piemēram:

a)

reisu skaitu;

| b) | pusēm piederošā tirgus apjoma vai vērtības daļu no konkrētās kravas kopējiem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

b)

pusēm piederošā tirgus apjoma vai vērtības daļu no konkrētās kravas kopējiem pārvadājumiem;

| c) | pusēm piederošā laika fraktēšanas līgumu tirgus daļu; |
| --- | --- |

c)

pusēm piederošā laika fraktēšanas līgumu tirgus daļu;

| d) | datus saistībā ar pušu pārrunām par līgumiem; |
| --- | --- |

d)

datus saistībā ar pušu pārrunām par līgumiem;

| e) | pusēm piederošās attiecīgās flotes jaudas daļu (pēc kuģu tipiem un lieluma) (36). |
| --- | --- |

e)

pusēm piederošās attiecīgās flotes jaudas daļu (pēc kuģu tipiem un lieluma) (36).

3.   Horizontālie nolīgumi jūras pārvadājumu nozarē

| 33. | Sadarbības nolīgumi ir raksturīga jūras pārvadājumu tirgu iezīme. Ņemot vērā to, ka šos nolīgumus var slēgt faktiskie vai potenciālie konkurenti un tas var negatīvi ietekmēt konkurences parametrus, uzņēmumiem jāpievērš īpaša uzmanība konkurences noteikumu ievērošanai. Lai noteiktu, kāda būs nolīguma iespējamā ietekme uz konkrēto tirgu, pakalpojumu tirgos, piemēram, jūras pārvadājumu jomā, īpaši nozīmīgi ir šādi elementi: cenas, izmaksas, kvalitāte, biežums un sniegtā pakalpojuma iedalījums, jauninājumi, tirdzniecība un pakalpojuma reklāma. |
| --- | --- |

33.

Sadarbības nolīgumi ir raksturīga jūras pārvadājumu tirgu iezīme. Ņemot vērā to, ka šos nolīgumus var slēgt faktiskie vai potenciālie konkurenti un tas var negatīvi ietekmēt konkurences parametrus, uzņēmumiem jāpievērš īpaša uzmanība konkurences noteikumu ievērošanai. Lai noteiktu, kāda būs nolīguma iespējamā ietekme uz konkrēto tirgu, pakalpojumu tirgos, piemēram, jūras pārvadājumu jomā, īpaši nozīmīgi ir šādi elementi: cenas, izmaksas, kvalitāte, biežums un sniegtā pakalpojuma iedalījums, jauninājumi, tirdzniecība un pakalpojuma reklāma.

| 34. | Saistībā ar šajos norādījumos aplūkotajiem pakalpojumiem īpaši nozīmīgi ir trīs jautājumi: tehniskie nolīgumi, informācijas apmaiņa un pūli. |
| --- | --- |

34.

Saistībā ar šajos norādījumos aplūkotajiem pakalpojumiem īpaši nozīmīgi ir trīs jautājumi: tehniskie nolīgumi, informācijas apmaiņa un pūli.

3.1.   Tehniskie nolīgumi

| 35. | Uz noteikta veida tehniskiem nolīgumiem var neattiekties Līguma 81. panta aizliegums tā iemesla dēļ, ka tie neierobežo konkurenci. Tas attiecas, piemēram, uz horizontāliem nolīgumiem, kuru vienīgais mērķis un nolūks ir ieviest tehniskus pilnveidojumus vai nodrošināt tehnisku sadarbību. Arī nolīgumi par vides standartu ieviešanu ir ieskaitāmi šajā kategorijā. Nolīgumi starp konkurentiem par cenām, jaudām vai citiem konkurences parametriem principā neietilpst šajā kategorijā (37). |
| --- | --- |

35.

Uz noteikta veida tehniskiem nolīgumiem var neattiekties Līguma 81. panta aizliegums tā iemesla dēļ, ka tie neierobežo konkurenci. Tas attiecas, piemēram, uz horizontāliem nolīgumiem, kuru vienīgais mērķis un nolūks ir ieviest tehniskus pilnveidojumus vai nodrošināt tehnisku sadarbību. Arī nolīgumi par vides standartu ieviešanu ir ieskaitāmi šajā kategorijā. Nolīgumi starp konkurentiem par cenām, jaudām vai citiem konkurences parametriem principā neietilpst šajā kategorijā (37).

3.2.   Informācijas apmaiņa starp konkurentiem kuģu līnijpārvadājumu nozarē

| 36. | Informācijas apmaiņas sistēma ietver vienošanos, uz kuras pamata uzņēmumi apmainās ar informāciju savā starpā vai piegādā to kādai kopējai aģentūrai, kas atbild par informācijas centralizāciju, apkopošanu un apstrādi, un par tās nosūtīšanu atpakaļ dalībniekiem saskaņotā veidā un pēc saskaņotiem intervāliem. |
| --- | --- |

36.

Informācijas apmaiņas sistēma ietver vienošanos, uz kuras pamata uzņēmumi apmainās ar informāciju savā starpā vai piegādā to kādai kopējai aģentūrai, kas atbild par informācijas centralizāciju, apkopošanu un apstrādi, un par tās nosūtīšanu atpakaļ dalībniekiem saskaņotā veidā un pēc saskaņotiem intervāliem.

| 37. | Daudzās nozarēs pieņemts savākt, apmainīt un publiskot kopējo statistikas un vispārējo tirgus informāciju. Šāda publiskota tirgus informācija ir labs līdzeklis, lai uzlabotu tirgus caurskatāmību un klientu zināšanas, un tādējādi var palielināties ražīgums. Tomēr apmaiņa ar komerciāli svarīgiem un individualizētiem tirgus datiem noteiktos apstākļos var izraisīt Līguma 81. panta pārkāpumus. Šo norādījumu nolūks ir palīdzēt kuģu līnijpārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem noteikt, kādos gadījumos šāda apmaiņa rada konkurences noteikumu pārkāpumu. |
| --- | --- |

37.

Daudzās nozarēs pieņemts savākt, apmainīt un publiskot kopējo statistikas un vispārējo tirgus informāciju. Šāda publiskota tirgus informācija ir labs līdzeklis, lai uzlabotu tirgus caurskatāmību un klientu zināšanas, un tādējādi var palielināties ražīgums. Tomēr apmaiņa ar komerciāli svarīgiem un individualizētiem tirgus datiem noteiktos apstākļos var izraisīt Līguma 81. panta pārkāpumus. Šo norādījumu nolūks ir palīdzēt kuģu līnijpārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem noteikt, kādos gadījumos šāda apmaiņa rada konkurences noteikumu pārkāpumu.

| 38. | Līnijpārvadājumu nozarē informācijas apmaiņa starp laineru kuģniecībām, kuras piedalās laineru konsorcijos, kuri citos gadījumos ir Līguma 81. panta 1. punkta darbības jomā, ir atļauta tiktāl, cik tā ir lietderīga un nepieciešama laineru pārvadājumu pakalpojumu kopīgai sniegšanai un citām sadarbības formām, uz kurām attiecas Komisija Regulā (EK) Nr. 823/2000 (38) noteiktais grupas atbrīvojums, vai neatkarīgi no grupas atbrīvojuma un ārpus tā darbības jomas, ja šī sadarbība konkrētajā gadījumā ir pamatota ar Līguma 81. pantu. |
| --- | --- |

38.

Līnijpārvadājumu nozarē informācijas apmaiņa starp laineru kuģniecībām, kuras piedalās laineru konsorcijos, kuri citos gadījumos ir Līguma 81. panta 1. punkta darbības jomā, ir atļauta tiktāl, cik tā ir lietderīga un nepieciešama laineru pārvadājumu pakalpojumu kopīgai sniegšanai un citām sadarbības formām, uz kurām attiecas Komisija Regulā (EK) Nr. 823/2000 (38) noteiktais grupas atbrīvojums, vai neatkarīgi no grupas atbrīvojuma un ārpus tā darbības jomas, ja šī sadarbība konkrētajā gadījumā ir pamatota ar Līguma 81. pantu.

3.2.1.   Vispārīga informācija

| 39. | Vērtējot informācijas apmaiņas sistēmu atbilstību Kopienas konkurences tiesībām, ir jāņem vērā šādas atšķirības. |
| --- | --- |

39.

Vērtējot informācijas apmaiņas sistēmu atbilstību Kopienas konkurences tiesībām, ir jāņem vērā šādas atšķirības.

| 40. | Informācijas apmaiņa var būt mehānisms, lai atvieglotu kādas pret konkurenci vērstas prakses īstenošanu, piemēram, karteļa pieņemto lēmumu uzraudzību. Ja informācijas apmaiņa tiek veikta kā palīgdarbība šādai pret konkurenci vērstai praksei, tā ir jānovērtē saistībā ar minētās prakses izvērtējumu. Šie norādījumi neattiecas uz šāda veida informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

40.

Informācijas apmaiņa var būt mehānisms, lai atvieglotu kādas pret konkurenci vērstas prakses īstenošanu, piemēram, karteļa pieņemto lēmumu uzraudzību. Ja informācijas apmaiņa tiek veikta kā palīgdarbība šādai pret konkurenci vērstai praksei, tā ir jānovērtē saistībā ar minētās prakses izvērtējumu. Šie norādījumi neattiecas uz šāda veida informācijas apmaiņu.

| 41. | Tomēr informācijas apmaiņa arī pati par sevi var radīt Līguma 81. panta pārkāpumu. Šāda situācija rodas, ja informācijas apmaiņa samazina vai likvidē nenoteiktības aspektu attiecībā uz darbībām konkrētajā tirgū, kā rezultātā konkurence starp uzņēmumiem tiek ierobežota (39). |
| --- | --- |

41.

Tomēr informācijas apmaiņa arī pati par sevi var radīt Līguma 81. panta pārkāpumu. Šāda situācija rodas, ja informācijas apmaiņa samazina vai likvidē nenoteiktības aspektu attiecībā uz darbībām konkrētajā tirgū, kā rezultātā konkurence starp uzņēmumiem tiek ierobežota (39).

| 42. | Patiesos konkurences apstākļos caurskatāmība attiecībās starp tirgotājiem parasti veicina konkurences pastiprināšanos starp piegādātājiem (40). Turklāt saskaņā ar iedibināto tiesu praksi Līguma 81. pants neliedz uzņēmumiem pašiem saprātīgā ceļā pielāgoties pašreizējai vai prognozētajai konkurentu rīcībai (41). |
| --- | --- |

42.

Patiesos konkurences apstākļos caurskatāmība attiecībās starp tirgotājiem parasti veicina konkurences pastiprināšanos starp piegādātājiem (40). Turklāt saskaņā ar iedibināto tiesu praksi Līguma 81. pants neliedz uzņēmumiem pašiem saprātīgā ceļā pielāgoties pašreizējai vai prognozētajai konkurentu rīcībai (41).

| 43. | Tomēr katram uzņēmējam ir patstāvīgi jānosaka politika, kuru tas vēlas realizēt tirgū. Līdz ar to uzņēmumiem nav atļauti tādi tieši vai netieši kontakti ar citiem uzņēmējiem, kas ietekmē kāda konkurenta rīcību vai atklāj šo uzņēmumu pašu (paredzēto) rīcību, ja šo kontaktu mērķis vai rezultāts ir radīt tādus konkurences apstākļus, kas neatbilst attiecīgā tirgus normālajiem apstākļiem, ņemot vērā nodrošināto produktu vai pakalpojumu raksturu, uzņēmumu lielumu un skaitu un tirgus apjomu (42). |
| --- | --- |

43.

