# Euroopan unionin C 197/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 197 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta24. elokuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 197

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta24. elokuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | Alueiden komitea |
| | 6. ja 7. kesäkuuta 2007 pidetty 70. täysistunto |
| 2007/C 197/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan väestökehitys | 1 |
| 2007/C 197/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Laajentumispaketti 2006 — Integrointikyky | 7 |
| 2007/C 197/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Laajentumispaketti 2006 — Ehdokasvaltiot | 12 |
| 2007/C 197/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Laajentumispaketti 2006 — Ehdokkuutta valmistelevat maat | 16 |
| 2007/C 197/05 | Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Alue- ja paikallisviranomaisten panos EU:n kestävän kehityksen strategiaan | 21 |
| 2007/C 197/06 | Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Euroopan unionin uudistamisprosessin uudelleenkäynnistäminen 21.–22. kesäkuuta 2007 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa silmällä pitäen | 30 |
| 2007/C 197/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön postipalvelut | 37 |
| 2007/C 197/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä | 48 |
| 2007/C 197/09 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja hallintotapa | 52 |
| 2007/C 197/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Alueet talouden muutosten edistäjinä | 57 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

6. ja 7. kesäkuuta 2007 pidetty 70. täysistunto

2007/C 197/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan väestökehitys

1

2007/C 197/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Laajentumispaketti 2006 — Integrointikyky

7

2007/C 197/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Laajentumispaketti 2006 — Ehdokasvaltiot

12

2007/C 197/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Laajentumispaketti 2006 — Ehdokkuutta valmistelevat maat

16

2007/C 197/05

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Alue- ja paikallisviranomaisten panos EU:n kestävän kehityksen strategiaan

21

2007/C 197/06

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta Euroopan unionin uudistamisprosessin uudelleenkäynnistäminen 21.–22. kesäkuuta 2007 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa silmällä pitäen

30

2007/C 197/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön postipalvelut

37

2007/C 197/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä

48

2007/C 197/09

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja hallintotapa

52

2007/C 197/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta Alueet talouden muutosten edistäjinä

57

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

6. ja 7. kesäkuuta 2007 pidetty 70. täysistunto

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan väestökehitys”

(2007/C 197/01)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | painottaa, että väestökehitystä on tarkasteltava eriytetysti alueilla, kaupungeissa ja kunnissa, sillä myös jäsenvaltioiden sisällä kehitys etenee samanaikaisesti hyvin eri tavoin ja osittain vastakkaiseen suuntaan. Toisaalta Euroopan eri alueilla voidaan tunnistaa tiettyjä tyypillisiä kehitysmalleja. Alueiden sekä kaupunkien ja kuntien omien poliittisten strategioiden ja suuntaviivojen on tulevaisuudessa perustuttava realistisiin väestöennusteisiin. |
| --- | --- |

—

painottaa, että väestökehitystä on tarkasteltava eriytetysti alueilla, kaupungeissa ja kunnissa, sillä myös jäsenvaltioiden sisällä kehitys etenee samanaikaisesti hyvin eri tavoin ja osittain vastakkaiseen suuntaan. Toisaalta Euroopan eri alueilla voidaan tunnistaa tiettyjä tyypillisiä kehitysmalleja. Alueiden sekä kaupunkien ja kuntien omien poliittisten strategioiden ja suuntaviivojen on tulevaisuudessa perustuttava realistisiin väestöennusteisiin.

| — | katsoo, että väestökehitystä on tarkasteltava politiikassa horisontaalisesti, jotta pitkän aikavälin riskeihin voitaisiin reagoida ajoissa sekä tunnistaa ja hyödyntää mahdollisuudet. Tätä varten julkisessa keskustelussa on tunnustettava myös epämiellyttävät tosiasiat ja otettava kaikki tekijät huomioon. Vasta kun politiikassa ja julkisessa keskustelussa hyväksytään yhteiskunnan ikääntymisen ohella väkimäärän aleneminen peruuttamattomana rakenteellisena tosiasiana, voidaan toimia asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

katsoo, että väestökehitystä on tarkasteltava politiikassa horisontaalisesti, jotta pitkän aikavälin riskeihin voitaisiin reagoida ajoissa sekä tunnistaa ja hyödyntää mahdollisuudet. Tätä varten julkisessa keskustelussa on tunnustettava myös epämiellyttävät tosiasiat ja otettava kaikki tekijät huomioon. Vasta kun politiikassa ja julkisessa keskustelussa hyväksytään yhteiskunnan ikääntymisen ohella väkimäärän aleneminen peruuttamattomana rakenteellisena tosiasiana, voidaan toimia asianmukaisesti.

| — | korostaa, että väestökehityksen haasteeseen ei pidä suhtautua vain kielteisesti. Lapsia syntyy vähemmän kuin väkimäärän säilyttäminen entisellään edellyttää. Tämä on eurooppalaisten yhteiskuntien pitkän aikavälin ongelma, johon on löydettävä ratkaisu. Ihmiset elävät kuitenkin entistä kauemmin ja pysyvät pidempään terveinä, mikä on hyvä asia. Lisäksi on myönnettävä, että ikääntyvät ihmiset voivat antaa merkittävän panoksen yhteiskuntaelämään, ja tämä on otettava huomioon aiheesta käytävässä keskustelussa. Taloudellisesti kukoistavat taajama-alueet hyötyvät edelleen muuttoliikkeestä, joka voi vielä toistaiseksi tasoittaa alhaista syntyvyyttä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että väestökehityksen haasteeseen ei pidä suhtautua vain kielteisesti. Lapsia syntyy vähemmän kuin väkimäärän säilyttäminen entisellään edellyttää. Tämä on eurooppalaisten yhteiskuntien pitkän aikavälin ongelma, johon on löydettävä ratkaisu. Ihmiset elävät kuitenkin entistä kauemmin ja pysyvät pidempään terveinä, mikä on hyvä asia. Lisäksi on myönnettävä, että ikääntyvät ihmiset voivat antaa merkittävän panoksen yhteiskuntaelämään, ja tämä on otettava huomioon aiheesta käytävässä keskustelussa. Taloudellisesti kukoistavat taajama-alueet hyötyvät edelleen muuttoliikkeestä, joka voi vielä toistaiseksi tasoittaa alhaista syntyvyyttä.

I   Poliittiset suositukset

Komission tiedonanto — Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin

KOM(2006) 571 lopullinen

ALUEIDEN KOMITEA

Yleishuomioita komission tiedonannosta

| 1. | suhtautuu erittäin myönteisesti komission aloitteeseen jatkaa keskustelua vihreästä kirjasta ”Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä” korostamalla näkökulman muuttamista haasteesta mahdollisuuteen. Komission lähtökohta, joka perustuu kokemustenvaihtoon ja eurooppalaisen keskustelun käynnistämiseen väestökehityksen käsittelystä sekä keskustelun kokoamiseen kahden vuoden välein järjestettävässä Euroopan väestöfoorumissa, on tärkeä panos tuettaessa jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia. Alueiden verkkojen perustaminen ja tukeminen Euroopan tasolla sekä parhaita käytänteitä edustavien esimerkkien hyödyntäminen ja levittäminen edistävät huomattavasti asiasta käytävää rakentavaa ja tulevaisuuteen suuntautunutta keskustelua. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu erittäin myönteisesti komission aloitteeseen jatkaa keskustelua vihreästä kirjasta ”Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä” korostamalla näkökulman muuttamista haasteesta mahdollisuuteen. Komission lähtökohta, joka perustuu kokemustenvaihtoon ja eurooppalaisen keskustelun käynnistämiseen väestökehityksen käsittelystä sekä keskustelun kokoamiseen kahden vuoden välein järjestettävässä Euroopan väestöfoorumissa, on tärkeä panos tuettaessa jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia. Alueiden verkkojen perustaminen ja tukeminen Euroopan tasolla sekä parhaita käytänteitä edustavien esimerkkien hyödyntäminen ja levittäminen edistävät huomattavasti asiasta käytävää rakentavaa ja tulevaisuuteen suuntautunutta keskustelua.

| 2. | kannattaa komission yleisstrategioita luoda Eurooppa, joka






  — | edistää väestön uusiutumista auttamalla perheitä toteuttamaan toiveensa lapsista sekä yhdistämään työ- ja perhe-elämä. |
| --- | --- | --- |

2.

kannattaa komission yleisstrategioita luoda Eurooppa, joka

—

edistää väestön uusiutumista auttamalla perheitä toteuttamaan toiveensa lapsista sekä yhdistämään työ- ja perhe-elämä.

| — | parantaa työn arvostusta eikä kannusta ennenaikaiseen poistumiseen työelämästä vaan pikemminkin edistää työllisyyttä sekä entistä pidempää, aktiivisempaa ja laadukkaampaa elämää toteuttamalla elinikäisen oppimisen strategioita, kieltämällä ikäsyrjinnän ja tukemalla ikääntyville työntekijöille soveltuvia työn organisoinnin muotoja. |
| --- | --- |

—

parantaa työn arvostusta eikä kannusta ennenaikaiseen poistumiseen työelämästä vaan pikemminkin edistää työllisyyttä sekä entistä pidempää, aktiivisempaa ja laadukkaampaa elämää toteuttamalla elinikäisen oppimisen strategioita, kieltämällä ikäsyrjinnän ja tukemalla ikääntyville työntekijöille soveltuvia työn organisoinnin muotoja.

| — | luo perustan eurooppalaisten nykyistä paremmalle tuottavuudelle ja suorituskyvylle, jotta varmistetaan Euroopan kilpailukyky myös väestörakenteen muuttuessa. Yhteiskunnan muuttunut ikäjakauma uhkaa alentaa talouskasvua, mutta siihen sisältyy myös mahdollisuus kehittää uusia tuotteita ja palveluja, joiden avulla voidaan avata uusia markkinoita. |
| --- | --- |

—

luo perustan eurooppalaisten nykyistä paremmalle tuottavuudelle ja suorituskyvylle, jotta varmistetaan Euroopan kilpailukyky myös väestörakenteen muuttuessa. Yhteiskunnan muuttunut ikäjakauma uhkaa alentaa talouskasvua, mutta siihen sisältyy myös mahdollisuus kehittää uusia tuotteita ja palveluja, joiden avulla voidaan avata uusia markkinoita.

| — | on valmis ottamaan vastaan ja kotouttamaan laillisia maahanmuuttajia. Näin sekä katetaan lisätyövoiman tarve että varmistetaan sosiaaliturvajärjestelmien säilyminen. |
| --- | --- |

—

on valmis ottamaan vastaan ja kotouttamaan laillisia maahanmuuttajia. Näin sekä katetaan lisätyövoiman tarve että varmistetaan sosiaaliturvajärjestelmien säilyminen.

| — | kykenee terveen julkistalouden ansiosta vastaamaan asianmukaisesti sosiaaliturvajärjestelmien muuttuviin vaatimuksiin ja välttämään lisätaakan sälyttämisen yksinomaan tuleville sukupolville. |
| --- | --- |

—

kykenee terveen julkistalouden ansiosta vastaamaan asianmukaisesti sosiaaliturvajärjestelmien muuttuviin vaatimuksiin ja välttämään lisätaakan sälyttämisen yksinomaan tuleville sukupolville.

| 3. | katsoo, että väestökehitystä on tarkasteltava politiikassa horisontaalisesti, jotta pitkän aikavälin riskeihin voitaisiin reagoida ajoissa sekä tunnistaa ja hyödyntää mahdollisuudet. Tätä varten julkisessa keskustelussa on tunnustettava myös epämiellyttävät tosiasiat ja otettava kaikki tekijät huomioon. Vasta kun politiikassa ja julkisessa keskustelussa hyväksytään yhteiskunnan ikääntymisen ohella väkimäärän aleneminen peruuttamattomana rakenteellisena tosiasiana, voidaan toimia asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että väestökehitystä on tarkasteltava politiikassa horisontaalisesti, jotta pitkän aikavälin riskeihin voitaisiin reagoida ajoissa sekä tunnistaa ja hyödyntää mahdollisuudet. Tätä varten julkisessa keskustelussa on tunnustettava myös epämiellyttävät tosiasiat ja otettava kaikki tekijät huomioon. Vasta kun politiikassa ja julkisessa keskustelussa hyväksytään yhteiskunnan ikääntymisen ohella väkimäärän aleneminen peruuttamattomana rakenteellisena tosiasiana, voidaan toimia asianmukaisesti.