Tomēr katram uzņēmējam ir patstāvīgi jānosaka politika, kuru tas vēlas realizēt tirgū. Līdz ar to uzņēmumiem nav atļauti tādi tieši vai netieši kontakti ar citiem uzņēmējiem, kas ietekmē kāda konkurenta rīcību vai atklāj šo uzņēmumu pašu (paredzēto) rīcību, ja šo kontaktu mērķis vai rezultāts ir radīt tādus konkurences apstākļus, kas neatbilst attiecīgā tirgus normālajiem apstākļiem, ņemot vērā nodrošināto produktu vai pakalpojumu raksturu, uzņēmumu lielumu un skaitu un tirgus apjomu (42).

| 44. | Kopienas tiesu prakse sniedz dažus vispārējus norādījumus attiecībā uz informācijas apmaiņas iespējamās ietekmes izvērtēšanu. Tiesa ir konstatējusi, ka ļoti koncentrētā oligopoliskā tirgū, kurā konkurence jau tā ir diezgan ierobežota, galvenajiem konkurentiem apmainoties ar precīzu informāciju par individuālo pārdošanu īsā laikposmā, lai izslēgtu no tirgus citus piegādātājus un patērētājus, šādas darbības var ievērojami pasliktināt starp tirgotājiem pastāvošo konkurenci. Šādos apstākļos, regulāri un bieži sniedzot informāciju par tirgus darbību, visiem konkurentiem periodiski tiek atklāta dažādu atsevišķu konkurējošu uzņēmumu tirgus pozīcija un stratēģijas (43). Tiesa ir arī konstatējusi, ka informācijas apmaiņas sistēma var radīt konkurences noteikumu pārkāpumu pat gadījumā, ja tirgus nav ļoti koncentrēts, jo vājinās uzņēmuma lēmumu pieņemšanas neatkarība, kas rodas turpmāko apspriežu ar konkurentiem izraisītā spiediena rezultātā (44). Savukārt ceturkšņa cenu paziņošanas sistēma, kas nesamazina katra uzņēmuma nenoteiktību attiecībā uz tā konkurentu turpmāko rīcību, saskaņā ar tiesas secinājumiem nav Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpums (45). |
| --- | --- |

44.

Kopienas tiesu prakse sniedz dažus vispārējus norādījumus attiecībā uz informācijas apmaiņas iespējamās ietekmes izvērtēšanu. Tiesa ir konstatējusi, ka ļoti koncentrētā oligopoliskā tirgū, kurā konkurence jau tā ir diezgan ierobežota, galvenajiem konkurentiem apmainoties ar precīzu informāciju par individuālo pārdošanu īsā laikposmā, lai izslēgtu no tirgus citus piegādātājus un patērētājus, šādas darbības var ievērojami pasliktināt starp tirgotājiem pastāvošo konkurenci. Šādos apstākļos, regulāri un bieži sniedzot informāciju par tirgus darbību, visiem konkurentiem periodiski tiek atklāta dažādu atsevišķu konkurējošu uzņēmumu tirgus pozīcija un stratēģijas (43). Tiesa ir arī konstatējusi, ka informācijas apmaiņas sistēma var radīt konkurences noteikumu pārkāpumu pat gadījumā, ja tirgus nav ļoti koncentrēts, jo vājinās uzņēmuma lēmumu pieņemšanas neatkarība, kas rodas turpmāko apspriežu ar konkurentiem izraisītā spiediena rezultātā (44). Savukārt ceturkšņa cenu paziņošanas sistēma, kas nesamazina katra uzņēmuma nenoteiktību attiecībā uz tā konkurentu turpmāko rīcību, saskaņā ar tiesas secinājumiem nav Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpums (45).

| 45. | No iepriekš minētā izriet, ka informācijas apmaiņas reālā vai potenciālā ietekme ir jāizvērtē katrā konkrētā gadījumā, jo vērtējuma rezultāti ir atkarīgi no dažādu faktoru kombinācijas, turklāt katrs no tiem ir atšķirīgs katrā konkrētajā situācijā. Tā tirgus struktūra, kurā notiek informācijas apmaiņa, un informācijas apmaiņas raksturīgās iezīmes ir divi galvenie elementi, kurus izskata Komisija, novērtējot informācijas apmaiņu. Novērtējumā jāņem vērā arī potenciālā ietekme, kādu informācijas apmaiņa var radīt tirgū, salīdzinot ar konkurences situāciju, kāda būtu, ja nolīgums par informācijas apmaiņu (46) nepastāvētu. Lai uz to attiektos Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi, apmaiņas ietekmei uz konkurences parametriem ir jābūt būtiski negatīvai (47). |
| --- | --- |

45.

No iepriekš minētā izriet, ka informācijas apmaiņas reālā vai potenciālā ietekme ir jāizvērtē katrā konkrētā gadījumā, jo vērtējuma rezultāti ir atkarīgi no dažādu faktoru kombinācijas, turklāt katrs no tiem ir atšķirīgs katrā konkrētajā situācijā. Tā tirgus struktūra, kurā notiek informācijas apmaiņa, un informācijas apmaiņas raksturīgās iezīmes ir divi galvenie elementi, kurus izskata Komisija, novērtējot informācijas apmaiņu. Novērtējumā jāņem vērā arī potenciālā ietekme, kādu informācijas apmaiņa var radīt tirgū, salīdzinot ar konkurences situāciju, kāda būtu, ja nolīgums par informācijas apmaiņu (46) nepastāvētu. Lai uz to attiektos Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi, apmaiņas ietekmei uz konkurences parametriem ir jābūt būtiski negatīvai (47).

| 46. | Turpmāk sniegtie norādījumi attiecas uz konkurences ierobežojumu analīzi saskaņā ar Līguma 81. panta 1. punktu. Norādījumi par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu ir atrodami vispārīgā paziņojumā par šo tēmu (48). |
| --- | --- |

46.

Turpmāk sniegtie norādījumi attiecas uz konkurences ierobežojumu analīzi saskaņā ar Līguma 81. panta 1. punktu. Norādījumi par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu ir atrodami vispārīgā paziņojumā par šo tēmu (48).

3.2.2.   Tirgus struktūra

| 47. | Tirgus koncentrācijas pakāpe un piedāvājuma un pieprasījuma struktūra ir galvenie parametri, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai uz informācijas apmaiņu ir attiecināmi Līguma 81. panta 1. punkta (49) noteikumi. |
| --- | --- |

47.

Tirgus koncentrācijas pakāpe un piedāvājuma un pieprasījuma struktūra ir galvenie parametri, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai uz informācijas apmaiņu ir attiecināmi Līguma 81. panta 1. punkta (49) noteikumi.

| 48. | Koncentrācijas pakāpe ir īpaši svarīga, jo ierobežojošas sekas visbiežāk vērojamas un tās ilgāk saglabājas ļoti koncentrētos oligopoliskos tirgos (50) nevis izkliedētos tirgos. Lielāka caurskatāmība koncentrētā tirgū var nostiprināt uzņēmumu savstarpējo atkarību un mazināt konkurences intensitāti (51). |
| --- | --- |

48.

Koncentrācijas pakāpe ir īpaši svarīga, jo ierobežojošas sekas visbiežāk vērojamas un tās ilgāk saglabājas ļoti koncentrētos oligopoliskos tirgos (50) nevis izkliedētos tirgos. Lielāka caurskatāmība koncentrētā tirgū var nostiprināt uzņēmumu savstarpējo atkarību un mazināt konkurences intensitāti (51).

| 49. | Piedāvājuma un pieprasījuma struktūrai arī ir svarīga loma, jo īpaši konkurējošo uzņēmēju skaitam un to tirgus daļu simetrijai un stabilitātei, kā arī esošajām strukturālajām saiknēm starp konkurentiem (52). Komisija var analizēt arī citus faktorus, piemēram, pakalpojumu viendabīgumu un tirgus vispārējo caurskatāmību. |
| --- | --- |

49.

Piedāvājuma un pieprasījuma struktūrai arī ir svarīga loma, jo īpaši konkurējošo uzņēmēju skaitam un to tirgus daļu simetrijai un stabilitātei, kā arī esošajām strukturālajām saiknēm starp konkurentiem (52). Komisija var analizēt arī citus faktorus, piemēram, pakalpojumu viendabīgumu un tirgus vispārējo caurskatāmību.

3.2.3.   Apmainītās informācijas raksturīgās iezīmes

| 50. | Publiski pieejamas informācijas apmaiņa nerada Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpumu (53). Tomēr ir svarīgi noteikt, vai konkrētā informācijas apmaiņa pastiprina publiski pieejamo informāciju un/vai apvieno to ar citu informāciju, kas kombinēto informāciju padara par komerciāli svarīgu un tās apmaiņu par tādu, kas potenciāli var ierobežot konkurenci. |
| --- | --- |

50.

Publiski pieejamas informācijas apmaiņa nerada Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpumu (53). Tomēr ir svarīgi noteikt, vai konkrētā informācijas apmaiņa pastiprina publiski pieejamo informāciju un/vai apvieno to ar citu informāciju, kas kombinēto informāciju padara par komerciāli svarīgu un tās apmaiņu par tādu, kas potenciāli var ierobežot konkurenci.

| 51. | Informācija, kas nav vēsturiska un attiecas uz konkurences parametriem, piemēram, uz cenu, jaudu vai izmaksām, tiek uzskatīta par komerciālā ziņā ļoti svarīgu. Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi lielākā mērā attieksies uz šādu datu apmaiņu starp konkurentiem nekā uz datu apmaiņu ar komerciālā ziņā mazāk svarīgiem datiem. |
| --- | --- |

51.

Informācija, kas nav vēsturiska un attiecas uz konkurences parametriem, piemēram, uz cenu, jaudu vai izmaksām, tiek uzskatīta par komerciālā ziņā ļoti svarīgu. Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi lielākā mērā attieksies uz šādu datu apmaiņu starp konkurentiem nekā uz datu apmaiņu ar komerciālā ziņā mazāk svarīgiem datiem.

| 52. | Informācija var būt individuāla vai apkopota. Individuālie dati attiecas uz kādu konkrētu vai identificējamu uzņēmumu. Apkopotie dati ietver informāciju par pietiekamu skaitu neatkarīgu uzņēmumu, tāpēc individuālu datu atpazīšana nav iespējama. Individuālas informācijas apmaiņai starp konkurentiem varētu piemērot Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus (54), ja tā attiecas uz komerciāli svarīgiem datiem. Apkopotas informācijas apmaiņai principā nav piemērojami Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi. Komisija pievērsīs īpašu uzmanību apkopošanas pakāpei. Tam ir jābūt tādam, lai informāciju nevarētu sadalīt, tādā veidā ļaujot uzņēmumiem tieši vai netieši noteikt savu konkurentu stratēģiju. |
| --- | --- |

52.

Informācija var būt individuāla vai apkopota. Individuālie dati attiecas uz kādu konkrētu vai identificējamu uzņēmumu. Apkopotie dati ietver informāciju par pietiekamu skaitu neatkarīgu uzņēmumu, tāpēc individuālu datu atpazīšana nav iespējama. Individuālas informācijas apmaiņai starp konkurentiem varētu piemērot Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus (54), ja tā attiecas uz komerciāli svarīgiem datiem. Apkopotas informācijas apmaiņai principā nav piemērojami Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi. Komisija pievērsīs īpašu uzmanību apkopošanas pakāpei. Tam ir jābūt tādam, lai informāciju nevarētu sadalīt, tādā veidā ļaujot uzņēmumiem tieši vai netieši noteikt savu konkurentu stratēģiju.

| 53. | Datu vecums un periods, uz kuru tie attiecas, arī ir svarīgi faktori. Dati var būt vēsturiski, pašreizēji vai nākotnes dati. Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus parasti neattiecina uz vēsturisku datu apmaiņu, jo tā nevar reāli ietekmēt uzņēmuma turpmāko rīcību. Iepriekšējās lietās Komisija par vēsturisku uzskatīja tādu informāciju, kas ir vecāka par vienu gadu (55), bet informāciju, kas jaunāka par vienu gadu, uzskatīja par pašreizēju (56). Tas, vai informācija būtu uzskatāma par vēsturisku vai pašreizēju, būtu jāizvērtē ar zināmu elastību, ņemot vērā datu novecošanas apmērus konkrētajā tirgū. Nākotnes dati attiecas uz uzņēmuma uzskatiem par to, kā attīstīsies tirgus vai kādu stratēģiju uzņēmums plāno īstenot tirgū. Nākotnes datu apmaiņai ir īpaši lielas iespējas kļūt problemātiskai, jo īpaši, ja tā attiecas uz cenām vai jaudu. Tā var atklāt stratēģiju, kuru uzņēmums plāno īstenot tirgū. Šādā veidā datu apmaiņa var būtiski samazināt sāncensību starp datu apmaiņā iesaistītajām pusēm, tādējādi radot potenciālus konkurences ierobežojumus. |
| --- | --- |

53.

Datu vecums un periods, uz kuru tie attiecas, arī ir svarīgi faktori. Dati var būt vēsturiski, pašreizēji vai nākotnes dati. Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus parasti neattiecina uz vēsturisku datu apmaiņu, jo tā nevar reāli ietekmēt uzņēmuma turpmāko rīcību. Iepriekšējās lietās Komisija par vēsturisku uzskatīja tādu informāciju, kas ir vecāka par vienu gadu (55), bet informāciju, kas jaunāka par vienu gadu, uzskatīja par pašreizēju (56). Tas, vai informācija būtu uzskatāma par vēsturisku vai pašreizēju, būtu jāizvērtē ar zināmu elastību, ņemot vērā datu novecošanas apmērus konkrētajā tirgū. Nākotnes dati attiecas uz uzņēmuma uzskatiem par to, kā attīstīsies tirgus vai kādu stratēģiju uzņēmums plāno īstenot tirgū. Nākotnes datu apmaiņai ir īpaši lielas iespējas kļūt problemātiskai, jo īpaši, ja tā attiecas uz cenām vai jaudu. Tā var atklāt stratēģiju, kuru uzņēmums plāno īstenot tirgū. Šādā veidā datu apmaiņa var būtiski samazināt sāncensību starp datu apmaiņā iesaistītajām pusēm, tādējādi radot potenciālus konkurences ierobežojumus.

| 54. | Jāņem vērā arī datu apmaiņas biežums. Jo biežāk notiek datu apmaiņa, jo ātrāk konkurenti var reaģēt. Tas atvieglo atbildes pasākumus un tādējādi vājina stimulu uzsākt konkurējošas darbības tirgū. Var samazināties tā saucamā slēptā konkurence. |
| --- | --- |

54.

Jāņem vērā arī datu apmaiņas biežums. Jo biežāk notiek datu apmaiņa, jo ātrāk konkurenti var reaģēt. Tas atvieglo atbildes pasākumus un tādējādi vājina stimulu uzsākt konkurējošas darbības tirgū. Var samazināties tā saucamā slēptā konkurence.

| 55. | Piemēram, līnijpārvadājumu ar kuģiem nozarē ir maz ticams, ka apmaiņa ar vēsturiskiem tilpuma un jaudas datiem varētu samazināt konkurenci pat tad, ja šie dati nav apkopoti; tas, vai datus var uzskatīt par vēsturiskiem, jānosaka, ņemot vērā paredzamo ietekmi, ko šādu datu atklāšana radīs konkrētajā tirgū. Ja dati ir apkopoti, tos var uzskatīt par vēsturiskiem pēc īsāka laikposma nekā tad, ja dati ir individuāli. Tāpat ir maz ticams, ka apmaiņa ar pašreizējiem tilpuma un jaudas datiem varētu samazināt konkurenci, ja šie dati ir apkopoti attiecīgā pakāpē, tā lai ne tieši, ne netieši nevarētu identificēt atsevišķu kuģniecību vai pārvadātāju datus. |
| --- | --- |

55.

Piemēram, līnijpārvadājumu ar kuģiem nozarē ir maz ticams, ka apmaiņa ar vēsturiskiem tilpuma un jaudas datiem varētu samazināt konkurenci pat tad, ja šie dati nav apkopoti; tas, vai datus var uzskatīt par vēsturiskiem, jānosaka, ņemot vērā paredzamo ietekmi, ko šādu datu atklāšana radīs konkrētajā tirgū. Ja dati ir apkopoti, tos var uzskatīt par vēsturiskiem pēc īsāka laikposma nekā tad, ja dati ir individuāli. Tāpat ir maz ticams, ka apmaiņa ar pašreizējiem tilpuma un jaudas datiem varētu samazināt konkurenci, ja šie dati ir apkopoti attiecīgā pakāpē, tā lai ne tieši, ne netieši nevarētu identificēt atsevišķu kuģniecību vai pārvadātāju datus.

| 56. | Un pretēji — uzmanīgi ir jāvērtē apmaiņa ar jaudu prognozēm (pat apkopotā veidā), kas nav pamatotas uz publiski pieejamiem datiem, jo īpaši, ja tas notiek koncentrēta tirgus apstākļos. Līnijpārvadājumu tirgos dati par jaudām ir galvenais parametrs konkurējošu darbību veikšanai, un tie tieši ietekmē cenas. Apkopotas jaudu prognozes, kur ir norādīts, kāda veida tirdzniecībā jaudas tiks izmantotas, var samazināt konkurenci tajā nozīmē, ka vairāki vai visi pārvadātāji var pieņemt kopēju rīcības politiku un sniegt pakalpojumus par cenu, kas pārsniedz konkurētspējīgu cenu. Turklāt pastāv apkopoto datu sadalīšanas risks, jo tos var apvienot ar līnijpārvadātāju individuālajiem paziņojumiem. Tas ļautu uzņēmumiem identificēt konkurentu tirgus pozīcijas un stratēģiju. |
| --- | --- |

56.

Un pretēji — uzmanīgi ir jāvērtē apmaiņa ar jaudu prognozēm (pat apkopotā veidā), kas nav pamatotas uz publiski pieejamiem datiem, jo īpaši, ja tas notiek koncentrēta tirgus apstākļos. Līnijpārvadājumu tirgos dati par jaudām ir galvenais parametrs konkurējošu darbību veikšanai, un tie tieši ietekmē cenas. Apkopotas jaudu prognozes, kur ir norādīts, kāda veida tirdzniecībā jaudas tiks izmantotas, var samazināt konkurenci tajā nozīmē, ka vairāki vai visi pārvadātāji var pieņemt kopēju rīcības politiku un sniegt pakalpojumus par cenu, kas pārsniedz konkurētspējīgu cenu. Turklāt pastāv apkopoto datu sadalīšanas risks, jo tos var apvienot ar līnijpārvadātāju individuālajiem paziņojumiem. Tas ļautu uzņēmumiem identificēt konkurentu tirgus pozīcijas un stratēģiju.

| 57. | Līnijpārvadājumu ar kuģiem nozarē cenu indekss atspoguļo vidējās cenu svārstības jūras konteineru pārvadājumiem. Ir maz ticams, ka cenu indekss, ko nosaka pēc apkopotiem datiem par cenām, varētu būt Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpums, ja apkopošanas pakāpe ir tāda, ka informāciju nevar sadalīt, ļaujot uzņēmumiem tieši vai netieši noteikt savu konkurentu stratēģiju. Ja cenu indeksa publiskošana samazina pārvadātāju nenoteiktību attiecībā uz konkurentu turpmāko rīcību, tas ir Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpums. Novērtējot cenu indeksa iespējamo ietekmi attiecīgajā konkrētajā tirgū, jāņem vērā šādu datu apkopošanas pakāpe un to vēsturiskais vai pašreizējais statuss, kā arī tas, cik bieži šo cenu indeksu publicē. Tāpat ir svarīgi novērtēt visus atsevišķos informācijas apmaiņas shēmas elementus kopumā, lai ņemtu vērā potenciālo mijiedarbību, piemēram, starp jaudas un tilpuma datu apmaiņu, no vienas puses, un cenu indeksu, no otras puses. |
| --- | --- |

57.

Līnijpārvadājumu ar kuģiem nozarē cenu indekss atspoguļo vidējās cenu svārstības jūras konteineru pārvadājumiem. Ir maz ticams, ka cenu indekss, ko nosaka pēc apkopotiem datiem par cenām, varētu būt Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpums, ja apkopošanas pakāpe ir tāda, ka informāciju nevar sadalīt, ļaujot uzņēmumiem tieši vai netieši noteikt savu konkurentu stratēģiju. Ja cenu indeksa publiskošana samazina pārvadātāju nenoteiktību attiecībā uz konkurentu turpmāko rīcību, tas ir Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpums. Novērtējot cenu indeksa iespējamo ietekmi attiecīgajā konkrētajā tirgū, jāņem vērā šādu datu apkopošanas pakāpe un to vēsturiskais vai pašreizējais statuss, kā arī tas, cik bieži šo cenu indeksu publicē. Tāpat ir svarīgi novērtēt visus atsevišķos informācijas apmaiņas shēmas elementus kopumā, lai ņemtu vērā potenciālo mijiedarbību, piemēram, starp jaudas un tilpuma datu apmaiņu, no vienas puses, un cenu indeksu, no otras puses.

| 58. | Tādas informācijas apmaiņa starp pārvadātājiem, kas samazina konkurenci, tomēr var palielināt ražīgumu, piemēram, veicinot ieguldījumu labāku plānošanu un efektīvāku jaudas izmantošanu. Šādiem konkurenci veicinošiem ieguvumiem ir jānonāk pie patērētājiem un tie jāvērtē, pretnostatot konkurenci traucējošajai ietekmei, ko rada informācijas apmaiņa saskaņā ar Līguma 81. panta 3. punktu. Šajā saistībā ir svarīgi ņemt vērā to, ka viens no Līguma 81. panta 3. punkta nosacījumiem paredz, ka patērētājiem jāsaņem pienācīga daļa no ierobežojoša nolīguma radītajiem ieguvumiem. Ja ir izpildīti visi četri savstarpēji papildinošie nosacījumi, kas minēti Līguma 81. panta 3. punktā, Līguma 81. panta 1. punktā minētais aizliegums netiek piemērots (57). |
| --- | --- |

58.

Tādas informācijas apmaiņa starp pārvadātājiem, kas samazina konkurenci, tomēr var palielināt ražīgumu, piemēram, veicinot ieguldījumu labāku plānošanu un efektīvāku jaudas izmantošanu. Šādiem konkurenci veicinošiem ieguvumiem ir jānonāk pie patērētājiem un tie jāvērtē, pretnostatot konkurenci traucējošajai ietekmei, ko rada informācijas apmaiņa saskaņā ar Līguma 81. panta 3. punktu. Šajā saistībā ir svarīgi ņemt vērā to, ka viens no Līguma 81. panta 3. punkta nosacījumiem paredz, ka patērētājiem jāsaņem pienācīga daļa no ierobežojoša nolīguma radītajiem ieguvumiem. Ja ir izpildīti visi četri savstarpēji papildinošie nosacījumi, kas minēti Līguma 81. panta 3. punktā, Līguma 81. panta 1. punktā minētais aizliegums netiek piemērots (57).

3.2.4.   Informācijas pieejamība un institucionālā struktūra

| 59. | Jo vairāk informācijas sniedz klientiem, jo mazāka ir iespēja, ka tas radīs problēmas. Ja tirgus caurredzamība tiek pilnveidota tikai piegādātāju labā, tas var atņemt klientiem iespēju gūt priekšrocības no paaugstinātas “slēptās konkurences”. Informācijas apmaiņa vienīgi starp piegādātājiem arī var radīt šķēršļus ienākšanai tirgū. |
| --- | --- |

59.