| 4. | korostaa, että väestökehityksen haasteeseen ei pidä suhtautua vain kielteisesti. Lapsia syntyy vähemmän kuin väkimäärän säilyttäminen entisellään edellyttää. Tämä on eurooppalaisten yhteiskuntien pitkän aikavälin ongelma, johon on löydettävä ratkaisu. Ihmiset elävät kuitenkin entistä kauemmin ja pysyvät pidempään terveinä, mikä on hyvä asia. Lisäksi on myönnettävä, että ikääntyvät ihmiset voivat antaa merkittävän panoksen yhteiskuntaelämään, ja tämä on otettava huomioon aiheesta käytävässä keskustelussa. Taloudellisesti kukoistavat taajama-alueet hyötyvät edelleen muuttoliikkeestä, joka voi vielä toistaiseksi tasoittaa alhaista syntyvyyttä. Toisaalta mainittakoon vertailun vuoksi, että väestörakenne muuttuu huomattavasti nopeammin useilla maaseutualueilla nuorten laajamittaisen maaltamuuton ja osittain myös ikääntyvien, eläkkeelle siirtyneiden ihmisten maallemuuton vuoksi. Tällainen kehitys kuitenkin kärjistää ongelmia lähtöalueilla, joilla väestö vähenee. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että väestökehityksen haasteeseen ei pidä suhtautua vain kielteisesti. Lapsia syntyy vähemmän kuin väkimäärän säilyttäminen entisellään edellyttää. Tämä on eurooppalaisten yhteiskuntien pitkän aikavälin ongelma, johon on löydettävä ratkaisu. Ihmiset elävät kuitenkin entistä kauemmin ja pysyvät pidempään terveinä, mikä on hyvä asia. Lisäksi on myönnettävä, että ikääntyvät ihmiset voivat antaa merkittävän panoksen yhteiskuntaelämään, ja tämä on otettava huomioon aiheesta käytävässä keskustelussa. Taloudellisesti kukoistavat taajama-alueet hyötyvät edelleen muuttoliikkeestä, joka voi vielä toistaiseksi tasoittaa alhaista syntyvyyttä. Toisaalta mainittakoon vertailun vuoksi, että väestörakenne muuttuu huomattavasti nopeammin useilla maaseutualueilla nuorten laajamittaisen maaltamuuton ja osittain myös ikääntyvien, eläkkeelle siirtyneiden ihmisten maallemuuton vuoksi. Tällainen kehitys kuitenkin kärjistää ongelmia lähtöalueilla, joilla väestö vähenee.

| 5. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että jokaisen sukupolven oikeudet on säilytettävä, kuten komissio toteaa painokkaasti 10. toukokuuta 2007 julkaisemassaan, sukupolvien yhteisvastuullisuuden edistämistä käsittelevässä tiedonannossa. Lasten ja nuorten on voitava osallistua yhteiskuntaan laajassa merkityksessä. Tämä edellyttää heidän perheidensä tukemista, korkeatasoisten hoitopaikkojen ja oppilaitosten perustamista ja ylläpitämistä, ammattikoulutusta sekä ammatillisia näkymiä. Keskimmäinen sukupolvi tarvitsee apua ja tukea paitsi lastensa hoitoon ja kasvatukseen myös vanhusten hoivaamiseen ja heistä huolehtimiseen. Vanhin sukupolvi puolestaan tarvitsee apua, jotta siihen kuuluvat voivat vanhuusiässä olla mahdollisimman itsenäisiä ja aktiivisia yhteiskunnan jäseniä. |
| --- | --- |

5.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että jokaisen sukupolven oikeudet on säilytettävä, kuten komissio toteaa painokkaasti 10. toukokuuta 2007 julkaisemassaan, sukupolvien yhteisvastuullisuuden edistämistä käsittelevässä tiedonannossa. Lasten ja nuorten on voitava osallistua yhteiskuntaan laajassa merkityksessä. Tämä edellyttää heidän perheidensä tukemista, korkeatasoisten hoitopaikkojen ja oppilaitosten perustamista ja ylläpitämistä, ammattikoulutusta sekä ammatillisia näkymiä. Keskimmäinen sukupolvi tarvitsee apua ja tukea paitsi lastensa hoitoon ja kasvatukseen myös vanhusten hoivaamiseen ja heistä huolehtimiseen. Vanhin sukupolvi puolestaan tarvitsee apua, jotta siihen kuuluvat voivat vanhuusiässä olla mahdollisimman itsenäisiä ja aktiivisia yhteiskunnan jäseniä.

| 6. | pitää perusluonteisina komission mainitsemia tekijöitä, joihin väestökehitys perustuu. Euroopan väestökehityksen yleispiirteitä ovat alhainen syntyvyys naista kohti, iäkkäiden ja hyvin iäkkäiden henkilöiden osuuden kasvu kokonaisväestöstä, pidentynyt ja edelleen pitenevä elinajanodote sekä kyseisten väestörakenteen muutosten tasoittuminen vain osittain maahanmuutolla. Jäsenvaltiotasolla kerättyjen tietojen perusteella voidaan kuitenkin tehdä vain rajoitettuja päätelmiä tosiasiallisista kehityssuunnista. |
| --- | --- |

6.

pitää perusluonteisina komission mainitsemia tekijöitä, joihin väestökehitys perustuu. Euroopan väestökehityksen yleispiirteitä ovat alhainen syntyvyys naista kohti, iäkkäiden ja hyvin iäkkäiden henkilöiden osuuden kasvu kokonaisväestöstä, pidentynyt ja edelleen pitenevä elinajanodote sekä kyseisten väestörakenteen muutosten tasoittuminen vain osittain maahanmuutolla. Jäsenvaltiotasolla kerättyjen tietojen perusteella voidaan kuitenkin tehdä vain rajoitettuja päätelmiä tosiasiallisista kehityssuunnista.

| 7. | painottaa, että väestökehitystä on tarkasteltava eriytetysti alueilla, kaupungeissa ja kunnissa, sillä myös jäsenvaltioiden sisällä kehitys etenee samanaikaisesti hyvin eri tavoin ja osittain vastakkaiseen suuntaan. Toisaalta Euroopan eri alueilla voidaan tunnistaa tiettyjä tyypillisiä kehitysmalleja. Alueiden sekä kaupunkien ja kuntien omien poliittisten strategioiden ja suuntaviivojen on tulevaisuudessa perustuttava realistisiin ja vaatimattomiin väestöennusteisiin; tällöin tulisi tarjota kaikille yhtäläiset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

7.

painottaa, että väestökehitystä on tarkasteltava eriytetysti alueilla, kaupungeissa ja kunnissa, sillä myös jäsenvaltioiden sisällä kehitys etenee samanaikaisesti hyvin eri tavoin ja osittain vastakkaiseen suuntaan. Toisaalta Euroopan eri alueilla voidaan tunnistaa tiettyjä tyypillisiä kehitysmalleja. Alueiden sekä kaupunkien ja kuntien omien poliittisten strategioiden ja suuntaviivojen on tulevaisuudessa perustuttava realistisiin ja vaatimattomiin väestöennusteisiin; tällöin tulisi tarjota kaikille yhtäläiset mahdollisuudet.

| 8. | toistaa kantansa, jonka se esittää lausunnossaan vihreästä kirjasta ”Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä”. Komitea katsoo, että komissio on tiedonannossaan ”Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin” ja tiedonannossaan sukupolvien yhteisvastuullisuuden edistämisestä ottanut huomioon komitean lausunnon keskeiset näkökulmat. |
| --- | --- |

8.

toistaa kantansa, jonka se esittää lausunnossaan vihreästä kirjasta ”Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä”. Komitea katsoo, että komissio on tiedonannossaan ”Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin” ja tiedonannossaan sukupolvien yhteisvastuullisuuden edistämisestä ottanut huomioon komitean lausunnon keskeiset näkökulmat.

Huomioita komission päätelmistä

| 9. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että konkreettisten vastausten löytäminen väestökehityksen haasteisiin on ennen kaikkea jäsenvaltioiden tehtävä. Komitea korostaa kuitenkin alue- ja paikallisviranomaisten erityistä vastuuta vastattaessa väestökehityksen haasteisiin. Väestökehityksen seuraukset vaikuttavat erityisesti kaupunkeihin ja kuntiin. |
| --- | --- |

9.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että konkreettisten vastausten löytäminen väestökehityksen haasteisiin on ennen kaikkea jäsenvaltioiden tehtävä. Komitea korostaa kuitenkin alue- ja paikallisviranomaisten erityistä vastuuta vastattaessa väestökehityksen haasteisiin. Väestökehityksen seuraukset vaikuttavat erityisesti kaupunkeihin ja kuntiin.

| 10. | kannattaa voimakkaasti Euroopan komission aietta tehdä uusi sukupolvien välinen sopimus. Tämä tarkoittaa seuraavaa:






  — | Kunkin sukupolven oikeuksia ja etuja täytyy suojella. Eri sukupolvien mahdollisuudet osallistua koulutukseen, työmarkkinoille ja yhteiskuntaelämään tulevat yhä tärkeämmiksi. Erityisesti lapset ja nuoret, joiden suhteellinen osuus väestöstä pienenee, tarvitsevat ikääntyvässä yhteiskunnassa hyviä ja luotettavia osallistumismahdollisuuksia. Kaiken kaikkiaan on lisättävä eri ikäryhmien hyväksi tehtävää työtä, mutta erityishuomiota on kiinnitettävä lasten ja nuorten elämäntilanteeseen sekä vakiinnutettava uusia ja nykyistä eriytetympiä ikäkäsityksiä. |
| --- | --- | --- |

10.

kannattaa voimakkaasti Euroopan komission aietta tehdä uusi sukupolvien välinen sopimus. Tämä tarkoittaa seuraavaa:

—

Kunkin sukupolven oikeuksia ja etuja täytyy suojella. Eri sukupolvien mahdollisuudet osallistua koulutukseen, työmarkkinoille ja yhteiskuntaelämään tulevat yhä tärkeämmiksi. Erityisesti lapset ja nuoret, joiden suhteellinen osuus väestöstä pienenee, tarvitsevat ikääntyvässä yhteiskunnassa hyviä ja luotettavia osallistumismahdollisuuksia. Kaiken kaikkiaan on lisättävä eri ikäryhmien hyväksi tehtävää työtä, mutta erityishuomiota on kiinnitettävä lasten ja nuorten elämäntilanteeseen sekä vakiinnutettava uusia ja nykyistä eriytetympiä ikäkäsityksiä.

| — | Sukupolvien välinen kokemusten- ja osaamisenvaihto sekä keskinäinen tuki ovat yhteiskunnallisten kehitysmahdollisuuksien ja yhteisvastuullisen yhteiselämän edellytyksiä. Tällaista vaihtoa tapahtuu ennen kaikkea perheissä. Esimerkiksi työmarkkinoista ja yksinelävien lukumäärän kasvusta johtuvien liikkuvuus- ja joustavuusvaatimusten vuoksi sukupolvien väliset suhteet myös perheen ulkopuolella tulevat yhä tärkeämmiksi väestörakenteen muuttuessa. Tähän on kiinnitettävä tulevaisuudessa enemmän huomiota myös unionitasolla, sillä sukupolven rajat ylittävillä toimintamalleilla voidaan hyödyntää nykyistä paremmin käytettävissä olevia mahdollisuuksia vaikuttaa väestörakenteen muutokseen. Sukupolvirajat ylittäviä toimintatapoja noudattavien verkostojen ja aloitteiden tulisi sen vuoksi saada tulevaisuudessa nykyistä enemmän tukea ja apua. |
| --- | --- |