Jo vairāk informācijas sniedz klientiem, jo mazāka ir iespēja, ka tas radīs problēmas. Ja tirgus caurredzamība tiek pilnveidota tikai piegādātāju labā, tas var atņemt klientiem iespēju gūt priekšrocības no paaugstinātas “slēptās konkurences”. Informācijas apmaiņa vienīgi starp piegādātājiem arī var radīt šķēršļus ienākšanai tirgū.

| 60. | Piemēram, attiecībā uz līnijpārvadājumiem ar kuģiem tādu sapulču sasaukšana, kurās piedalās vienīgi pārvadātāji, lai apspriestu pašreizējus un detalizētus datus, ir Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpums, jo tās likvidē sāncensību starp informācijas apmaiņas dalībniekiem. Šādā gadījumā informācijas apmaiņas dalībniekiem ir jāpierāda, ka informācijas apmaiņa atbilst Līguma 81. panta 3. punktā minētajiem četriem savstarpēji papildinošiem nosacījumiem. Minētā situācija neattiecas uz tirdzniecības asociācijas likumīgajām apspriedēm, kuras notiek, piemēram, pamatojoties uz publiski pieejamu tirgus informāciju vai tehniskiem un vides standartiem. |
| --- | --- |

60.

Piemēram, attiecībā uz līnijpārvadājumiem ar kuģiem tādu sapulču sasaukšana, kurās piedalās vienīgi pārvadātāji, lai apspriestu pašreizējus un detalizētus datus, ir Līguma 81. panta 1. punkta pārkāpums, jo tās likvidē sāncensību starp informācijas apmaiņas dalībniekiem. Šādā gadījumā informācijas apmaiņas dalībniekiem ir jāpierāda, ka informācijas apmaiņa atbilst Līguma 81. panta 3. punktā minētajiem četriem savstarpēji papildinošiem nosacījumiem. Minētā situācija neattiecas uz tirdzniecības asociācijas likumīgajām apspriedēm, kuras notiek, piemēram, pamatojoties uz publiski pieejamu tirgus informāciju vai tehniskiem un vides standartiem.

3.3.   Pūlu nolīgumi līgumreisu pārvadājumu jomā

| 61. | Visbiežāk sastopamais horizontālās sadarbības veids līgumreisu kuģu nozarē ir kuģošanas pūls. Šāda veida pūlam nav universāla modeļa. Tomēr ir novērojamas dažas iezīmes, kas kopīgas visiem pūliem dažādos tirgus segmentos un kuras ir raksturotas turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

61.

Visbiežāk sastopamais horizontālās sadarbības veids līgumreisu kuģu nozarē ir kuģošanas pūls. Šāda veida pūlam nav universāla modeļa. Tomēr ir novērojamas dažas iezīmes, kas kopīgas visiem pūliem dažādos tirgus segmentos un kuras ir raksturotas turpmāk tekstā.

| 62. | Standartveida kuģošanas pūlā ir apvienoti vairāki vienādi kuģi (58), kas pieder dažādiem īpašniekiem, bet kuru darbību vada vienota administrācija. Pūla vadītājs parasti atbild par komerciālo vadību (piemēram, kopīgiem reklāmas pasākumiem (59), pārrunām par fraktēšanas likmēm, ienākumu un reisu izmaksu centralizēšanu (60)), un komercdarbību (kuģu pārvietošanās plānošana un norādījumu došana kuģiem, aģentu iecelšana ostās, klientu informēšana, fraktēšanas rēķinu izsniegšana, bunkurošanas pasūtīšana, kuģu peļņas apkopošana un tās sadale saskaņā ar iepriekš noteiktu vērtēšanas sistēmu utt.). Pūla vadītājs bieži vien darbojas vispārējas izpildkomitejas pārraudzībā, kas pārstāv kuģu īpašniekus. Par kuģu tehnisko ekspluatāciju atbildīgi ir to īpašnieki (drošība, apkalpe, remonts, apkope u.c.). Lai gan savus pakalpojumus pūla dalībnieki pārdod kopīgi, pakalpojumu sniegšanu nodrošina katrs pūla dalībnieks individuāli. |
| --- | --- |

62.

Standartveida kuģošanas pūlā ir apvienoti vairāki vienādi kuģi (58), kas pieder dažādiem īpašniekiem, bet kuru darbību vada vienota administrācija. Pūla vadītājs parasti atbild par komerciālo vadību (piemēram, kopīgiem reklāmas pasākumiem (59), pārrunām par fraktēšanas likmēm, ienākumu un reisu izmaksu centralizēšanu (60)), un komercdarbību (kuģu pārvietošanās plānošana un norādījumu došana kuģiem, aģentu iecelšana ostās, klientu informēšana, fraktēšanas rēķinu izsniegšana, bunkurošanas pasūtīšana, kuģu peļņas apkopošana un tās sadale saskaņā ar iepriekš noteiktu vērtēšanas sistēmu utt.). Pūla vadītājs bieži vien darbojas vispārējas izpildkomitejas pārraudzībā, kas pārstāv kuģu īpašniekus. Par kuģu tehnisko ekspluatāciju atbildīgi ir to īpašnieki (drošība, apkalpe, remonts, apkope u.c.). Lai gan savus pakalpojumus pūla dalībnieki pārdod kopīgi, pakalpojumu sniegšanu nodrošina katrs pūla dalībnieks individuāli.

| 63. | No šā apraksta izriet, ka standartveida kuģošanas pūla galvenā iezīme ir kopīga pārdošana, kas ir saistīta ar dažām kopīgas ražošanas iezīmēm. Tādēļ ir piemērojami norādījumi gan par kopīgo pārdošanu kā kopīga komercializācijas nolīguma variantu, gan arī par kopīgo ražošanu, kas sniegti Komisijas norādījumos par Līguma 81. panta piemērošanu horizontālās sadarbības nolīgumiem (61). Tomēr, ņemot vērā pūlu raksturīgo iezīmju daudzveidību, katrs konkrēts pūls ir jāanalizē atsevišķi, lai noteiktu, vai attiecībā uz to ir piemērojami Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi un — pozitīvas atbildes gadījumā, — vai tas atbilst četriem savstarpēji papildinošiem nosacījumiem, kas norādīti Līguma 81. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

63.

No šā apraksta izriet, ka standartveida kuģošanas pūla galvenā iezīme ir kopīga pārdošana, kas ir saistīta ar dažām kopīgas ražošanas iezīmēm. Tādēļ ir piemērojami norādījumi gan par kopīgo pārdošanu kā kopīga komercializācijas nolīguma variantu, gan arī par kopīgo ražošanu, kas sniegti Komisijas norādījumos par Līguma 81. panta piemērošanu horizontālās sadarbības nolīgumiem (61). Tomēr, ņemot vērā pūlu raksturīgo iezīmju daudzveidību, katrs konkrēts pūls ir jāanalizē atsevišķi, lai noteiktu, vai attiecībā uz to ir piemērojami Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi un — pozitīvas atbildes gadījumā, — vai tas atbilst četriem savstarpēji papildinošiem nosacījumiem, kas norādīti Līguma 81. panta 3. punktā.

| 64. | Ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 ieviestās izmaiņas tieši neietekmē pūlus, kas ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (62) darbības jomā, jo tie ir izveidoti kā kopuzņēmumi, kas ilgtermiņā īsteno neatkarīgas ekonomiskas vienības funkcijas (tā saucamie “pilnfunkciju” kopuzņēmumi — skatīt Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. panta 4. punktu). Norādījumi par attiecīgajiem jautājumiem atrodami, inter alia, Komisijas konsolidētajā paziņojumā par jurisdikciju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (63). Ciktāl šādu pūlu mērķis vai to darbības sekas ir pūlu veidojušo uzņēmumu konkurējošas uzvedības koordinēšana, šī koordinēšana ir jāvērtē saskaņā ar EK 81. panta 1. un 3. punktu, lai noteiktu, vai šāda darbība ir atbilstoša kopējam tirgum (64). |
| --- | --- |

64.

Ar Regulu (EK) Nr. 1419/2006 ieviestās izmaiņas tieši neietekmē pūlus, kas ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (62) darbības jomā, jo tie ir izveidoti kā kopuzņēmumi, kas ilgtermiņā īsteno neatkarīgas ekonomiskas vienības funkcijas (tā saucamie “pilnfunkciju” kopuzņēmumi — skatīt Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. panta 4. punktu). Norādījumi par attiecīgajiem jautājumiem atrodami, inter alia, Komisijas konsolidētajā paziņojumā par jurisdikciju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (63). Ciktāl šādu pūlu mērķis vai to darbības sekas ir pūlu veidojušo uzņēmumu konkurējošas uzvedības koordinēšana, šī koordinēšana ir jāvērtē saskaņā ar EK 81. panta 1. un 3. punktu, lai noteiktu, vai šāda darbība ir atbilstoša kopējam tirgum (64).

3.3.1.   Pūli, kuriem nepiemēro Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus

| 65. | Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi nav attiecināmi uz pūla nolīgumu, ja pūla dalībnieki nav reāli vai potenciāli konkurenti vai ja tie ir konkurējoši uzņēmumi, kas ne ar kādiem līdzekļiem atsevišķi nevarētu sniegt vienošanās norādīto(-s) pakalpojumu(-s). Tas, piemēram, attiecas uz gadījumu, kad divi vai vairāki kuģu īpašnieki izveido kuģošanas pūlu, kura vienīgais nolūks ir iesniegt piedāvājumus konkursos un nodrošināt sev tādus fraktēšanas līgumus, kurus tie katrs atsevišķi nevarētu sekmīgi iegūt vai īstenot. Tomēr praksē pūli bieži vien nenodrošina visus savus kuģus ar fraktēšanas līgumiem, jo visu pūla kuģu iesaistīšana viena veida līgumā var izraisīt citu ienākumu palielināšanas iespēju zudumu, kas ir pretrunā mērķiem, kuru dēļ pūli parasti tiek veidoti. |
| --- | --- |

65.

Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi nav attiecināmi uz pūla nolīgumu, ja pūla dalībnieki nav reāli vai potenciāli konkurenti vai ja tie ir konkurējoši uzņēmumi, kas ne ar kādiem līdzekļiem atsevišķi nevarētu sniegt vienošanās norādīto(-s) pakalpojumu(-s). Tas, piemēram, attiecas uz gadījumu, kad divi vai vairāki kuģu īpašnieki izveido kuģošanas pūlu, kura vienīgais nolūks ir iesniegt piedāvājumus konkursos un nodrošināt sev tādus fraktēšanas līgumus, kurus tie katrs atsevišķi nevarētu sekmīgi iegūt vai īstenot. Tomēr praksē pūli bieži vien nenodrošina visus savus kuģus ar fraktēšanas līgumiem, jo visu pūla kuģu iesaistīšana viena veida līgumā var izraisīt citu ienākumu palielināšanas iespēju zudumu, kas ir pretrunā mērķiem, kuru dēļ pūli parasti tiek veidoti.

| 66. | Pūliem, kuru darbība neietekmē attiecīgos konkurences parametrus, jo tie ir mazāk svarīgi un/vai būtiski neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm (65), nepiemēro Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus. Lai minēto kritēriju varētu attiecināt uz konkrētu pūlu, tas nedrīkst paredzēt kopīgas cenu noteikšanas un kopīgas tirdzniecības noteikumus. Attiecībā uz pēdējo kritēriju, ņemot vērā pūlu piedāvāto pārvadājumu pakalpojumu raksturu, tie varētu ietekmēt tirdzniecību starp divām vai vairākām dalībvalstīm (66). |
| --- | --- |

66.

Pūliem, kuru darbība neietekmē attiecīgos konkurences parametrus, jo tie ir mazāk svarīgi un/vai būtiski neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm (65), nepiemēro Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus. Lai minēto kritēriju varētu attiecināt uz konkrētu pūlu, tas nedrīkst paredzēt kopīgas cenu noteikšanas un kopīgas tirdzniecības noteikumus. Attiecībā uz pēdējo kritēriju, ņemot vērā pūlu piedāvāto pārvadājumu pakalpojumu raksturu, tie varētu ietekmēt tirdzniecību starp divām vai vairākām dalībvalstīm (66).

3.3.2.   Pūli, kuriem parasti piemēro Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus

| 67. | Ja starp konkurentiem noslēgta pūla nolīguma mērķis ir konkurences samazināšana, izmantojot cenu noteikšanu, jaudas samazināšanu vai vienošanos par tirgu vai klientu sadali, tad uz šādu nolīgumu attiecas Līguma 81. panta 1. punkta regulējums. Tādiem līgumiem starp konkurentiem, kuros ir noteiktas cenas (67), vienmēr piemēro Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus neatkarīgi no pušu tirgus pozīcijas (68). |
| --- | --- |

67.

Ja starp konkurentiem noslēgta pūla nolīguma mērķis ir konkurences samazināšana, izmantojot cenu noteikšanu, jaudas samazināšanu vai vienošanos par tirgu vai klientu sadali, tad uz šādu nolīgumu attiecas Līguma 81. panta 1. punkta regulējums. Tādiem līgumiem starp konkurentiem, kuros ir noteiktas cenas (67), vienmēr piemēro Līguma 81. panta 1. punkta noteikumus neatkarīgi no pušu tirgus pozīcijas (68).

3.3.3.   Pūli, uz kuriem varētu attiekties Līguma 81. panta 1. punkta noteikumi

| 68. | Ja pūla mērķis nav samazināt konkurenci, ir jāveic analīze par tā ietekmi uz attiecīgo tirgu. Nolīgums ir Līguma 81. panta 1. punkta darbības jomā, ja ir iespējams, ka tas būtiski nelabvēlīgi ietekmēs tādus konkurences parametrus tirgū kā cenas, produkciju, pakalpojumu daudzveidīgumu, pakalpojuma kvalitāti un jauninājumus. Nolīgumi var radīt šādas sekas, ja tie būtiski vājina sāncensību starp nolīguma pusēm vai starp tām un trešām pusēm (69). |
| --- | --- |

68.

Ja pūla mērķis nav samazināt konkurenci, ir jāveic analīze par tā ietekmi uz attiecīgo tirgu. Nolīgums ir Līguma 81. panta 1. punkta darbības jomā, ja ir iespējams, ka tas būtiski nelabvēlīgi ietekmēs tādus konkurences parametrus tirgū kā cenas, produkciju, pakalpojumu daudzveidīgumu, pakalpojuma kvalitāti un jauninājumus. Nolīgumi var radīt šādas sekas, ja tie būtiski vājina sāncensību starp nolīguma pusēm vai starp tām un trešām pusēm (69).

| 69. | Pūla spēja būtiski nelabvēlīgi ietekmēt tirgu ir atkarīga no ekonomiskā konteksta, ņemot vērā līguma raksturu un pušu apvienoto ietekmi tirgū kopā ar citiem konkrētā tirgus strukturālajiem faktoriem. Tāpat ir jānovērtē, vai pūla nolīgums ietekmē pušu rīcību kaimiņu tirgos, kas ir cieši saistīti ar tirgu, ko tieši ietekmē sadarbība (70). Tādi gadījumi var būt, piemēram, ja pūla konkrētais tirgus ir automašīnu pārvadājumi ar specializētiem automašīnu pārvadāšanas kuģiem (A tirgus) un ja pūla dalībnieki izmanto kuģus arī ro-ro tirgū (B tirgus). |
| --- | --- |

69.

Pūla spēja būtiski nelabvēlīgi ietekmēt tirgu ir atkarīga no ekonomiskā konteksta, ņemot vērā līguma raksturu un pušu apvienoto ietekmi tirgū kopā ar citiem konkrētā tirgus strukturālajiem faktoriem. Tāpat ir jānovērtē, vai pūla nolīgums ietekmē pušu rīcību kaimiņu tirgos, kas ir cieši saistīti ar tirgu, ko tieši ietekmē sadarbība (70). Tādi gadījumi var būt, piemēram, ja pūla konkrētais tirgus ir automašīnu pārvadājumi ar specializētiem automašīnu pārvadāšanas kuģiem (A tirgus) un ja pūla dalībnieki izmanto kuģus arī ro-ro tirgū (B tirgus).

| 70. | Attiecībā uz nolīguma raksturu jāizvērtē, vai pūla nolīgums paredz noteikumus, ar ko tā dalībniekiem aizliedz aktīvi darboties tajā pašā tirgū ārpus pūla, un kādā mērā notiek apmaiņa ar komerciāli svarīgu informāciju, kas, piemēram, varētu pārāk lielā mērā ietekmēt vienā tirgū darbojošos pūla dalībnieku konkurējošo uzvedību ārpus pūla, vadoties no pūla pieņemtās komerciālās politikas. Jāņem vērā arī visas saistības pūlu starpā, gan vadības un dalībnieku, gan izmaksu un ieņēmumu sadales ziņā. |
| --- | --- |

70.

Attiecībā uz nolīguma raksturu jāizvērtē, vai pūla nolīgums paredz noteikumus, ar ko tā dalībniekiem aizliedz aktīvi darboties tajā pašā tirgū ārpus pūla, un kādā mērā notiek apmaiņa ar komerciāli svarīgu informāciju, kas, piemēram, varētu pārāk lielā mērā ietekmēt vienā tirgū darbojošos pūla dalībnieku konkurējošo uzvedību ārpus pūla, vadoties no pūla pieņemtās komerciālās politikas. Jāņem vērā arī visas saistības pūlu starpā, gan vadības un dalībnieku, gan izmaksu un ieņēmumu sadales ziņā.

| 71. | Attiecībā uz strukturālajiem faktoriem konkrētajā tirgū — ja pūlam ir neliela tirgus daļa, ir maz ticams, ka tas var izraisīt konkurenci ierobežojošu ietekmi. Lai novērtētu konkrēta pūla ietekmi konkrētajā tirgū, kā papildu faktori ir jāņem vērā tirgus koncentrācija, konkurentu pozīcija un skaits, tirgus daļas stabilitāte laika gaitā, dubultā līdzdalība pūlos, šķēršļi ienākšanai tirgū un ienākšanas iespējamība, tirgus caurredzamība, transporta lietotāju pirktspējas kompensēšana un pakalpojumu raksturs (piemēram, viendabīgi vai diferencēti pakalpojumi). |
| --- | --- |

71.

Attiecībā uz strukturālajiem faktoriem konkrētajā tirgū — ja pūlam ir neliela tirgus daļa, ir maz ticams, ka tas var izraisīt konkurenci ierobežojošu ietekmi. Lai novērtētu konkrēta pūla ietekmi konkrētajā tirgū, kā papildu faktori ir jāņem vērā tirgus koncentrācija, konkurentu pozīcija un skaits, tirgus daļas stabilitāte laika gaitā, dubultā līdzdalība pūlos, šķēršļi ienākšanai tirgū un ienākšanas iespējamība, tirgus caurredzamība, transporta lietotāju pirktspējas kompensēšana un pakalpojumu raksturs (piemēram, viendabīgi vai diferencēti pakalpojumi).

3.3.4.   Līguma 81. panta 3. punkta piemērojamība

| 72. | Ja pūli ir Līguma 81. panta 1. punkta darbības jomā, ir nepieciešams novērtēt, vai tie atbilst 81. panta 3. punktā norādītajiem četriem savstarpēji papildinošiem nosacījumiem. Pūlā iesaistītajiem uzņēmumiem ir jāpierāda, ka






  a) | pūls uzlabo transporta pakalpojumus vai veicina tehnisko vai ekonomisko attīstību. Ir jāparāda, ka pūls nodrošina efektivitātes uzlabojumus. Radītā efektivitāte nedrīkst būt uz to izmaksu ietaupījuma rēķina, kas veido konkurences sastāvdaļu, bet šai efektivitātei jābūt ekonomisko darbību integrācijas radītai. Ir jāņem vērā pušu līdzdalība saistībā ar ieguldījumiem un tehnoloģiju; |
| --- | --- | --- |

72.

Ja pūli ir Līguma 81. panta 1. punkta darbības jomā, ir nepieciešams novērtēt, vai tie atbilst 81. panta 3. punktā norādītajiem četriem savstarpēji papildinošiem nosacījumiem. Pūlā iesaistītajiem uzņēmumiem ir jāpierāda, ka

a)

pūls uzlabo transporta pakalpojumus vai veicina tehnisko vai ekonomisko attīstību. Ir jāparāda, ka pūls nodrošina efektivitātes uzlabojumus. Radītā efektivitāte nedrīkst būt uz to izmaksu ietaupījuma rēķina, kas veido konkurences sastāvdaļu, bet šai efektivitātei jābūt ekonomisko darbību integrācijas radītai. Ir jāņem vērā pušu līdzdalība saistībā ar ieguldījumiem un tehnoloģiju;

| b) | ekonomiskajai efektivitātei, kas minēta a) apakšpunktā, ir jārada priekšrocības ne tikai pūla dalībniekiem, bet arī patērētājiem tādā nozīmē, ka tai ir vismaz jākompensē patērētājam zudumi, kas radušies konkurences samazināšanās rezultātā. Jo lielāks ir konkurences ierobežojums, jo lielākai jābūt efektivitātei un priekšrocībām, ko šajā sakarā gūst transporta lietotāji. Piemēram, zemāka izmaksu bāze varētu nodrošināt zemākas likmes un/vai elastīgākus nosacījumus. Pūli varētu būt atbilde uz klientu pieprasījumu pēc kāda konkrēta pakalpojuma; |
| --- | --- |

b)

ekonomiskajai efektivitātei, kas minēta a) apakšpunktā, ir jārada priekšrocības ne tikai pūla dalībniekiem, bet arī patērētājiem tādā nozīmē, ka tai ir vismaz jākompensē patērētājam zudumi, kas radušies konkurences samazināšanās rezultātā. Jo lielāks ir konkurences ierobežojums, jo lielākai jābūt efektivitātei un priekšrocībām, ko šajā sakarā gūst transporta lietotāji. Piemēram, zemāka izmaksu bāze varētu nodrošināt zemākas likmes un/vai elastīgākus nosacījumus. Pūli varētu būt atbilde uz klientu pieprasījumu pēc kāda konkrēta pakalpojuma;

| c) | analogu priekšrocību gūšanai nav alternatīvu, kas nesamazina konkurenci; |
| --- | --- |

c)

analogu priekšrocību gūšanai nav alternatīvu, kas nesamazina konkurenci;

| d) | pūls nedrīkst dot pusēm iespēju novērst konkurenci attiecībā uz attiecīgo pakalpojumu nozīmīgu daļu. |
| --- | --- |

d)

pūls nedrīkst dot pusēm iespēju novērst konkurenci attiecībā uz attiecīgo pakalpojumu nozīmīgu daļu.

---

(1)  OV L 269, 28.9.2006., 1. lpp.

(2)  Ar terminu “nolīgums” tiek apzīmēti līgumi, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotās darbības.

(3)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

(4)  OV L 123, 27.4.2004., 18. lpp.

(5)  OV L 378, 31.12.1986., 4. lpp.

(6)  OV C 3, 6.1.2001., 2. lpp.

(7)  OV C 101, 27.4.2004., 97. lpp.

(8)  OV L 100, 20.4.2000., 24. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 463/2004, OV L 77, 13.3.2004., 23. lpp. un Regulu (EK) Nr/ 611/2005, OV L 101, 21.4.2005., 10. lpp.

(9)  Regulas (EK) Nr. 611/2005 3. apsvērums.