—

Sukupolvien välinen kokemusten- ja osaamisenvaihto sekä keskinäinen tuki ovat yhteiskunnallisten kehitysmahdollisuuksien ja yhteisvastuullisen yhteiselämän edellytyksiä. Tällaista vaihtoa tapahtuu ennen kaikkea perheissä. Esimerkiksi työmarkkinoista ja yksinelävien lukumäärän kasvusta johtuvien liikkuvuus- ja joustavuusvaatimusten vuoksi sukupolvien väliset suhteet myös perheen ulkopuolella tulevat yhä tärkeämmiksi väestörakenteen muuttuessa. Tähän on kiinnitettävä tulevaisuudessa enemmän huomiota myös unionitasolla, sillä sukupolven rajat ylittävillä toimintamalleilla voidaan hyödyntää nykyistä paremmin käytettävissä olevia mahdollisuuksia vaikuttaa väestörakenteen muutokseen. Sukupolvirajat ylittäviä toimintatapoja noudattavien verkostojen ja aloitteiden tulisi sen vuoksi saada tulevaisuudessa nykyistä enemmän tukea ja apua.

| — | Unionitasolla tulisikin pyrkiä siihen, että uusi sukupolvisopimus on jatkuvan tietojen- ja kokemustenvaihdon kohteena. Tähän tulee liittää parhaisiin käytänteisiin perustuvat mallit yhteiskunnan kehityksestä väestörakenteen muuttuessa. Tämä pätee myös Euroopan väestöfoorumin toiminnan jatkamiseen. Kansalaisyhteiskunnan edustukselliset järjestöt on parhaalla mahdollisella tavalla kytkettävä osallistumaan tällaiseen avoimeen vuoropuheluun. |
| --- | --- |

—

Unionitasolla tulisikin pyrkiä siihen, että uusi sukupolvisopimus on jatkuvan tietojen- ja kokemustenvaihdon kohteena. Tähän tulee liittää parhaisiin käytänteisiin perustuvat mallit yhteiskunnan kehityksestä väestörakenteen muuttuessa. Tämä pätee myös Euroopan väestöfoorumin toiminnan jatkamiseen. Kansalaisyhteiskunnan edustukselliset järjestöt on parhaalla mahdollisella tavalla kytkettävä osallistumaan tällaiseen avoimeen vuoropuheluun.

| 11. | pitää välttämättömänä muistuttaa jäsenvaltio- ja unionitasolla jo käynnistetyistä uudistuksista, joita ovat esimerkiksi kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä uudistettu Lissabonin strategia, vakaus- ja kasvusopimus, kestävän kehityksen strategia, koheesiopolitiikka sekä sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avoin koordinointijärjestelmä. Komitea muistuttaa kuitenkin, että pelkkä viittaus siihen, että olisi jatkettava määrätietoisesti ponnisteluja, ei viiden tärkeimmän poliittisen toimintalinjan mainitsemisen yhteydessäkään riitä vielä luomaan perusedellytyksiä unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla tarvittavia lähestymistapoja varten. |
| --- | --- |

11.

pitää välttämättömänä muistuttaa jäsenvaltio- ja unionitasolla jo käynnistetyistä uudistuksista, joita ovat esimerkiksi kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä uudistettu Lissabonin strategia, vakaus- ja kasvusopimus, kestävän kehityksen strategia, koheesiopolitiikka sekä sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avoin koordinointijärjestelmä. Komitea muistuttaa kuitenkin, että pelkkä viittaus siihen, että olisi jatkettava määrätietoisesti ponnisteluja, ei viiden tärkeimmän poliittisen toimintalinjan mainitsemisen yhteydessäkään riitä vielä luomaan perusedellytyksiä unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla tarvittavia lähestymistapoja varten.

| 12. | pahoittelee, ettei komission tiedonannossa kuvata kansallisten eikä alueellisten ja paikallisten politiikkojen roolia. Väestökehitys on etenkin alueellista ja paikallista kehitystä. Kun tiedonannossa mainitaan jäsenvaltio- ja unionitasolla kerättävät tiedot, siinä annetaan vaikutelma, että ongelmat on ensi sijassa ratkaistava kyseisillä tasoilla, mikä on alueiden komitean mielestä harhaanjohtavaa. Näin estetään kasvavien, myös jäsenvaltioiden sisäisestä muuttoliikkeestä johtuvien, alueellisten erojen havaitseminen. |
| --- | --- |

12.

pahoittelee, ettei komission tiedonannossa kuvata kansallisten eikä alueellisten ja paikallisten politiikkojen roolia. Väestökehitys on etenkin alueellista ja paikallista kehitystä. Kun tiedonannossa mainitaan jäsenvaltio- ja unionitasolla kerättävät tiedot, siinä annetaan vaikutelma, että ongelmat on ensi sijassa ratkaistava kyseisillä tasoilla, mikä on alueiden komitean mielestä harhaanjohtavaa. Näin estetään kasvavien, myös jäsenvaltioiden sisäisestä muuttoliikkeestä johtuvien, alueellisten erojen havaitseminen.

| 13. | on tyytyväinen komission aikomukseen järjestää kahden vuoden välein Euroopan väestöfoorumi, jonka tulokset on tarkoitus esittää edistymisestä annettavan vuosikertomuksen erillisessä luvussa. Komitean mielestä yksipuolinen keskittyminen elinajanodotteen pidentymiseen ei kuitenkaan ole asianmukaista. Yhtä lailla tulisi tarkastella väestökehityksen muita näkökohtia. |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen komission aikomukseen järjestää kahden vuoden välein Euroopan väestöfoorumi, jonka tulokset on tarkoitus esittää edistymisestä annettavan vuosikertomuksen erillisessä luvussa. Komitean mielestä yksipuolinen keskittyminen elinajanodotteen pidentymiseen ei kuitenkaan ole asianmukaista. Yhtä lailla tulisi tarkastella väestökehityksen muita näkökohtia.

| 14. | korostaa, että väestörakenteen muutos tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia parantaa ikääntyvien ihmisten elämänlaatua uusien tuotteiden ja palvelujen avulla ja luoda tällä tavoin Eurooppaan uusia työpaikkoja ja talouskasvua sekä parantaa Euroopan kilpailukykyä. Tämä pätee kaikkiin aloihin, joilla edistetään ikääntyvien itsenäistä ja aktiivista elämää: käsiteollisuus, elinkeinoelämä, kauppa ja yhdistystoiminta sekä muun muassa matkailu, kulttuuri, lähipalvelut, liikkuvuuspalvelut ja rahoitusalan palvelut. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että väestörakenteen muutos tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia parantaa ikääntyvien ihmisten elämänlaatua uusien tuotteiden ja palvelujen avulla ja luoda tällä tavoin Eurooppaan uusia työpaikkoja ja talouskasvua sekä parantaa Euroopan kilpailukykyä. Tämä pätee kaikkiin aloihin, joilla edistetään ikääntyvien itsenäistä ja aktiivista elämää: käsiteollisuus, elinkeinoelämä, kauppa ja yhdistystoiminta sekä muun muassa matkailu, kulttuuri, lähipalvelut, liikkuvuuspalvelut ja rahoitusalan palvelut.

| 15. | kannattaa sitä, että ikääntyvien ihmisten tarpeet ja ikääntyvien entistä paremman ostovoiman tarjoamat taloudelliset mahdollisuudet (silver economy) otetaan nykyistä paremmin huomioon myös EU-tasolla; tähän kuuluu myös niiden sisällyttäminen Lissabonin strategiaan. |
| --- | --- |

15.

kannattaa sitä, että ikääntyvien ihmisten tarpeet ja ikääntyvien entistä paremman ostovoiman tarjoamat taloudelliset mahdollisuudet (silver economy) otetaan nykyistä paremmin huomioon myös EU-tasolla; tähän kuuluu myös niiden sisällyttäminen Lissabonin strategiaan.

Alueiden komitean suositukset

| 16. | toteaa, että Euroopan yleinen väestökehitys on alueittain hyvin erilaista. Kehityssuunnat ovat päällekkäisiä ja johtavat siihen, että Euroopan alueiden joukossa on voittajia (esimerkiksi Lontoon ja Münchenin suurkaupunkialueet) ja häviäjiä (esimerkiksi Saksan itäosat tai Länsi-Puolan alueet). Tällaisen suuntauksen tuloksena alueellinen koheesio vaarantuu. Väestömuutosten ohella väestökehitykseen vaikuttaa yhteisön ulkopuolelta tuleva maahanmuutto. EU:n sisäinen muuttoliike vahvistaa yleissuuntauksia, ja etenkin kukoistavat taajama-alueet houkuttelevat väestöä puoleensa. Tällaiset erilaiset kehityskulut johtavat siis samanaikaisesti sekä väestönkasvuun että väestökatoon. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että Euroopan yleinen väestökehitys on alueittain hyvin erilaista. Kehityssuunnat ovat päällekkäisiä ja johtavat siihen, että Euroopan alueiden joukossa on voittajia (esimerkiksi Lontoon ja Münchenin suurkaupunkialueet) ja häviäjiä (esimerkiksi Saksan itäosat tai Länsi-Puolan alueet). Tällaisen suuntauksen tuloksena alueellinen koheesio vaarantuu. Väestömuutosten ohella väestökehitykseen vaikuttaa yhteisön ulkopuolelta tuleva maahanmuutto. EU:n sisäinen muuttoliike vahvistaa yleissuuntauksia, ja etenkin kukoistavat taajama-alueet houkuttelevat väestöä puoleensa. Tällaiset erilaiset kehityskulut johtavat siis samanaikaisesti sekä väestönkasvuun että väestökatoon.

| 17. | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että innovaatiokyvyn ja pätevyyden välinen yhteys tulee vielä tärkeämmiksi väestörakenteen muuttuessa. Naisten ja erityisesti äitien tulisi voida tulevaisuudessa hyödyntää kykyjään omien toiveidensa ja tarpeidensa mukaisesti. Lisäksi koulutusjärjestelmien ja yritysten täytyy jo nyt asteittain mukautua ikääntyvien ja maahanmuuttajataustaisten ihmisten määrän kasvuun ja toteuttaa tiiviissä yhteistyössä elinikäisen oppimisen uusia muotoja. |
| --- | --- |

17.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että innovaatiokyvyn ja pätevyyden välinen yhteys tulee vielä tärkeämmiksi väestörakenteen muuttuessa. Naisten ja erityisesti äitien tulisi voida tulevaisuudessa hyödyntää kykyjään omien toiveidensa ja tarpeidensa mukaisesti. Lisäksi koulutusjärjestelmien ja yritysten täytyy jo nyt asteittain mukautua ikääntyvien ja maahanmuuttajataustaisten ihmisten määrän kasvuun ja toteuttaa tiiviissä yhteistyössä elinikäisen oppimisen uusia muotoja.

| 18. | pitää mahdollisuutta sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä alueen kilpailukyvyn kannalta tärkeänä tekijänä. Yhteensovittamismahdollisuuksia tulee vahvistaa myös unionin työllisyyspolitiikalla, sillä ne ovat tärkeitä myös kehitettäessä strategiaa unionille, joka helpottaa väestörakenteen muutosta. |
| --- | --- |

18.

pitää mahdollisuutta sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä alueen kilpailukyvyn kannalta tärkeänä tekijänä. Yhteensovittamismahdollisuuksia tulee vahvistaa myös unionin työllisyyspolitiikalla, sillä ne ovat tärkeitä myös kehitettäessä strategiaa unionille, joka helpottaa väestörakenteen muutosta.

| 19. | ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä komission julkaisemaan tiedonantoon sukupolvien yhteisvastuullisuuden edistämisestä. AK varoittaa kuitenkin, että politiikan tulee vastata väestörakenteen muutoksiin muutenkin kuin tukemalla perheitä ja työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista. Lukuisten alueiden on reagoitava väestökehitykseen hyvin konkreettisesti mukauttamalla palveluja tai perusrakenteita. Perhepoliittiset toimenpiteet ovat kylläkin tarpeellisia, mutta ne vaikuttavat väestökehitykseen hitaasti. Lisäksi koulutettujen nuorten poismuutto on monilla alueilla suurempi ongelma kuin syntyvyysluvut alueelle jääneiden nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

19.

ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä komission julkaisemaan tiedonantoon sukupolvien yhteisvastuullisuuden edistämisestä. AK varoittaa kuitenkin, että politiikan tulee vastata väestörakenteen muutoksiin muutenkin kuin tukemalla perheitä ja työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista. Lukuisten alueiden on reagoitava väestökehitykseen hyvin konkreettisesti mukauttamalla palveluja tai perusrakenteita. Perhepoliittiset toimenpiteet ovat kylläkin tarpeellisia, mutta ne vaikuttavat väestökehitykseen hitaasti. Lisäksi koulutettujen nuorten poismuutto on monilla alueilla suurempi ongelma kuin syntyvyysluvut alueelle jääneiden nuorten keskuudessa.

| 20. | on tyytyväinen lähestymistapaan, jonka mukaan sukupolvien yhteisvastuullisuuden edistämistä käsittelevässä tiedonannossa mainittua perheallianssia tulisi laajentaa, jotta tarvittava hyvien käytänteiden ja tietojen vaihto olisi yhä kattavampaa. Komitean mielestä perheallianssin avulla ei kuitenkaan saa pyrkiä pelkästään edistämään syntyvyyttä, vaan se on nähtävä keinona vastata kokonaisvaltaisesti väestökehitykseen. Alueiden komitean ja sen kanssa toimivien paikallis- ja alueyhteisöjen tulisi voida osallistua täysipainoisesti allianssin työskentelyyn. Näin korostettaisiin niiden kykyä tehdä rakentavaa yhteistyötä ja esittää ehdotuksia Euroopan sukupolvipolitiikan kehittämiseksi. |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen lähestymistapaan, jonka mukaan sukupolvien yhteisvastuullisuuden edistämistä käsittelevässä tiedonannossa mainittua perheallianssia tulisi laajentaa, jotta tarvittava hyvien käytänteiden ja tietojen vaihto olisi yhä kattavampaa. Komitean mielestä perheallianssin avulla ei kuitenkaan saa pyrkiä pelkästään edistämään syntyvyyttä, vaan se on nähtävä keinona vastata kokonaisvaltaisesti väestökehitykseen. Alueiden komitean ja sen kanssa toimivien paikallis- ja alueyhteisöjen tulisi voida osallistua täysipainoisesti allianssin työskentelyyn. Näin korostettaisiin niiden kykyä tehdä rakentavaa yhteistyötä ja esittää ehdotuksia Euroopan sukupolvipolitiikan kehittämiseksi.

| 21. | painottaa väestökehityksen alueellista epäyhtenäisyyttä. Kasvualueille muuttaa ennen kaikkea nuoria ja naisia sekä maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Eriytymisen vuoksi sosiaaliset erot lisääntyvät kyseisillä alueilla, mikä yhtäältä lisää integrointivaatimuksia ja toisaalta vahvistaa pyrkimyksiä iäkkäille soveltuvien perusrakenteiden luomiseksi ja parantamiseksi, jotta sosiaalinen syrjäytyminen ei yleistyisi kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

21.

painottaa väestökehityksen alueellista epäyhtenäisyyttä. Kasvualueille muuttaa ennen kaikkea nuoria ja naisia sekä maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Eriytymisen vuoksi sosiaaliset erot lisääntyvät kyseisillä alueilla, mikä yhtäältä lisää integrointivaatimuksia ja toisaalta vahvistaa pyrkimyksiä iäkkäille soveltuvien perusrakenteiden luomiseksi ja parantamiseksi, jotta sosiaalinen syrjäytyminen ei yleistyisi kohtuuttomasti.

| 22. | myöntää, että maahanmuuttajien kotouttaminen on ratkaisevan tärkeää yhteiskunnan tulevaisuuden kannalta. Komitea lähtee siitä, että vaikka nuoren sukupolven potentiaalin entistä tehokkaampi hyödyntäminen edellyttää koulutuksen lisäämistä, tarvitaan korkeasti koulutettua työvoimaa Euroopan ulkopuolisista maista. Tärkeä kilpailu korkeasti koulutetusta työvoimasta vaikuttaa kuitenkin vain vähän väestörakenteen muutoksiin. |
| --- | --- |

22.

myöntää, että maahanmuuttajien kotouttaminen on ratkaisevan tärkeää yhteiskunnan tulevaisuuden kannalta. Komitea lähtee siitä, että vaikka nuoren sukupolven potentiaalin entistä tehokkaampi hyödyntäminen edellyttää koulutuksen lisäämistä, tarvitaan korkeasti koulutettua työvoimaa Euroopan ulkopuolisista maista. Tärkeä kilpailu korkeasti koulutetusta työvoimasta vaikuttaa kuitenkin vain vähän väestörakenteen muutoksiin.

| 23. | muistuttaa, että alueet, joiden väkimäärä vähenee, menettävät ennen kaikkea nuoria (etenkin 20–30-vuotiaita henkilöitä) ja naisia sekä hyvin koulutettuja henkilöitä. Ne eivät — toisin kuin kasvavat alueet — ole maahanmuuttajien kohdealueita. Niinpä Euroopan alueiden ongelmat ovat hyvin erilaisia, vaikka suuntaukset ovat makrotasolla samanlaiset. |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että alueet, joiden väkimäärä vähenee, menettävät ennen kaikkea nuoria (etenkin 20–30-vuotiaita henkilöitä) ja naisia sekä hyvin koulutettuja henkilöitä. Ne eivät — toisin kuin kasvavat alueet — ole maahanmuuttajien kohdealueita. Niinpä Euroopan alueiden ongelmat ovat hyvin erilaisia, vaikka suuntaukset ovat makrotasolla samanlaiset.

| 24. | kiinnittää tässä yhteydessä huomiota tuleviin hoiva-alan ongelmiin. Alueet, joiden väkiluku vähenee, menettävät suhteettomasti aktiivista väestöä. Vanhusten huoltosuhde ei kasva tasaisesti. Kotihoidossa tarvittavien yksityispalvelujen taustaa vasten nuorten henkilöiden poismuutto pikemminkin kärjistää hoitoa tarvitsevien tukeen tulevaisuudessa liittyviä kysymyksiä. Näin ollen juuri väestötappioalueilla julkisten tai yksityisten tahojen tarjoamien sosiaalipalvelujen merkitys kasvaa. |
| --- | --- |

24.

kiinnittää tässä yhteydessä huomiota tuleviin hoiva-alan ongelmiin. Alueet, joiden väkiluku vähenee, menettävät suhteettomasti aktiivista väestöä. Vanhusten huoltosuhde ei kasva tasaisesti. Kotihoidossa tarvittavien yksityispalvelujen taustaa vasten nuorten henkilöiden poismuutto pikemminkin kärjistää hoitoa tarvitsevien tukeen tulevaisuudessa liittyviä kysymyksiä. Näin ollen juuri väestötappioalueilla julkisten tai yksityisten tahojen tarjoamien sosiaalipalvelujen merkitys kasvaa.

| 25. | pitää välttämättömänä, että alueiden hyvin vastakkaiset kehityssuunnat otetaan huomioon ja että luodaan asianmukaiset tietopohjat kyseisten kehityssuuntien arvioimiseksi. Tässä yhteydessä paikalliset, alueelliset ja kansalliset tiedot on esitettävä vertailukelpoisesti. Tämä tulisi tehdä säännöllisesti ”sosio-demografisen seurannan” avulla. |
| --- | --- |

25.

pitää välttämättömänä, että alueiden hyvin vastakkaiset kehityssuunnat otetaan huomioon ja että luodaan asianmukaiset tietopohjat kyseisten kehityssuuntien arvioimiseksi. Tässä yhteydessä paikalliset, alueelliset ja kansalliset tiedot on esitettävä vertailukelpoisesti. Tämä tulisi tehdä säännöllisesti ”sosio-demografisen seurannan” avulla.

| 26. | painottaa keski- ja itäeurooppalaisten jäsenvaltioiden sekä Saksan uusien osavaltioiden erityiskehitystä. Kyseisillä alueilla syntyvyyden alenemisen ja väestökehitystekijöiden rakenteellisten muutosten vaikutukset ovat jo nyt selkeimmät. Lisäksi tämänsuuntainen kehitys etenee hyvin nopeasti. Kyseiset alueet ovat nyt kehitysvaiheessa, joka ilmenee useimmilla Euroopan alueilla vasta myöhemmin tai selvästi lievempänä. Alueiden komitea on sitä mieltä, että tukemalla kyseisiä alueita esimerkiksi komission aloitteesta ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” voidaan kehittää asianmukaisia välineitä väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi koko Euroopassa. |
| --- | --- |

26.

painottaa keski- ja itäeurooppalaisten jäsenvaltioiden sekä Saksan uusien osavaltioiden erityiskehitystä. Kyseisillä alueilla syntyvyyden alenemisen ja väestökehitystekijöiden rakenteellisten muutosten vaikutukset ovat jo nyt selkeimmät. Lisäksi tämänsuuntainen kehitys etenee hyvin nopeasti. Kyseiset alueet ovat nyt kehitysvaiheessa, joka ilmenee useimmilla Euroopan alueilla vasta myöhemmin tai selvästi lievempänä. Alueiden komitea on sitä mieltä, että tukemalla kyseisiä alueita esimerkiksi komission aloitteesta ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” voidaan kehittää asianmukaisia välineitä väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi koko Euroopassa.

| 27. | kiinnittää huomiota jäsenvaltioiden vähemmistökulttuurien ongelmiin, sillä väestön liikkumisen ja väestörakenteen muutoksen synnyttämät haasteet saattavat vaikuttaa erityisen voimakkaasti juuri näihin yhteisöihin niiden kulttuurin ja kielen säilyttämisen näkökulmasta. Muutokset yhteisöjen ja perheiden kokoonpanossa aiheuttavat muutoksia tavoissa ja kielenkäytössä, ja yhteisöjen on ennakoitava niitä ja valmistauduttava niihin suunnitelmallisesti. |
| --- | --- |

27.

kiinnittää huomiota jäsenvaltioiden vähemmistökulttuurien ongelmiin, sillä väestön liikkumisen ja väestörakenteen muutoksen synnyttämät haasteet saattavat vaikuttaa erityisen voimakkaasti juuri näihin yhteisöihin niiden kulttuurin ja kielen säilyttämisen näkökulmasta. Muutokset yhteisöjen ja perheiden kokoonpanossa aiheuttavat muutoksia tavoissa ja kielenkäytössä, ja yhteisöjen on ennakoitava niitä ja valmistauduttava niihin suunnitelmallisesti.

| 28. | panee merkille, että nykyiset väestökehityksen haasteet ovat Euroopan historiassa ainutlaatuisia. Tämän vuoksi ei ole olemassa valmiita ja hyviksi havaittuja keinoja, joiden avulla eurooppalaiset yhteiskunnat voisivat reagoida asianmukaisesti kyseiseen kehitykseen. Maailmanlaajuisesti vain Japanilla on tähän mennessä vastaavia kokemuksia. Alueiden komitea kannattaakin asiassa komission avointa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että nykyiset väestökehityksen haasteet ovat Euroopan historiassa ainutlaatuisia. Tämän vuoksi ei ole olemassa valmiita ja hyviksi havaittuja keinoja, joiden avulla eurooppalaiset yhteiskunnat voisivat reagoida asianmukaisesti kyseiseen kehitykseen. Maailmanlaajuisesti vain Japanilla on tähän mennessä vastaavia kokemuksia. Alueiden komitea kannattaakin asiassa komission avointa lähestymistapaa.

| 29. | katsoo, että komission tiedonannossa keskitytään liikaa henkilöiden elinajanodotteen pidentymiseen ja sen seurauksiin. Yhtä tärkeitä ovat väkimäärän vähenemisen seurauksiin vastaaminen sekä väkiluvun vähenemiseen liittyvä rakennemuutos kyseisillä alueilla, mutta niitä ei tarkastella lainkaan. Vaikka kyseiset asiat onkin ensi sijassa ratkaistava jäsenvaltio- ja aluetasolla, niistä on kuitenkin keskusteltava rakennerahastovarojen käytön yhteydessä myös alueilla, joilla kyseiset vaikutukset kohdistuvat perusrakenteisiin. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että komission tiedonannossa keskitytään liikaa henkilöiden elinajanodotteen pidentymiseen ja sen seurauksiin. Yhtä tärkeitä ovat väkimäärän vähenemisen seurauksiin vastaaminen sekä väkiluvun vähenemiseen liittyvä rakennemuutos kyseisillä alueilla, mutta niitä ei tarkastella lainkaan. Vaikka kyseiset asiat onkin ensi sijassa ratkaistava jäsenvaltio- ja aluetasolla, niistä on kuitenkin keskusteltava rakennerahastovarojen käytön yhteydessä myös alueilla, joilla kyseiset vaikutukset kohdistuvat perusrakenteisiin.