(10)  Komisija ir noteikusi virkni specializētam transportam piemītošu īpašu raksturlielumu, ar ko tas atšķiras no līnijpārvadājumu un līgumreisu kuģu sniegtajiem pakalpojumiem. Šie raksturlielumi nozīmē regulāru pakalpojumu sniegšanu attiecībā uz kādu konkrētu kravas veidu. Šo pakalpojumu parasti sniedz saskaņā ar fraktēšanas līgumu, izmantojot specializētus kuģus, kuri ir tehniski pielāgoti un/vai īpaši būvēti speciālo kravu pārvadāšanai. Komisijas Lēmums Nr. 94/980/EK Lietā IV/34.446 — Transatlantic Agreement, OV L 376, 31.12.1994., 1. lpp. (turpmāk tekstā “TAA lēmums”), 47.–49. punkts.

(11)  Padomes 1992. gada 7. decembra Regulas (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža), 1. pants, OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.

(12)  Lieta 42/84 Remia BV un citi pret Komisiju [1985] ECR 2545, 22. punkts. Turklāt ir jāvērtē arī ietekme uz starpvalstu tirdzniecību — Lieta 319/82 Ciments et Bétons de l'Est pret Kerpen & Kerpen [1983] ECR 4173, 9. punkts.

(13)  OV C 101, 27.4.2004., 81. lpp.

(14)  Tas, ka pakalpojumu sniedz no ostas, kas nav ES osta, vai uz šādu ostu, pats par sevi neliecina, ka notiek ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ir rūpīgi jāanalizē ietekme uz Kopienas patērētājiem un citiem tirgus dalībniekiem, kuri izmanto šos pakalpojumus, lai noteiktu, vai tie ir Kopienas jurisdikcijā. Skatīt norādījumus attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēta EK Līguma 81. un 82. pantā.

(15)  Komisijas 1992. gada 23. decembra Lēmums Nr. 93/82/EEK (Lietas IV/32.448, IV/32.450, IV/32.448 un IV/32.450 CEWAL), OV L 34, 10.2.1993., 1. lpp., 90. punkts, ko Pirmās instances tiesa apstiprinājusi apvienotajās Lietās T-24/93, T-25/93 un T-2828/93, Compagnie Maritime Belge un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju [1996] ECR II-1201, 205. punkts. TAA lēmuma, kas minēts 10. zemsvītras piezīmē, 288.–296. punkts, ko Pirmās instances tiesa apstiprinājusi ar 2002. gada 28. februāra lēmumu Lietā T-395/94, Atlantic Container Line un citi pret Komisiju (turpmāk tekstā “TAA spriedums”), 72.–74. punkts; Komisijas Lēmums Nr. 1999/243/EK (Lieta IV/35.134 — Trans-Atlantic Conference Agreement) (turpmāk tekstā “TACA lēmums”), OV L 95, 9.4.1999., 1. lpp., 386.–396. punkts; Komisijas Lēmums Nr. 2003/68/EK (Lieta COMP/37.396/D2 — pārskatītais TACA) (turpmāk tekstā “pārskatītais TACA lēmums”), OV L 26, 31.1.2003., 53. lpp., 73. punkts.

(16)  Tas, kā piemēro principu par ietekmi uz tirdzniecību, aprakstīts 13. zemsvītras piezīmē minētajos Komisijas norādījumos.

(17)  OV C 372, 9.12.1997., 5. lpp.

(18)  Uzņēmumus ietekmē trīs galvenie konkurences ierobežojumu avoti: pieprasījuma aizstājamība, piedāvājuma aizstājamība un potenciālā konkurence. No ekonomikas viedokļa, nosakot konkrēto tirgu, pieprasījuma aizstājamība ir tūlītejs un visefektīvākais disciplinējošais spēks konkrētā pakalpojuma sniedzējiem. Konkurences ierobežojumi, ko izraisa piedāvājuma aizstājamība, parasti nerada tūlītēju ietekmi un vienmēr ir vajadzīga papildu faktoru analīze. Definējot tirgus, neņem vērā potenciālo konkurenci, jo apstākļi, kādos potenciālā konkurence faktiski izraisīs konkurences ierobežojumus, ir atkarīgi no to konkrēto faktoru un apstākļu analīzes, kas ir saistīti ar tirgū ienākšanas nosacījumiem.

(19)  Paziņojums par tirgus definēšanu, kas minēts 17. zemsvītras piezīmē, 10. punkts.

(20)  Paziņojums par tirgus definēšanu, kas minēts 17. zemsvītras piezīmē, 13. un 20. punkts.

(21)  Komisijas Lēmums Nr. 1999/485/EK (Lieta IV/34.250 — Europe Asia Trade Agreement), OV L 193, 26.7.1999., 23. lpp.; TAA lēmums, kas minēts 10. zemsvītras piezīmē, un TACA lēmums, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 60.–84. punkts. TACA lēmumā definēto tirgu Pirmās instances tiesa apstiprināja spriedumā apvienotajās Lietās T-191/98, T-212/98 līdz 214/98, Atlantic Container Line AB un citi pret Komisiju, [2003] ECR II-3275, (turpmāk tekstā “TACA spriedums”), 781.–883. punkts.

(22)  TACA lēmuma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 62. punkts un TACA sprieduma, kas minēts 21. zemsvītras piezīmē, 783.–789. punkts.

(23)  Šis jautājums palika atklāts Komisijas 2004. gada 29. marta Lēmumā (Lieta COMP/M.3379 — P&O/Royal Nedloyd/P&O Nedloyd), OV C 49, 28.2.2006., 4. lpp.; Komisijas 2005. gada 29. jūlija Lēmumā (Lieta COMP/M.3829 — MAERSK/PONL), OV C 207, 24.8.2005., 8. lpp., un Komisijas 2005. gada 19. augusta Lēmumā (Lieta COMP/M.3798 — NYK/Lauritzen Cool/Laucool JV), OV C 224, 13.9.2005., 4. lpp.

(24)  TACA lēmuma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 71. punkts.

(25)  TAA sprieduma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 273. punkts un TACA sprieduma, kas minēts 21. zemsvītras piezīmē, 809. punkts.

(26)  TAA sprieduma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 281. punkts un Komisijas lēmuma par MAERSK/PONL, kas minēts 23. zemsvītras piezīmē, 13. punkts.

(27)  TACA lēmuma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 62.–75. punkts; TACA sprieduma, kas minēts 21. zemsvītras piezīmē, 795. punkts un Komisijas lēmuma par MAERSK/PONL, kas minēts 23. zemsvītras piezīmē, 13. un 112.–117. punkts.

(28)  Pārskatītā TACA lēmuma, kas minēts 18. zemsvītras piezīmē, 36. punkts.

(29)  TACA lēmuma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 76.–83. punkts un pārskatītā TACA lēmuma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 39. punkts.

(30)  Piemēram, reisa fraktēšanas līguma pārvadājuma pieprasījuma būtiskie elementi ir pārvadājamā krava, tās apjoms, iekraušanas un izkraušanas ostas, attiecīgā kuģa iekraušanas un izkraušanas dienas un tā tehniskās īpašības.

(31)  Piemēram, šķidrās kravas bez taras nevar tikt pārvadātas uz sauskravas kuģiem, un refrižeratoru kravas nevar pārvadāt uz automašīnu transportēšanas kuģiem. Daudzi naftas tankkuģi var pārvadāt netīrus un tīrus naftas produktus. Taču tankkuģis nevar pārvadāt tīrus produktus tūlīt pēc netīru produktu pārvadāšanas.

(32)  Sauskravas kuģa pārorientēšanai no ogļu pārvadāšanas uz graudiem var būt nepieciešama tikai vienu dienu ilga tīrīšanas procedūra, kuru var veikt balasta reisa laikā.

(33)  Spriežot pēc visa, nozares pārstāvji uzskata, ka kuģu lielumi veido atsevišķus tirgus. Tirdzniecības prese un Baltic Exchange publicē cenu indeksus katram kuģa standartveida lielumam. Konsultantu pārskatos tirgus ir sadalīts pēc kuģu lielumiem.

(34)  TACA lēmuma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 85. punkts; pārskatītā TACA lēmuma, kas minēts 15. zemsvītras piezīmē, 85. un 86. punkts, un TACA sprieduma, kas minēts 21. zemsvītras piezīmē, 924., 925. un 927. punkts.

(35)  Atkarībā no konkrētā līgumreisu kuģu tirgus specifiskajiem raksturlielumiem, var paredzēt īsākus laikposmus.

(36)  Kuģa jauda sniedz informāciju par pušu spēju konkurēt attiecībā uz reisiem. Dati par apjoma un vērtības daļu var ilustrēt pušu vispārējo stāvokli tirgū. Dati par līguma noslēgšanas pārrunām var sniegt norādi par pušu spēju realizēt savu stāvokli tirgū līguma pārrunās.

(37)  Komisijas Lēmums 2000/627/EK (Lieta IV/34.018 — Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTSCA)), OV L 268, 20.10.2000., 1. lpp., 153. punkts. Pirmās instances tiesas spriedums Lietā T-229/94, Deutsche Bahn AG pret Eiropas Kopienu Komisiju, [1997] ECR, II-01689, 37. punkts.

(38)  OV L 100, 20.4.2000., 24. lpp. Regula (EK) Nr. 823/2000 attiecas uz starptautiskiem laineru pārvadājumu pakalpojumiem no vienas vai vairākām Kopienas ostām tikai tādu kravu pārvadāšanai, kas ir galvenokārt konteineros — skatīt regulas 1. un 2. pantu un 3. panta 2. punkta g) apakšpunktu.

(39)  Tiesas spriedums Lietā C-7/95 P, John Deere pret Komisiju, [1998] ECR I-3111, 90. punkts un Tiesas spriedums Lietā C-194/99 P, Thyssen Stahl pret Komisiju [2003], ECR I-10821, 81. punkts.

(40)  Spriedums lietā John Deere pret Komisiju, Lieta C-7/95 P, kas minēta 39. zemsvītras piezīmē, 88. punkts.

(41)  Spriedums apvienotajās lietās 40 līdz 48, 50, 54 līdz 56, 111, 113. un 114/73 Suiker Unie pret Komisiju [1975] ECR 1663, 173.–174. punkts.

(42)  Tiesas 2006. gada 23. novembra spriedums Lietā C-238/05, Asnef-Equifax pret Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc), OV C 331, 30.12.2006., 10. lpp., 52. punkts un Tiesas spriedums Lietā C-49/92 P, Komisija pret Anic Partecipazioni, [1999] ECR I-4125, 116. un 117. punkts.

(43)  Pirmās instances tiesas spriedums Lietā T-35/92 John Deere Ltd pret Komisiju, [1994] ECR II-957, 51. punkts, apstiprināts pēc apelācijas ar spriedumu lietā John Deere Ltd pret Komisiju, Lieta C-7/95 P, kas minēta 39. zemsvītras piezīmē, 89. punkts. Jaunākais spriedums — Asnef-Equifax pret Ausbanc, kas minēts 42. zemsvītras piezīmē.

(44)  Pirmās instances tiesas spriedums Lietā T-141/94 Thyssen Stahl AG pret Komisiju [1999] ECR II-347, 402. un 403. punkts.

(45)  Tiesas spriedums Lietās C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 un C-125/85 līdz C-129/85 A. Ahlström Osakeyhtiö un citi pret Komisiju [1993] ECR I-01307, 59.–65. punkts.

(46)  Spriedums lietā John Deere Ltd pret Komisiju, Lieta C-7/95 P, kas minēts 39. zemsvītras piezīmē, 75.–77. punkts.

(47)  Norādījumi par 81. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 7. zemsvītras piezīmē, 16. punkts.

(48)  Norādījumi par 81. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 7. zemsvītras piezīmē.

(49)  Norādījumi par 81. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 7. zemsvītras piezīmē, 25. punkts.

(50)  Pastāv vairāki tirgus koncentrācijas pakāpes noteikšanas veidi. Viens no tiem ir Herfindāla-Hiršmana indekss (HHI).

(51)  Lai gan caurskatāmība attiecībās starp tirgotājiem var pastiprināt konkurenci patiesas konkurences tirgū, apmaiņa ar detalizētu tirgus informāciju ļoti koncentrētā oligopostiskā tirgū var ļaut tirgotājiem uzzināt konkurentu tirgus pozīcijas un stratēģiju, un tādējādi būtiski vājināt starp tiem pastāvošo konkurenci. Skatīt spriedumu lietā John Deere Ltd pret Komisiju, Lieta C-7/95 P, kas minēta 39. zemsvītras piezīmē, 88. punkts.

(52)  Līnijpārvadājumos pastāv darbības un/vai strukturālas saiknes starp konkurentiem, piemēram, līdzdalība konsorcija līgumos, kas ļauj kuģniecībām dalīties ar informāciju kopīgu pakalpojumu sniegšanas nolūkā. Novērtējot ietekmi, kādu uz attiecīgo tirgu rada papildus informācijas apmaiņa, atkarībā no konkrētā gadījuma ir jāņem vērā tas, vai pastāv šādas saiknes.

(53)  TACA spriedums, kas minēts 21. zemsvītras piezīmē, 1154. punkts.

(54)  Komisijas 1977. gada 23. decembra Lēmums 78/252/EEK par procedūru saskaņā ar Līguma 85. pantu (Lieta IV/29.176 — Vegetable Parchment), OV L 70, 13.3.1978., 54. lpp.

(55)  Komisijas Lēmums 92/157/EEK (Lieta IV/31.370 — UK Agricultural Tractor Registration Exchange), OV L 68, 13.3.1992., 19. lpp., 50. punkts.

(56)  Komisijas 1997. gada 26. novembra Lēmums 98/4/ECSC (Lieta IV/36.069 — Wirtschaftsvereiningung Stahl), OV L 1, 3.1.1998., 10. lpp., 17. punkts.

(57)  Norādījumi par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 7. zemsvītras piezīmē.

(58)  Kuģi, kas piedalās pūlā, parasti lielākā vai mazākā mērā atbilst vienam tipam. Tā rezultātā pūls spēj piesaistīt lielus un kombinēt dažādus fraktēšanas līgumus un samazināt balasta reisu skaitu, veicot rūpīgu flotes plānošanu.

(59)  Piemēram, pūla kuģi tiek reklamēti kā vienota komerciāla vienība, kas piedāvā transporta risinājumus neatkarīgi no tā, kurš no kuģiem veic konkrēto reisu.

(60)  Piemēram, pūla ienākumus savāc centrālā administrācija, un ieņēmumi tiek sadalīti starp dalībniekiem, balstoties uz kompleksu vērtēšanas sistēmu.

(61)  Attiecīgi 5. un 3. iedaļā norādījumos, kas minēti 5. zemsvītras piezīmē.

(62)  Padomes 2004. gada 20. janvāris Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula, OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

(63)  Tiks publicēta.

(64)  Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 2. panta 4. punkts.

(65)  Komisijas paziņojums par mazāk svarīgiem nolīgumiem, kuri būtiski neierobežo konkurenci saskaņā ar Līguma 81. panta 1. punktu, OV C 368, 22.12.2001.,13. lpp. un norādījumi attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēta 13. zemsvītras piezīmē.

(66)  Skatīt 13. zemsvītras piezīmi.

(67)  Neatkarīgu kuģu brokeru cenu noteikšanas pasākumi attiecībā uz noteiktu kuģi neietilpst šajā kategorijā.

(68)  Norādījumi par horizontālās sadarbības nolīgumiem, kas minēti 6. zemsvītras piezīmē, 144. un 148. punkts.

(69)  Norādījumi par 81. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 7. zemsvītras piezīmē, 16. punkts.

(70)  Horizontālie norādījumi, kas minēti 6. zemsvītras piezīmē, 142. punkts.

---

V Atzinumi un paziņojumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 14.9.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 215/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 215/16

---

VALSTS ATBALSTS — PORTUGĀLE

Valsts atbalsts C 30/07 (ex N 555/06) — Zivju konservu ražošana — subsīdijas uzņēmumam SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA. — Azoru salu autonomais apgagals

Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 215/04)

Ar 2007. gada 18. jūlijā vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija ir paziņojusi Portugāles Republikai par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalstu.

Mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 “Legal Issues” |
| B-1049 Brussels |
| Fakss (32-2) 295 19 42. |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 “Legal Issues”

B-1049 Brussels

Fakss (32-2) 295 19 42.

Šos apsvērumus paziņos Portugāles Republikai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Ar 2006. gada 18. augusta vēstuli Portugāles Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai par Azoru salu autonomā apgabala valdības lēmuma projektu, kurā bija paredzēts piešķirt valsts atbalstu uzņēmumam SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., proti, zivju konservu ražošanas uzņēmumam, kas veic uzņēmējdarbību minētajā reģionā. Subsīdija EUR 526 760 apmērā bija paredzēta 65 pagaidu darba līgumu pārveidošanai par beztermiņa darba līgumiem. Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju ierosinātajam atbalstam piemēros turpmāk minētos nosacījumus.

| — | Atbalsta pasākumu īstenos pēc Eiropas Komisijas apstiprinājuma saņemšanas. |
| --- | --- |

—

Atbalsta pasākumu īstenos pēc Eiropas Komisijas apstiprinājuma saņemšanas.

| — | Atbalsta izmaksāšanas dienā saņēmējam jāuzrāda dokuments, kas apliecina, ka 65 pagaidu darba līgumi ir pārveidoti par beztermiņa darba līgumiem, un bankas garantija uz četriem gadiem, lai nodrošinātu to, ka minētajā laikposmā darbavietu skaits uzņēmumā tiks saglabāts. |
| --- | --- |

—

Atbalsta izmaksāšanas dienā saņēmējam jāuzrāda dokuments, kas apliecina, ka 65 pagaidu darba līgumi ir pārveidoti par beztermiņa darba līgumiem, un bankas garantija uz četriem gadiem, lai nodrošinātu to, ka minētajā laikposmā darbavietu skaits uzņēmumā tiks saglabāts.

| — | Lēmuma projektā paredzēts, ka atbalsta saņēmējam faktiski ir jāsaglabā darbavietu skaits vismaz četrus gadus pēc darba līgumu pārveidošanas dienas. |
| --- | --- |

—

Lēmuma projektā paredzēts, ka atbalsta saņēmējam faktiski ir jāsaglabā darbavietu skaits vismaz četrus gadus pēc darba līgumu pārveidošanas dienas.

| — | Subsīdiju nevar kumulēt ne ar vienu citu atbalstu, kura mērķis ir darbavietu izveidošana. |
| --- | --- |

—

Subsīdiju nevar kumulēt ne ar vienu citu atbalstu, kura mērķis ir darbavietu izveidošana.

Ja netiktu ievērotas Azoru salu autonomā apgabala valdības rezolūcijā izklāstītās saistības, jo īpaši saistības saglabāt darbavietu skaitu obligātajā četru gadu laikposmā, piešķirtais atbalsts un tam piemērojamā procentu likme būtu nekavējoties jāatlīdzina, neierobežojot iespēju uzsākt (kriminālu vai civilu) tiesvedību pret uzņēmumu.

NOVĒRTĒŠANA

Ierosinātā atbalsta novērtēšana, ko veic Komisijas dienesti, sākotnējā stadijā liecina, ka atbalsts var ievērojami ietekmēt konkurenci, jo tas uzņēmumam sagādā priekšrocības salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas šādu atbalstu nav saņēmuši. Turklāt Portugāles iestādes nav sniegušas pietiekamus pierādījumus tam, ka atbalstam būs būtiska pozitīva ietekme uz nodarbinātību, neraugoties uz to, ka tas piešķirts vienam uzņēmumam. Šā secinājuma galvenie iemesli ir šādi.

| a) | Komisija uzskata, ka, neraugoties uz tās izteikto pieprasījumu, Portugāles iestādes nav sniegušas informāciju, kas vajadzīga, lai konstatētu, vai atbalstam būs pozitīva ietekme uz Azoru salu darba tirgu, vai arī tas būs tikai mehānisms, ar kura palīdzību saņēmējs samazinās parastās darbības izmaksas. |
| --- | --- |

a)

Komisija uzskata, ka, neraugoties uz tās izteikto pieprasījumu, Portugāles iestādes nav sniegušas informāciju, kas vajadzīga, lai konstatētu, vai atbalstam būs pozitīva ietekme uz Azoru salu darba tirgu, vai arī tas būs tikai mehānisms, ar kura palīdzību saņēmējs samazinās parastās darbības izmaksas.

| b) | Pēc Komisija domām, ierosinātajā atbalsta shēmā paredzētā atbalsta intensitāte ievērojami pārsniedz limitus, kas atbalstam darbavietu izveidošanai noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2204/2002. |
| --- | --- |

b)

Pēc Komisija domām, ierosinātajā atbalsta shēmā paredzētā atbalsta intensitāte ievērojami pārsniedz limitus, kas atbalstam darbavietu izveidošanai noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2204/2002.

VĒSTULES TEKSTS

“A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por ofício de 18 de Agosto de 2006, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de uma proposta de resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, que prevê a atribuição de um auxílio estatal à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA.

Por ofícios de 12 de Setembro de 2006, 21 de Dezembro de 2006 e 22 de Março de 2007, os serviços da Comissão enviaram três pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por ofícios da Representação Permanente junto da União Europeia de 6 e 14 de Novembro de 2006, 19 de Janeiro de 2007 e 30 de Abril de 2007.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

A informação que se segue foi comunicada por meio do formulário normalizado de notificação de auxílios estatais estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (2) e das subsequentes respostas enviadas pelas autoridades portuguesas a pedido da Comissão.

A resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores prevê a atribuição à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, uma indústria conserveira com sede na região, de uma subvenção no montante de 526 760 EUR com vista à conversão de contratos de trabalho com termo em contratos de trabalho sem termo (ponto 5 do formulário de notificação).

O auxílio proposto prevê uma subvenção directa destinada a apoiar a conversão de 65 contratos de trabalho com termo em contratos sem termo. A subvenção não seria cumulável com outros auxílios à criação de emprego.

O montante da subvenção foi apurado pelas autoridades portuguesas de acordo com a seguinte fórmula: 65 postos de trabalho × 20 meses × 405,20 EUR (salário mínimo oficial vigente na Região Autónoma dos Açores em 2006).

A intensidade do auxílio é expressa sob forma de uma percentagem do salário e dos encargos sociais dos empregos em causa, a saber, 57,72 % do custo médio por trabalhador, durante dois anos (ponto 6 do formulário de notificação). Esta percentagem foi calculada de acordo com a seguinte fórmula:

a/ (b × 14 meses × 2 anos),

em que a é o montante do auxílio por trabalhador (8 104 EUR) e b é o custo mensal médio por trabalhador (405,20 EUR, correspondentes ao salário mensal mínimo oficial na Região Autónoma dos Açores, mais o montante de 96,24 EUR devido à Segurança Social) (ponto 6 do formulário de notificação).

O cálculo dos custos salariais subjacentes ao emprego criado é efectuado com base em 14 meses, que incluem doze meses de remuneração base por ano, acrescidos dos subsídios de férias e de Natal. Consequentemente, as autoridades portuguesas tomam em consideração, para o cálculo dos custos salariais, 28 remunerações mensais durante um período de dois anos (14 040,32 EUR), enquanto o período de referência que utilizam para o cálculo do montante do auxílio é de apenas 20 meses por trabalhador (com garantia bancária por quatro anos, durante os quais o beneficiário está obrigado a manter o número de postos de trabalho).