| 30. | katsoo, että tässä yhteydessä on välttämättä tarkasteltava uudelleen unionin kasvustrategioiden yksipuolista suuntautumista. Alueiden, joiden väkiluku vähenee, on muutettava kehityssuunnitelmiaan. Perusrakenteiden kustannuksista ja säilyttämisestä on kyettävä huolehtimaan väestön vähetessäkin. Alueellisissa kehityssuunnitelmissa on otettava asianmukaisesti huomioon entistä pienemmän väkimäärän tarpeet. Investointeja ei kuitenkaan tule vähentää, vaan ne on pikemminkin kohdennettava toisin. Talous- ja yhteiskuntakehitys on väkimäärän vähetessä ja alueellisten erojen kasvaessa laadullinen, ei ensi sijassa määrällinen kysymys. Näin ollen tähän mennessä vain kasvuun tähtäävässä politiikassa on otettava huomioon myös supistuminen ja uudistaminen. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että tässä yhteydessä on välttämättä tarkasteltava uudelleen unionin kasvustrategioiden yksipuolista suuntautumista. Alueiden, joiden väkiluku vähenee, on muutettava kehityssuunnitelmiaan. Perusrakenteiden kustannuksista ja säilyttämisestä on kyettävä huolehtimaan väestön vähetessäkin. Alueellisissa kehityssuunnitelmissa on otettava asianmukaisesti huomioon entistä pienemmän väkimäärän tarpeet. Investointeja ei kuitenkaan tule vähentää, vaan ne on pikemminkin kohdennettava toisin. Talous- ja yhteiskuntakehitys on väkimäärän vähetessä ja alueellisten erojen kasvaessa laadullinen, ei ensi sijassa määrällinen kysymys. Näin ollen tähän mennessä vain kasvuun tähtäävässä politiikassa on otettava huomioon myös supistuminen ja uudistaminen.

| 31. | toteaa, että onnistuminen väestökehityksen haasteisiin vastaamisessa vaatii seuraavien poliittisten perusedellytysten toteutumista:






  — | On vältettävä kaupunkien ja alueiden hyödytöntä kilpailua lisäasukkaista. Suuret ja voimakkaat kaupungit ja alueet houkuttelevat tarjoamillaan eduilla asukkaita puoleensa. Tämä tapahtuu kuitenkin muiden kaupunkien ja alueiden kustannuksella ja heikentää edelleen niiden väestörakennetta. |
| --- | --- | --- |

31.

toteaa, että onnistuminen väestökehityksen haasteisiin vastaamisessa vaatii seuraavien poliittisten perusedellytysten toteutumista:

—

On vältettävä kaupunkien ja alueiden hyödytöntä kilpailua lisäasukkaista. Suuret ja voimakkaat kaupungit ja alueet houkuttelevat tarjoamillaan eduilla asukkaita puoleensa. Tämä tapahtuu kuitenkin muiden kaupunkien ja alueiden kustannuksella ja heikentää edelleen niiden väestörakennetta.

| — | On nivottava kulloinkin korkeammat hallintotasot ajoissa mukaan etsimään ratkaisuja ongelmiin. Alueiden on aiempaa enemmän kehitettävä yhteistyössä kattavia ja yhteistyöhön perustuvia strategioita. |
| --- | --- |

—

On nivottava kulloinkin korkeammat hallintotasot ajoissa mukaan etsimään ratkaisuja ongelmiin. Alueiden on aiempaa enemmän kehitettävä yhteistyössä kattavia ja yhteistyöhön perustuvia strategioita.

| — | On nivottava koko yhteiskunta ajoissa toimiin tiedottamalla väestökehityksen seurauksista, jotta kaikki yhteiskunnalliset toimijat voivat suunnata toimintansa kehityksen mukaan. |
| --- | --- |

—

On nivottava koko yhteiskunta ajoissa toimiin tiedottamalla väestökehityksen seurauksista, jotta kaikki yhteiskunnalliset toimijat voivat suunnata toimintansa kehityksen mukaan.

| — | Julkisen vallan on asetettava tiettyjä ehtoja väestörakenteen muutosprosessin hidastamiseksi. Kaikkien jäsenvaltioiden politiikoissa tulisi ottaa huomioon niiden nuorten naisten tarpeet, jotka haluavat pysyä työelämässä, vaikka perustavatkin perheen. Tämän mahdollistamiseksi tulisi parantaa yhteiskunnan tukimekanismeja. Samanlaisia menettelyjä tulisi olla tarjolla ikääntyville, jotta heillä olisi valittavanaan useampia joustavan työskentelyn järjestelyjä. |
| --- | --- |

—

Julkisen vallan on asetettava tiettyjä ehtoja väestörakenteen muutosprosessin hidastamiseksi. Kaikkien jäsenvaltioiden politiikoissa tulisi ottaa huomioon niiden nuorten naisten tarpeet, jotka haluavat pysyä työelämässä, vaikka perustavatkin perheen. Tämän mahdollistamiseksi tulisi parantaa yhteiskunnan tukimekanismeja. Samanlaisia menettelyjä tulisi olla tarjolla ikääntyville, jotta heillä olisi valittavanaan useampia joustavan työskentelyn järjestelyjä.

| 32. | pitää tämän vuoksi välttämättömänä, että tuetaan sellaisia alueellisesti mukautettuja ja eriytettyjä strategioita, joiden avulla varmistetaan, että yleishyödylliset palvelut, tieto- ja viestintätekniikan tarjoamat palvelut ja koulutus ovat mahdollisimman hyvin väestön ulottuvilla. |
| --- | --- |

32.

pitää tämän vuoksi välttämättömänä, että tuetaan sellaisia alueellisesti mukautettuja ja eriytettyjä strategioita, joiden avulla varmistetaan, että yleishyödylliset palvelut, tieto- ja viestintätekniikan tarjoamat palvelut ja koulutus ovat mahdollisimman hyvin väestön ulottuvilla.

| 33. | painottaa, että väestökehityksen vuoksi työhistorioita on tarkastava uudessa valossa. Taloudessa ja hallinnossa on hyödynnettävä nykyistä enemmän iäkkäiden työntekijöiden kokemuksia. On olennaisen tärkeää, että ikääntyvillä ihmisillä on mahdollisuus suurempaan joustavuuteen työelämänsä loppuvuosina. Sellaiset aloitteet kuin etätyöskentely, joustava työaika ja asteittainen eläkkeelle siirtyminen ovat keskeisen tärkeitä vaihtoehtoja, joita täytyy olla tarjolla, sillä ne saattavat kannustaa ikääntyviä työntekijöitä pysymään kauemmin työelämässä. Eurooppalaisten yritysten ja ennen kaikkea työehtosopimusosapuolten tulisi kehittää uusia malleja työn jakamiseksi koko työuran ajalle, jotta edistettäisiin sekä nuorten työntekijöiden entistä parempia työllistymismahdollisuuksia että iäkkäille työntekijöille soveltuvaa työtä. |
| --- | --- |

33.

painottaa, että väestökehityksen vuoksi työhistorioita on tarkastava uudessa valossa. Taloudessa ja hallinnossa on hyödynnettävä nykyistä enemmän iäkkäiden työntekijöiden kokemuksia. On olennaisen tärkeää, että ikääntyvillä ihmisillä on mahdollisuus suurempaan joustavuuteen työelämänsä loppuvuosina. Sellaiset aloitteet kuin etätyöskentely, joustava työaika ja asteittainen eläkkeelle siirtyminen ovat keskeisen tärkeitä vaihtoehtoja, joita täytyy olla tarjolla, sillä ne saattavat kannustaa ikääntyviä työntekijöitä pysymään kauemmin työelämässä. Eurooppalaisten yritysten ja ennen kaikkea työehtosopimusosapuolten tulisi kehittää uusia malleja työn jakamiseksi koko työuran ajalle, jotta edistettäisiin sekä nuorten työntekijöiden entistä parempia työllistymismahdollisuuksia että iäkkäille työntekijöille soveltuvaa työtä.

| 34. | kehottaa vahvistamaan elinikäistä oppimista kansalaisten oikeutena ja talouden ja yhteiskunnan jatkuvasti muuttuviin vaatimuksiin mukautumisen edellyttämänä tekijänä. |
| --- | --- |

34.

kehottaa vahvistamaan elinikäistä oppimista kansalaisten oikeutena ja talouden ja yhteiskunnan jatkuvasti muuttuviin vaatimuksiin mukautumisen edellyttämänä tekijänä.

| 35. | toteaa, että alueilla, joiden väkimäärä vähenee, on mukautettava yleishyödyllisiä palveluja, perusrakenteita ja yhteiskunnallista toimintaa väkiluvun sekä muuttuvan ja vähenevän kysynnän mukaan. Viimeisimmässä laajentumisaallossa unioniin liittyneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Saksan itäosien ongelmat osoittavat, että perusrakenteiden purkamiseen ja muuttamiseen perustuva politiikka voi vaikuttaa oleellisesti alueiden tulevaan kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että alueilla, joiden väkimäärä vähenee, on mukautettava yleishyödyllisiä palveluja, perusrakenteita ja yhteiskunnallista toimintaa väkiluvun sekä muuttuvan ja vähenevän kysynnän mukaan. Viimeisimmässä laajentumisaallossa unioniin liittyneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Saksan itäosien ongelmat osoittavat, että perusrakenteiden purkamiseen ja muuttamiseen perustuva politiikka voi vaikuttaa oleellisesti alueiden tulevaan kilpailukykyyn.

| 36. | pitää välttämättömänä, että rakennerahastoja ja maaseuturahastoa tarkastellaan yleisesti väestökehityksen seurausten asettamiin haasteisiin vastaamisen näkökulmasta. Komitea onkin tyytyväinen komission ilmoitukseen, jonka mukaan vuoden 2008 loppuun mennessä annettavassa tiedonannossa ehdotetaan tapoja ottaa huomioon ikääntyvän väestön tarpeet nykyistä mielekkäämmällä tavalla ja kiinnitetään erityishuomiota rakennerahastojen mahdolliseen rooliin tällä alalla. |
| --- | --- |

36.

pitää välttämättömänä, että rakennerahastoja ja maaseuturahastoa tarkastellaan yleisesti väestökehityksen seurausten asettamiin haasteisiin vastaamisen näkökulmasta. Komitea onkin tyytyväinen komission ilmoitukseen, jonka mukaan vuoden 2008 loppuun mennessä annettavassa tiedonannossa ehdotetaan tapoja ottaa huomioon ikääntyvän väestön tarpeet nykyistä mielekkäämmällä tavalla ja kiinnitetään erityishuomiota rakennerahastojen mahdolliseen rooliin tällä alalla.

| 37. | kehottaa arvioimaan rakennerahastojen ja maaseuturahaston roolia tarkasteltaessa myös kasvavien ja asukkaitaan menettävien alueiden tarpeiden riittävää huomioon ottamista eri välineissä. Alueiden komitea kehottaa edelleen ajoittamaan tarkastelun siten, että sen tulokset saataisiin vielä tukikauden alkupuoliskolla. Alueiden komitea odottaa, että komissio mainitsee väestönkehityksen tavoitteen 3 -ohjelmien ja Interreg IVC -ohjelman painopisteissä. |
| --- | --- |

37.

kehottaa arvioimaan rakennerahastojen ja maaseuturahaston roolia tarkasteltaessa myös kasvavien ja asukkaitaan menettävien alueiden tarpeiden riittävää huomioon ottamista eri välineissä. Alueiden komitea kehottaa edelleen ajoittamaan tarkastelun siten, että sen tulokset saataisiin vielä tukikauden alkupuoliskolla. Alueiden komitea odottaa, että komissio mainitsee väestönkehityksen tavoitteen 3 -ohjelmien ja Interreg IVC -ohjelman painopisteissä.

| 38. | kiinnittää huomiota siihen, että kaupunkialueilla, joille muuttaa paljon väkeä, on huomattavia ongelmia integroida erilaiset väestöryhmät. Väestökehitys vaikuttaa eri väestöryhmiin eri tavoin. Maahanmuuttajataustaisten nuorten integraatio on tulevaisuuden kysymys eurooppalaisissa yhteiskunnissa. Etenkin kaupunkialueilla haasteena on eri ryhmien väestörakenteen hyvin nopea muuttuminen. |
| --- | --- |

38.

kiinnittää huomiota siihen, että kaupunkialueilla, joille muuttaa paljon väkeä, on huomattavia ongelmia integroida erilaiset väestöryhmät. Väestökehitys vaikuttaa eri väestöryhmiin eri tavoin. Maahanmuuttajataustaisten nuorten integraatio on tulevaisuuden kysymys eurooppalaisissa yhteiskunnissa. Etenkin kaupunkialueilla haasteena on eri ryhmien väestörakenteen hyvin nopea muuttuminen.

| 39. | ehdottaa edellä mainittujen tulosten valossa, että unionitasolla kartoitettaisiin sellaisia tyypillisiä alueellisia ja paikallisia ongelmia ja kehityssuuntia, jotka edellyttävät kulloinkin erilaisia ratkaisuja ja strategioita. Kartoituksen avuksi on liitteessä paikallaan esittää tapausesimerkkejä. |
| --- | --- |

39.

ehdottaa edellä mainittujen tulosten valossa, että unionitasolla kartoitettaisiin sellaisia tyypillisiä alueellisia ja paikallisia ongelmia ja kehityssuuntia, jotka edellyttävät kulloinkin erilaisia ratkaisuja ja strategioita. Kartoituksen avuksi on liitteessä paikallaan esittää tapausesimerkkejä.

Bryssel 6. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

II   Asian käsittely

| Otsikko | Komission tiedonanto — Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | KOM(2006) 571 lopullinen |
| Oikeusperusta | EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | |
| Komission lausuntopyyntö | 12.10.2006 |
| Työvaliokunnan päätös | 25.4.2006 |
| Vastaava valiokunta | ”Talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunta (ECOS) |
| Esittelijä | Gerd Harms, Brandenburgin Eurooppa- ja liittovaltioasiain valtuutettu ja osavaltiokanslian valtiosihteeri (DE, PSE) |
| Analyysimuistio | 14.12.2006 |
| Valiokuntakäsittely | 2.2.2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 30.3.2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin enemmistön äänin. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6.–7. kesäkuuta 2007, kesäkuun 6. päivän istunto |
| Komitean aiempi lausunto | Alueiden komitean lausunto vihreästä kirjasta ”Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä”
  CdR 152/2005 fin  (1)— KOM(2005) 94 lopullinen |

Otsikko

Otsikko

Komission tiedonanto — Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

KOM(2006) 571 lopullinen

Oikeusperusta

Oikeusperusta

EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

Komission lausuntopyyntö

Komission lausuntopyyntö

12.10.2006

Työvaliokunnan päätös

Työvaliokunnan päätös

25.4.2006

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”Talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunta (ECOS)

Esittelijä

Esittelijä

Gerd Harms, Brandenburgin Eurooppa- ja liittovaltioasiain valtuutettu ja osavaltiokanslian valtiosihteeri (DE, PSE)

Analyysimuistio

Analyysimuistio

14.12.2006

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

2.2.2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

30.3.2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin enemmistön äänin.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6.–7. kesäkuuta 2007, kesäkuun 6. päivän istunto

Komitean aiempi lausunto

Komitean aiempi lausunto

Alueiden komitean lausunto vihreästä kirjasta ”Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä”

CdR 152/2005 fin  (1)— KOM(2005) 94 lopullinen

1

---

(1)  EUVL C 115, 16.5.2006, s. 61.

1

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/7

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Laajentumispaketti 2006 — Integrointikyky”

(2007/C 197/02)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitää integrointikykyä tekijänä, joka tulee ottaa asianmukaisesti huomioon, kun määritetään Euroopan unionin laajentumisprosessin etenemisvauhti. Komitean mielestä integrointikyky ei ole veruke jäsenyyden epäämiselle tai lisäkriteeri vaan pikemminkin avoimuuden peruspilari, joka koskee ensiksi EU:ta ja myöhemmin ehdokasvaltioita. |
| --- | --- |

—

pitää integrointikykyä tekijänä, joka tulee ottaa asianmukaisesti huomioon, kun määritetään Euroopan unionin laajentumisprosessin etenemisvauhti. Komitean mielestä integrointikyky ei ole veruke jäsenyyden epäämiselle tai lisäkriteeri vaan pikemminkin avoimuuden peruspilari, joka koskee ensiksi EU:ta ja myöhemmin ehdokasvaltioita.

| — | katsoo, että EU:n laajentuminen merkitsee ensisijaisesti sitoutumista yhteiseen poliittiseen hankkeeseen, joka perustuu yhteisten politiikkojen ja toimielinten lisäksi myös arvoihin ja periaatteisiin. Kykyä integroida uusia jäseniä tulee siis pitää keinona vaalia tällaisia arvoja ja periaatteita, yhteisön politiikkaa ja sen toimielinten toimintaa. Jotta yhteistä poliittista hanketta ei vesitettäisi, sitä pitäisi päinvastoin vahvistaa unionin tulevien laajentumisten myötä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että EU:n laajentuminen merkitsee ensisijaisesti sitoutumista yhteiseen poliittiseen hankkeeseen, joka perustuu yhteisten politiikkojen ja toimielinten lisäksi myös arvoihin ja periaatteisiin. Kykyä integroida uusia jäseniä tulee siis pitää keinona vaalia tällaisia arvoja ja periaatteita, yhteisön politiikkaa ja sen toimielinten toimintaa. Jotta yhteistä poliittista hanketta ei vesitettäisi, sitä pitäisi päinvastoin vahvistaa unionin tulevien laajentumisten myötä.

| — | muistuttaa, että laajentuessaan EU:n tulee voida turvata kykynsä toimia, tehdä päätöksiä ja harjoittaa tehokasta yhteistä politiikkaa. Unionin tuleekin asettaa laajentumispolitiikkansa ehdoksi mahdollisuus säilyttää erityinen institutionaalinen, taloudellinen ja poliittinen rakenteensa. Laajentuminen ei saa heikentää tai vaarantaa unionin alkuperäistä tarkoitusta ja päämäärää. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että laajentuessaan EU:n tulee voida turvata kykynsä toimia, tehdä päätöksiä ja harjoittaa tehokasta yhteistä politiikkaa. Unionin tuleekin asettaa laajentumispolitiikkansa ehdoksi mahdollisuus säilyttää erityinen institutionaalinen, taloudellinen ja poliittinen rakenteensa. Laajentuminen ei saa heikentää tai vaarantaa unionin alkuperäistä tarkoitusta ja päämäärää.

| — | toteaa, että laajentumisia on vaikea toteuttaa tähänastisten sopimusten ja rahoitusnäkymien pohjalta ja ennen kaikkea Nizzan sopimusta muuttamatta ja että unionin kaikkien toimielinten ja muiden elinten tulisi jokaisen laajentumisen yhteydessä osallistua mahdollisten muutosten arvioimiseen. |
| --- | --- |

—

toteaa, että laajentumisia on vaikea toteuttaa tähänastisten sopimusten ja rahoitusnäkymien pohjalta ja ennen kaikkea Nizzan sopimusta muuttamatta ja että unionin kaikkien toimielinten ja muiden elinten tulisi jokaisen laajentumisen yhteydessä osallistua mahdollisten muutosten arvioimiseen.

| — | pitää myönteisenä alueiden komitean liittämistä EU:n rahoitusjärjestelmän uudistukseen; se tulee toteuttaa yhdessä toimielinuudistuksen kanssa, ja se on erottamaton osa unionin laajentumispolitiikkaa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä olevansa vakuuttunut, ettei unionin toimia voida lisätä, jos resurssit vähenevät. Lisäksi komitea muistuttaa, että tulevassa rahoitusrakenteessa on erityisen tärkeää keskittyä aloihin, jotka tarjoavat eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

—

pitää myönteisenä alueiden komitean liittämistä EU:n rahoitusjärjestelmän uudistukseen; se tulee toteuttaa yhdessä toimielinuudistuksen kanssa, ja se on erottamaton osa unionin laajentumispolitiikkaa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä olevansa vakuuttunut, ettei unionin toimia voida lisätä, jos resurssit vähenevät. Lisäksi komitea muistuttaa, että tulevassa rahoitusrakenteessa on erityisen tärkeää keskittyä aloihin, jotka tarjoavat eurooppalaista lisäarvoa.

I   Poliittiset suositukset

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006-2007 — Liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä

KOM(2006) 649 lopullinen

Integrointikyky ja alue- ja paikallisviranomaiset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää integrointikykyä tekijänä, joka tulee ottaa asianmukaisesti huomioon, kun määritetään Euroopan unionin laajentumisprosessin etenemisvauhti. Komitean mielestä integrointikyky ei ole veruke jäsenyyden epäämiselle tai lisäkriteeri vaan pikemminkin avoimuuden peruspilari, joka koskee ensiksi EU:ta ja myöhemmin ehdokasvaltioita. |
| --- | --- |

1.

pitää integrointikykyä tekijänä, joka tulee ottaa asianmukaisesti huomioon, kun määritetään Euroopan unionin laajentumisprosessin etenemisvauhti. Komitean mielestä integrointikyky ei ole veruke jäsenyyden epäämiselle tai lisäkriteeri vaan pikemminkin avoimuuden peruspilari, joka koskee ensiksi EU:ta ja myöhemmin ehdokasvaltioita.

| 2. | yhtyy näin ollen joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan integrointikyky on keskeisiä tekijöitä sen varmistamisessa, että laajentumispolitiikalle saadaan uudestaan kansalaisten hyväksyntä. |
| --- | --- |

2.

yhtyy näin ollen joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan integrointikyky on keskeisiä tekijöitä sen varmistamisessa, että laajentumispolitiikalle saadaan uudestaan kansalaisten hyväksyntä.

| 3. | muistuttaa, että Euroopan unionin kykyyn integroida uusia jäseniä sisältyvät erityisesti sen taloudellinen kyky harjoittaa politiikkaansa — etenkin yhteistä maatalouspolitiikkaa ja koheesiopolitiikkaa — tai työmarkkinoiden kyky ottaa vastaan uutta työvoimaa uusista jäsenvaltioista sekä unionin toimielinten kyky työskennellä tehokkaasti, kun jäsenvaltioita on enemmän kuin Eurooppa-neuvoston Kööpenhaminan kokouksessa ennakoitiin. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että Euroopan unionin kykyyn integroida uusia jäseniä sisältyvät erityisesti sen taloudellinen kyky harjoittaa politiikkaansa — etenkin yhteistä maatalouspolitiikkaa ja koheesiopolitiikkaa — tai työmarkkinoiden kyky ottaa vastaan uutta työvoimaa uusista jäsenvaltioista sekä unionin toimielinten kyky työskennellä tehokkaasti, kun jäsenvaltioita on enemmän kuin Eurooppa-neuvoston Kööpenhaminan kokouksessa ennakoitiin.

| 4. | muistuttaa, että laajentuessaan EU:n tulee voida turvata kykynsä toimia, tehdä päätöksiä ja harjoittaa tehokasta yhteistä politiikkaa. Unionin tuleekin asettaa laajentumispolitiikkansa ehdoksi mahdollisuus säilyttää erityinen institutionaalinen, taloudellinen ja poliittinen rakenteensa. Laajentuminen ei saa heikentää tai vaarantaa unionin alkuperäistä tarkoitusta ja päämäärää. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että laajentuessaan EU:n tulee voida turvata kykynsä toimia, tehdä päätöksiä ja harjoittaa tehokasta yhteistä politiikkaa. Unionin tuleekin asettaa laajentumispolitiikkansa ehdoksi mahdollisuus säilyttää erityinen institutionaalinen, taloudellinen ja poliittinen rakenteensa. Laajentuminen ei saa heikentää tai vaarantaa unionin alkuperäistä tarkoitusta ja päämäärää.