As autoridades portuguesas indicaram que, para o cálculo do montante da subvenção, escolheram deliberadamente um período inferior (20 meses) ao período de 28 meses utilizado para o cálculo da intensidade da subvenção. Efectivamente, as referidas autoridades consideram que deste modo asseguram o objectivo de incentivar a conversão dos contratos, com a obrigação de manutenção do nível de emprego por um período de quatro anos.

2.2.   Procedimento e requisitos

O auxílio proposto será concedido ao beneficiário sob forma de um pagamento único (ponto 2 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). Segundo as autoridades portuguesas, aplicar-se-ão ao auxílio proposto os seguintes requisitos:

| — | O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

—

O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia.

| — | O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

O incumprimento das obrigações estabelecidas pela Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, particularmente a obrigação de manter o número de postos de trabalho pelo prazo mínimo de quatro anos, implicaria o reembolso imediato do auxílio concedido, acrescido dos juros legais, sem prejuízo do procedimento civil ou criminal a que haja lugar contra a empresa (ponto 4 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

2.3.   Descrição da indústria de conservas de peixe nos Açores. Justificação do auxílio pelas autoridades portuguesas

De acordo com a informação apresentada pelas autoridades portuguesas, a indústria de conservas de peixe (essencialmente atum) representa quase 90 % do emprego no sector da transformação dos produtos da pesca na Região Autónoma dos Açores. A produção desta indústria é quase inteiramente exportada para o território continental europeu. As autoridades portuguesas destacam a importância da indústria para a frota regional de pesca de atum, sobretudo no que se refere à espécie albacora, que não é vendida fresca.

Na indústria açoriana de conservas de atum, há quatro empresas, as quais, no seu conjunto, mantêm em actividade seis unidades fabris, em cinco ilhas diferentes. O número total de postos de trabalho existentes na indústria de conservas de atum nos Açores é de 841, dos quais 111 correspondiam à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, em 2005. De acordo com as autoridades portuguesas, devido ao seu tamanho e características, esta empresa constitui um empregador de dimensão considerável na ilha onde se encontra situada a respectiva unidade fabril (São Jorge). No entanto, a empresa cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004 da Comissão (3).

As autoridades portuguesas acrescentaram que, tendo em conta a sua particular ultraperifericidade, esta parte da Região Autónoma dos Açores está sujeita a grande vulnerabilidade socio-económica. As mesmas autoridades consideram que uma subvenção desta natureza seria um mecanismo relevante de apoio à estabilidade dos vínculos laborais, que, por conseguinte, contribuiria para impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas consideram que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida, que não seria alterada pela subvenção projectada.

3.   APRECIAÇÃO

As autoridades portuguesas notificaram a medida de auxílio à Comissão antes de a porem em execução, deste modo cumprindo a obrigação decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

3.1.   Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

Mediante o auxílio proposto, o Governo da Região Autónoma dos Açores pretende subsidiar uma empresa específica do sector das pescas. Por conseguinte, a medida confere a esta empresa uma vantagem proveniente de recursos estatais e é de natureza selectiva. O beneficiário está, além disso, em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas, quer em Portugal quer noutros Estados-Membros, devendo notar-se que as conservas de atum são transaccionadas a nível internacional. Portanto, à luz do disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, este auxílio é susceptível de falsear a concorrência e de afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

O auxílio previsto pelas autoridades portuguesas constitui, pois, um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

3.2.   Compatibilidade da medida

3.2. a)   Base jurídica da apreciação

Os auxílios estatais podem ser declarados compatíveis com o mercado comum se corresponderem a uma das excepções previstas no Tratado CE.

Em princípio, o auxílio ao emprego é avaliado pela Comissão, nomeadamente, à luz dos critérios estabelecidos no supramencionado Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 1.o, este regulamento “é aplicável aos auxílios concedidos em todos os sectores, incluindo as actividades relativas à produção, tratamento e comercialização dos produtos enumerados no anexo I do Tratado”. O anexo I do Tratado inclui igualmente os produtos da pesca.

Por outro lado, as directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (4) não incluem normas específicas para auxílios estatais ao emprego no sector das pescas. Um auxílio ao emprego no sector das pescas tem, portanto, de ser avaliado segundo as condições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002.

O Regulamento (CE) n.o 2204/2002 refere especificamente que os auxílios para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada (n.o 6 do artigo 9.o) e os casos de auxílios individuais ao emprego concedidos independentemente de qualquer regime (n.o 9 do artigo 9.o) continuarão sujeitos à obrigação de notificação prevista no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.

O auxílio proposto pelas autoridades portuguesas foi notificado à Comissão, dado constituir um auxílio à conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada, concedido a uma determinada empresa.

3.2. b)   Compatibilidade do auxílio

Conforme indica o considerando 7 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, os auxílios ao emprego concedidos a uma dada empresa podem ter um impacto significativo na concorrência no mercado relevante, uma vez que favorecem essa empresa em relação às que não beneficiaram de tais auxílios. Acresce que o auxílio é susceptível de produzir no emprego um efeito meramente limitado, pois é concedido individualmente a uma empresa. Por conseguinte, o n.o 9 do artigo 9.o estipula claramente que os auxílios individuais ao emprego só podem ser autorizados se forem compatíveis com quaisquer regras específicas aplicáveis ao sector em que o beneficiário opera e apenas se puder ser demonstrado que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante.

Por outro lado, como os custos do emprego fazem necessariamente parte dos custos normais de funcionamento de qualquer empresa, o considerando 16 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 incide na importância de verificar os efeitos positivos que o auxílio é susceptível de ter no emprego numa base global, a fim de impedir que ele apenas permita ao beneficiário reduzir custos que teria de qualquer modo de suportar. Por sua vez, o considerando 20 refere-se à necessidade de a Comissão determinar se os auxílios concedidos para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada têm efeitos positivos no emprego.

A justificação fornecida pelas autoridades portuguesas para o auxílio proposto é a de que a empresa beneficiária — SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA — é um dos principais empregadores da ilha de São Jorge, onde a unidade fabril está situada. Além disso, a situação desta ilha é particularmente periférica, o que a torna muito vulnerável socio-economicamente e são necessárias subvenções para garantir a estabilidade dos contratos de trabalho e, assim, impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas acrescentam que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida que não seria alterada pela subvenção projectada.

A Comissão considera, porém, que fundamentar o auxílio na dimensão da empresa e na sua posição no mercado do emprego da ilha não justifica suficientemente a conformidade do mesmo com o disposto no Regulamento (CE) n.o 2204/2002. Note-se que o n.o 9 do artigo 9.o do mesmo regulamento sublinha a necessidade de se demonstrar que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante. Apesar do pedido da Comissão de explicações mais circunstanciadas neste aspecto, a informação transmitida pelas autoridades portuguesas não permitiu porém apoiar os seus argumentos de que o auxílio produzirá efeitos positivos no mercado do emprego açoriano e de que não é apenas um mecanismo para ajudar o beneficiário a diminuir os seus custos normais de funcionamento.

Consequentemente, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que os efeitos do auxílio ao emprego produzam efeitos positivos no mercado do emprego a nível regional.

Intensidade de auxílio

Para determinar se um auxílio é ou não compatível com o mercado comum à luz do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, é também necessário ter em conta a intensidade do auxílio e, por conseguinte, o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção. Tendo em conta a intensidade do auxílio e o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção, a Comissão chegou às seguintes conclusões:

Segundo a informação notificada pelas autoridades portuguesas, a intensidade do auxílio corresponde a 57,72 % do custo médio por trabalhador (salário e encargos sociais dos postos de trabalho em causa) durante um período de dois anos (ver acima a fórmula de cálculo desta percentagem). A Comissão tem igualmente sérias dúvidas de que a fórmula aplicada reflicta em grau suficiente os critérios a seguir referidos.

Embora o Regulamento (CE) n.o 2204/2002 não contenha disposições específicas quanto à intensidade do auxílio concedido para conversão de contratos de trabalho a termo em contratos de duração indeterminada, os limites máximos de intensidade de auxílio devem, segundo o considerando 15, ser fixados a um nível consentâneo com o equilíbrio adequado entre a redução ao mínimo das distorções da concorrência e o objectivo de promoção do emprego.

Por sua vez, o considerando 20 explica que as medidas estatais não devem permitir que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

O limite máximo para os auxílios ao investimento inicial é determinado nas “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013” (5) (pontos 42 e seguintes), que contemplam igualmente a concessão de auxílios à criação de emprego. No entanto, em conformidade com o ponto 8 destas orientações, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. Acresce que, no âmbito das mesmas orientações, os auxílios à criação de emprego só podem ser concedidos se os postos de trabalho estiverem ligados à realização de um investimento inicial, o que não é o caso vertente.

Por conseguinte, a Comissão considera que só pode ser estabelecida uma analogia com os limites máximos permitidos pelo Regulamento (CE) n.o 2204/2002 para os auxílios à criação de emprego.

Em particular, o n.o 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 especifica que “quando o emprego é criado em regiões ou em sectores não elegíveis para auxílios com finalidade regional nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o no momento da concessão do auxílio, a intensidade bruta do auxílio não deve exceder:

| a) | 15 % no caso de pequenas empresas; |
| --- | --- |

a)

15 % no caso de pequenas empresas;

| b) | 7,5 % no caso de médias empresas.” |
| --- | --- |

b)

7,5 % no caso de médias empresas.”

Nos termos do n.o 4 do artigo 4.o, estes limites máximos serão aplicáveis à intensidade do auxílio calculado em percentagem dos custos salariais subjacentes ao emprego criado durante um período de dois anos.

Segundo as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004, dado que emprega menos de 250 trabalhadores e o seu volume de negócios anual não excede 50 milhões de EUR.

A intensidade de auxílio prevista no regime de auxílio proposto afigura-se claramente superior aos limites máximos permitidos para o auxílio à criação de emprego no âmbito do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, quando tais limites se aplicam, por analogia, ao auxílio à conversão de contratos de trabalho temporários em contratos de duração indeterminada (57,72 % contra 15 %).

Por outro lado, não é pertinente neste caso aplicar o n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, que permite aumentar o supramencionado limite máximo de auxílio no que se refere à criação de emprego “em regiões e em sectores elegíveis para auxílios com finalidade regional” nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o, porquanto, de acordo com o ponto 2 das “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional”, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. O n.o 3 do artigo 4.o permite igualmente aplicar limites mais elevados “quando o emprego é criado na produção, transformação e comercialização de produtos enumerados no anexo I do Tratado em regiões qualificadas como regiões menos favorecidas nos termos do Regulamento (CE) n.o 1257/1999 do Conselho
   (6)”. Todavia, este regulamento aplica-se apenas à agricultura e não ao sector das pescas. Assinale-se igualmente que no sector das pescas não existem regiões desfavorecidas semelhantes.

Por último, é de notar que, como previsto no considerando 20 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, no caso dos auxílios concedidos a empregadores para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada, a Comissão deve garantir que tais medidas não permitam que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

Perante o exposto, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que o auxílio ao emprego a conceder à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., satisfaça as condições estipuladas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002 e possa ser considerado compatível com o mercado comum.

4.   PROPOSTA

A Comissão assinala que, na presente etapa da análise preliminar, prevista no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, existem sérias dúvidas quanto à compatibilidade do auxílio proposto com o mercado comum.

À luz das condições supra, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão convida a República Portuguesa a apresentar as suas observações e a prestar todas as informações que possam ajudar a avaliar o auxílio proposto, no prazo de um mês a contar da data de recepção do presente ofício. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia do presente ofício aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nos termos do qual, no caso de uma decisão negativa, qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação do presente ofício e de um resumo do mesmo no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia do presente ofício. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.”

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO L 140 de 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 63 de 28.2.2004, p. 22.

3

(4)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 160 de 26.6.1999, p. 80.

6

---