| 5. | katsoo, että EU:n laajentuminen merkitsee ensisijaisesti sitoutumista yhteiseen poliittiseen hankkeeseen, joka perustuu yhteisten politiikkojen ja toimielinten lisäksi myös arvoihin ja periaatteisiin. Kykyä integroida uusia jäseniä tulee siis pitää keinona vaalia tällaisia arvoja ja periaatteita, yhteisön politiikkaa ja sen toimielinten toimintaa. Jotta yhteistä poliittista hanketta ei vesitettäisi, sitä pitäisi päinvastoin vahvistaa unionin tulevien laajentumisten myötä. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että EU:n laajentuminen merkitsee ensisijaisesti sitoutumista yhteiseen poliittiseen hankkeeseen, joka perustuu yhteisten politiikkojen ja toimielinten lisäksi myös arvoihin ja periaatteisiin. Kykyä integroida uusia jäseniä tulee siis pitää keinona vaalia tällaisia arvoja ja periaatteita, yhteisön politiikkaa ja sen toimielinten toimintaa. Jotta yhteistä poliittista hanketta ei vesitettäisi, sitä pitäisi päinvastoin vahvistaa unionin tulevien laajentumisten myötä.

| 6. | pitää nyt käytävää keskustelua integrointikyvystä myöhästyneenä, sillä sitä olisi pitänyt käydä perusteellisemmin jo Agenda 2000 -neuvottelujen aikana ja sittemmin juuri ennen uusia laajentumisia sekä neuvoteltaessa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä. |
| --- | --- |

6.

pitää nyt käytävää keskustelua integrointikyvystä myöhästyneenä, sillä sitä olisi pitänyt käydä perusteellisemmin jo Agenda 2000 -neuvottelujen aikana ja sittemmin juuri ennen uusia laajentumisia sekä neuvoteltaessa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä.

| 7. | huomauttaa, että komission asiakirjassa esitellään integrointikyvystä käytävää keskustelua siinä mielessä epätasapainoisesti, että sen katsotaan kuuluvan pikemminkin ehdokasvaltioiden kuin EU:n vastuulle. |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että komission asiakirjassa esitellään integrointikyvystä käytävää keskustelua siinä mielessä epätasapainoisesti, että sen katsotaan kuuluvan pikemminkin ehdokasvaltioiden kuin EU:n vastuulle.

| 8. | toteaa, että laajentumisia on vaikea toteuttaa tähänastisten sopimusten ja rahoitusnäkymien pohjalta ja ennen kaikkea Nizzan sopimusta muuttamatta ja että unionin kaikkien toimielinten ja muiden elinten tulisi jokaisen laajentumisen yhteydessä osallistua sen arvioimiseen, millaisia muutoksia (esim. EU:n sisämarkkinoita, talousarviota ja varainhoitoa sekä sen institutionaalista toimintaa koskeviin sääntöihin) mahdollisesti tarvitaan, jotta laajentuminen onnistuisi. Alue- ja paikallisviranomaisilla sekä kansallisilla parlamenteilla ja kansalaisyhteiskunnalla on tällaisen arvioinnin yhteydessä tärkeä rooli yhteiskunnallisen hyväksynnän varmistajina (yhteiskunnan kyky ottaa vastaan uusia unionin kansalaisia, joilla on samat arvot, yhteinen identiteetti ja yhteinen kansalaisuus, tarkoituksena syventää entisestään Euroopan kansojen muodostamaa unionia). |
| --- | --- |

8.

toteaa, että laajentumisia on vaikea toteuttaa tähänastisten sopimusten ja rahoitusnäkymien pohjalta ja ennen kaikkea Nizzan sopimusta muuttamatta ja että unionin kaikkien toimielinten ja muiden elinten tulisi jokaisen laajentumisen yhteydessä osallistua sen arvioimiseen, millaisia muutoksia (esim. EU:n sisämarkkinoita, talousarviota ja varainhoitoa sekä sen institutionaalista toimintaa koskeviin sääntöihin) mahdollisesti tarvitaan, jotta laajentuminen onnistuisi. Alue- ja paikallisviranomaisilla sekä kansallisilla parlamenteilla ja kansalaisyhteiskunnalla on tällaisen arvioinnin yhteydessä tärkeä rooli yhteiskunnallisen hyväksynnän varmistajina (yhteiskunnan kyky ottaa vastaan uusia unionin kansalaisia, joilla on samat arvot, yhteinen identiteetti ja yhteinen kansalaisuus, tarkoituksena syventää entisestään Euroopan kansojen muodostamaa unionia).

| 9. | katsoo, että EU:n tulisi pystyä varmistamaan käydessään jäsenyysneuvotteluja ehdokasvaltion kanssa, että integrointikyky otetaan huomioon. Samalla sen tulee valvoa, että kukin ehdokasvaltio täyttää Kööpenhaminan kriteerit. Komitea yhtyykin Euroopan parlamentin esittämään kritiikkiin siitä, että komission vastaus ei ole tyydyttävä, sillä siinä ei käsitellä käynnissä olevia neuvotteluja yksityiskohtaisesti integrointikyvyn näkökulmasta eikä esitetä periaatteita, joiden perusteella integrointikyky tulisi määritellä. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että EU:n tulisi pystyä varmistamaan käydessään jäsenyysneuvotteluja ehdokasvaltion kanssa, että integrointikyky otetaan huomioon. Samalla sen tulee valvoa, että kukin ehdokasvaltio täyttää Kööpenhaminan kriteerit. Komitea yhtyykin Euroopan parlamentin esittämään kritiikkiin siitä, että komission vastaus ei ole tyydyttävä, sillä siinä ei käsitellä käynnissä olevia neuvotteluja yksityiskohtaisesti integrointikyvyn näkökulmasta eikä esitetä periaatteita, joiden perusteella integrointikyky tulisi määritellä.

| 10. | odottaa, että ennen EU:n mahdollisia tulevia laajentumisia komissio selvittää laajentumisen vaikutukset asiaankuuluviin politiikanaloihin ja niiden rahoitukseen sekä unionin toimielinrakenteeseen. Kyseisessä yhteydessä tulisi analysoida myös ehdokasvaltioiden erilaisia uudistusprosesseja etenkin siltä kannalta, että lisättäisiin kansalaisten osallistumista itse liittymisprosessiin ja hallinnon hajauttamiseen. |
| --- | --- |

10.

odottaa, että ennen EU:n mahdollisia tulevia laajentumisia komissio selvittää laajentumisen vaikutukset asiaankuuluviin politiikanaloihin ja niiden rahoitukseen sekä unionin toimielinrakenteeseen. Kyseisessä yhteydessä tulisi analysoida myös ehdokasvaltioiden erilaisia uudistusprosesseja etenkin siltä kannalta, että lisättäisiin kansalaisten osallistumista itse liittymisprosessiin ja hallinnon hajauttamiseen.

| 11. | ehdottaa, että yhteisön toimielimet tukevat toimia, joilla edistetään kansalaisten ja heidän järjestöjensä mahdollisuuksia ilmaista mielipiteensä integraatioprosessista ja käydä niistä julkista näkemystenvaihtoa. |
| --- | --- |

11.

ehdottaa, että yhteisön toimielimet tukevat toimia, joilla edistetään kansalaisten ja heidän järjestöjensä mahdollisuuksia ilmaista mielipiteensä integraatioprosessista ja käydä niistä julkista näkemystenvaihtoa.

| 12. | katsoo, että tässä yhteydessä koheesiopolitiikan tulevaa kehitystä on analysoitava seikkaperäisesti. Komitea korostaa, että on tarkoituksenmukaista laatia simulaatioita erilaisista mahdollisista laajentumisskenaarioista. Tällainen toimi koskee taloudellisesti ja sosiaalisesti sekä EU:n tuottaman lisäarvon saaman huomion kannalta unionin tärkeimpiin kuuluvan politiikanalan integrointikykyä, ja se tulee toteuttaa yhteistyössä komitean kanssa. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että tässä yhteydessä koheesiopolitiikan tulevaa kehitystä on analysoitava seikkaperäisesti. Komitea korostaa, että on tarkoituksenmukaista laatia simulaatioita erilaisista mahdollisista laajentumisskenaarioista. Tällainen toimi koskee taloudellisesti ja sosiaalisesti sekä EU:n tuottaman lisäarvon saaman huomion kannalta unionin tärkeimpiin kuuluvan politiikanalan integrointikykyä, ja se tulee toteuttaa yhteistyössä komitean kanssa.

| 13. | on toisaalta tietoinen siitä, että integrointikykyä on vaikea mitata, sillä se on määritelmänsäkin perusteella muuttuva. Kyse on keinoista, jotka unioni on luonut saavuttaakseen omat tavoitteensa, ja ne voivat muuttua vuosien kuluessa. Komitea kehottaakin määrittelemään nykyistä selvemmin, mitä integrointikyvyllä tarkoitetaan ja miten sitä aiotaan mitata. |
| --- | --- |

13.

on toisaalta tietoinen siitä, että integrointikykyä on vaikea mitata, sillä se on määritelmänsäkin perusteella muuttuva. Kyse on keinoista, jotka unioni on luonut saavuttaakseen omat tavoitteensa, ja ne voivat muuttua vuosien kuluessa. Komitea kehottaakin määrittelemään nykyistä selvemmin, mitä integrointikyvyllä tarkoitetaan ja miten sitä aiotaan mitata.

| 14. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten tulisi osallistua ilman välikäsiä niihin itseensä liittyvien unionin politiikanalojen vaikutusten analysointiin, kun kyseisiin politiikanaloihin tehdään muutoksia laajentumisen johdosta. Tämä on erityisen tärkeää alueilla, jotka rajoittuvat laajentumisprosessiin osallistuviin ehdokasvaltioihin. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisten tulisi osallistua ilman välikäsiä niihin itseensä liittyvien unionin politiikanalojen vaikutusten analysointiin, kun kyseisiin politiikanaloihin tehdään muutoksia laajentumisen johdosta. Tämä on erityisen tärkeää alueilla, jotka rajoittuvat laajentumisprosessiin osallistuviin ehdokasvaltioihin.

| 15. | kannattaa Euroopan parlamentin pyyntöä saada antaa puoltava lausuntonsa paitsi neuvottelujen päätyttyä myös ennen varsinaisten neuvottelujen alkua. |
| --- | --- |

15.

kannattaa Euroopan parlamentin pyyntöä saada antaa puoltava lausuntonsa paitsi neuvottelujen päätyttyä myös ennen varsinaisten neuvottelujen alkua.

| 16. | palauttaa mieliin perustaneensa (Länsi-Balkania, Kroatiaa ja Turkkia käsittelevät) työryhmät, joiden avulla pystytään auttamaan ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia hallintovalmiuksien kehittämisessä sekä edistämään EU:n ja ehdokasvaltioiden välillä tarvittavaa poliittista vuoropuhelua. Komitea toivoo, että työryhmistä kehittyy neuvoa-antavia sekakomiteoita, mikäli eri assosiaatiosopimuksissa niin määrätään, ja että ne toimivat ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten puolestapuhujina koko neuvotteluvaiheen ajan. |
| --- | --- |

16.

palauttaa mieliin perustaneensa (Länsi-Balkania, Kroatiaa ja Turkkia käsittelevät) työryhmät, joiden avulla pystytään auttamaan ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia hallintovalmiuksien kehittämisessä sekä edistämään EU:n ja ehdokasvaltioiden välillä tarvittavaa poliittista vuoropuhelua. Komitea toivoo, että työryhmistä kehittyy neuvoa-antavia sekakomiteoita, mikäli eri assosiaatiosopimuksissa niin määrätään, ja että ne toimivat ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten puolestapuhujina koko neuvotteluvaiheen ajan.

| 17. | korostaa, että integrointikykyä pohdittaessa tulisi lisäksi kehittää vaihtoehtoisia toimintatapoja, joita sovellettaisiin ehdokasvaltioon jos sitä ei otetakaan jäseneksi tai muuhun valtioon, joka on hakenut ehdokasvaltion asemaa mutta jonka hakemusta ei ole hyväksytty. Kyseeseen tulevat esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) vahvistaminen tai tarkoituksenmukaisten toimintatapojen (esim. vapaakauppa tai alueellinen yhteistyö) omaksuminen, minkä avulla on tarkoitus edistää eriytettyä integraatiota ja/tai etuoikeutettuja kumppanuuksia. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että integrointikykyä pohdittaessa tulisi lisäksi kehittää vaihtoehtoisia toimintatapoja, joita sovellettaisiin ehdokasvaltioon jos sitä ei otetakaan jäseneksi tai muuhun valtioon, joka on hakenut ehdokasvaltion asemaa mutta jonka hakemusta ei ole hyväksytty. Kyseeseen tulevat esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) vahvistaminen tai tarkoituksenmukaisten toimintatapojen (esim. vapaakauppa tai alueellinen yhteistyö) omaksuminen, minkä avulla on tarkoitus edistää eriytettyä integraatiota ja/tai etuoikeutettuja kumppanuuksia.

Toimielin- ja rahoitusuudistukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 18. | yhtyy joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin ja korostaa omalta osaltaan, että toimielinkysymykset on ratkaistava ennen mahdollisia tulevia laajentumisia ja vuonna 2009 käytäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Komitea toistaa vetoomuksensa sen puolesta, että uudistusprosessin yhteydessä luotaisiin toimintamuotoja, jotka varmistavat EU:n päätöksentekoprosessien entistä paremman toimivuuden sekä lisäävät samalla kansalaisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista yhteisön lainsäädäntöprosessiin. Näin tunnustettaisiin laajentuneen EU:n hallinnon monitasoisuuden tarjoamat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

18.

yhtyy joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin ja korostaa omalta osaltaan, että toimielinkysymykset on ratkaistava ennen mahdollisia tulevia laajentumisia ja vuonna 2009 käytäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Komitea toistaa vetoomuksensa sen puolesta, että uudistusprosessin yhteydessä luotaisiin toimintamuotoja, jotka varmistavat EU:n päätöksentekoprosessien entistä paremman toimivuuden sekä lisäävät samalla kansalaisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista yhteisön lainsäädäntöprosessiin. Näin tunnustettaisiin laajentuneen EU:n hallinnon monitasoisuuden tarjoamat mahdollisuudet.

| 19. | pitää myönteisenä alueiden komitean liittämistä EU:n rahoitusjärjestelmän uudistukseen; se tulee toteuttaa yhdessä toimielinuudistuksen kanssa, ja se on erottamaton osa unionin laajentumispolitiikkaa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä olevansa vakuuttunut, ettei unionin toimia voida lisätä, jos resurssit vähenevät. Lisäksi komitea muistuttaa, että tulevassa rahoitusrakenteessa on erityisen tärkeää keskittyä aloihin, jotka tarjoavat eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

19.

pitää myönteisenä alueiden komitean liittämistä EU:n rahoitusjärjestelmän uudistukseen; se tulee toteuttaa yhdessä toimielinuudistuksen kanssa, ja se on erottamaton osa unionin laajentumispolitiikkaa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä olevansa vakuuttunut, ettei unionin toimia voida lisätä, jos resurssit vähenevät. Lisäksi komitea muistuttaa, että tulevassa rahoitusrakenteessa on erityisen tärkeää keskittyä aloihin, jotka tarjoavat eurooppalaista lisäarvoa.

Yleistä yhteisymmärrystä edistävä avoimuus ja tiedotus

ALUEIDEN KOMITEA

| 20. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin ehdokasvaltioiden kanssa käytävien jäsenyysneuvottelujen avoimuuden lisäämisestä, jotta laajentumisprosessin demokraattinen legitiimiys vahvistuisi sekä jäsenyys- ja laajentumiskysymyksistä päättävien poliitikkojen ja kansalaisten välinen kuilu kaventuisi. Komitean mielestä kansalaisyhteiskunnan, ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten sekä alueiden komitean tulisi voida osallistua aktiivisesti liittymisprosessin eri vaiheisiin, silloin kun arvioidaan analyyttisesti (screening) koheesiopolitiikkaa ja hallinnon hajauttamista koskevia neuvottelulukuja. Tämä palvelisi edellä mainittuja tarkoituksia ja parantaisi neuvottelujen laatua. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin ehdokasvaltioiden kanssa käytävien jäsenyysneuvottelujen avoimuuden lisäämisestä, jotta laajentumisprosessin demokraattinen legitiimiys vahvistuisi sekä jäsenyys- ja laajentumiskysymyksistä päättävien poliitikkojen ja kansalaisten välinen kuilu kaventuisi. Komitean mielestä kansalaisyhteiskunnan, ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten sekä alueiden komitean tulisi voida osallistua aktiivisesti liittymisprosessin eri vaiheisiin, silloin kun arvioidaan analyyttisesti (screening) koheesiopolitiikkaa ja hallinnon hajauttamista koskevia neuvottelulukuja. Tämä palvelisi edellä mainittuja tarkoituksia ja parantaisi neuvottelujen laatua.

| 21. | korostaa, että komission tulisi avoimuutta ja kansalaisläheisyyttä korostavan lähestymistapansa mukaisesti toimittaa EU:n ehdokasvaltioita ja mahdollisia ehdokasvaltioita koskeva vuosikertomuksensa kyseisten maiden kielillä, jotta liittymisprosessin laatu paranisi ja kansalaiset voisivat osallistua maassaan käytävään keskusteluun EU-jäsenyydestä. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että komission tulisi avoimuutta ja kansalaisläheisyyttä korostavan lähestymistapansa mukaisesti toimittaa EU:n ehdokasvaltioita ja mahdollisia ehdokasvaltioita koskeva vuosikertomuksensa kyseisten maiden kielillä, jotta liittymisprosessin laatu paranisi ja kansalaiset voisivat osallistua maassaan käytävään keskusteluun EU-jäsenyydestä.

| 22. | toteaa lisäksi, että nykymuodossaan liittymisprosessi on yleensä ylhäältä päin johdettu eikä välttämättä kokonaisuudessaan kansallisen parlamentin tai ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten demokraattisen valvonnan piirissä. Myöskään kansalaiset, poliittiset puolueet, kansalaisyhteiskunta ja alue- ja paikallisviranomaiset eivät voi suoraan osallistua siihen. Tämä on aiheuttanut seuraavaa:






  a) | Ehdokasvaltioilta edellytetty uudistusten ja demokratisoitumisen vauhdittaminen ei ole aina edennyt samaan tahtiin kansalaisten hyväksynnän kanssa. |
| --- | --- | --- |

22.

toteaa lisäksi, että nykymuodossaan liittymisprosessi on yleensä ylhäältä päin johdettu eikä välttämättä kokonaisuudessaan kansallisen parlamentin tai ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten demokraattisen valvonnan piirissä. Myöskään kansalaiset, poliittiset puolueet, kansalaisyhteiskunta ja alue- ja paikallisviranomaiset eivät voi suoraan osallistua siihen. Tämä on aiheuttanut seuraavaa:

a)

Ehdokasvaltioilta edellytetty uudistusten ja demokratisoitumisen vauhdittaminen ei ole aina edennyt samaan tahtiin kansalaisten hyväksynnän kanssa.

| b) | Kyseiset muutokset eivät ole aina edenneet samaan tahtiin hallinnon hajauttamisen kanssa. Hajauttaminen on kuitenkin omiaan vauhdittamaan sekä demokratisoitumista että hyväksymistä. |
| --- | --- |

b)

Kyseiset muutokset eivät ole aina edenneet samaan tahtiin hallinnon hajauttamisen kanssa. Hajauttaminen on kuitenkin omiaan vauhdittamaan sekä demokratisoitumista että hyväksymistä.

| c) | Laajentumispolitiikan edellyttämät sisäiset poliittiset ja sosiaaliset uudistukset liittyvät niin valtakunnallisiin kuin alueellisiin ja paikallisiinkin hallintorakenteisiin. Ne ovat yleensä heikkoja, ja niiden tulisi voida tukeutua muiden eurooppalaisten hallintorakenteiden asiantuntemukseen sekä monimuotoisuuden ja toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

c)

Laajentumispolitiikan edellyttämät sisäiset poliittiset ja sosiaaliset uudistukset liittyvät niin valtakunnallisiin kuin alueellisiin ja paikallisiinkin hallintorakenteisiin. Ne ovat yleensä heikkoja, ja niiden tulisi voida tukeutua muiden eurooppalaisten hallintorakenteiden asiantuntemukseen sekä monimuotoisuuden ja toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseen.

| 23. | katsookin aiheelliseksi ehdottaa, että ehdokasvaltioiden hallintoviranomaisten korruptionvastaista toimintaa sekä paikallis-, alue- ja keskusviranomaisten toimia hallinnossa ja oikeuslaitoksessa tarvittavien uudistusten toteuttamiseksi edistettäisiin yhä laajapohjaisempaan osallistumiseen kannustavalla lähestymistavalla ja myös ystävyystoiminnalla. Se on osoittautunut perustavan tärkeäksi kaupunkien vastavuoroisten suhteiden edistämiselle. |
| --- | --- |

23.

katsookin aiheelliseksi ehdottaa, että ehdokasvaltioiden hallintoviranomaisten korruptionvastaista toimintaa sekä paikallis-, alue- ja keskusviranomaisten toimia hallinnossa ja oikeuslaitoksessa tarvittavien uudistusten toteuttamiseksi edistettäisiin yhä laajapohjaisempaan osallistumiseen kannustavalla lähestymistavalla ja myös ystävyystoiminnalla. Se on osoittautunut perustavan tärkeäksi kaupunkien vastavuoroisten suhteiden edistämiselle.

| 24. | korostaa Euroopan parlamentin ja komission tapaan alue- ja paikallisviranomaisten roolin merkitystä tiedotuksessa. Tiedotuksen tulisi olla yhä hajautetumpaa sekä avoimempaa kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle, jotta edistettäisiin yleistä yhteisymmärrystä niin jäsen- kuin ehdokasvaltioissakin sekä laajentumisprosessin avoimuutta, vastuullisuutta ja mahdollisimman laajaa hyväksyntää. Komitea puoltaa siis komission ehdotuksia mutta korostaa, että komission ei tulisi sanoutua irti asiaa koskevasta poliittisesta vastuustaan. Komitea kannustaakin komissiota edistämään alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa sellaisten välineiden hyödyntämistä, joita tarvitaan tämän yhteisen hankkeen saattamiseksi onnistuneesti päätökseen. |
| --- | --- |

24.

korostaa Euroopan parlamentin ja komission tapaan alue- ja paikallisviranomaisten roolin merkitystä tiedotuksessa. Tiedotuksen tulisi olla yhä hajautetumpaa sekä avoimempaa kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle, jotta edistettäisiin yleistä yhteisymmärrystä niin jäsen- kuin ehdokasvaltioissakin sekä laajentumisprosessin avoimuutta, vastuullisuutta ja mahdollisimman laajaa hyväksyntää. Komitea puoltaa siis komission ehdotuksia mutta korostaa, että komission ei tulisi sanoutua irti asiaa koskevasta poliittisesta vastuustaan. Komitea kannustaakin komissiota edistämään alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa sellaisten välineiden hyödyntämistä, joita tarvitaan tämän yhteisen hankkeen saattamiseksi onnistuneesti päätökseen.

| 25. | pyytää EU:n budjettivallan käyttäjää tukemaan rahallisesti toimia, joita EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten on toteutettava. Sen tulee osoittaa erikseen määrärahoja laajentumista koskevien alue- ja paikallistason tiedotuskampanjojen järjestämistä varten sekä tukea jäsen- ja ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia, jotta ne voivat välittää eteenpäin viestiä Eurooppa-hankkeesta. |
| --- | --- |

25.

pyytää EU:n budjettivallan käyttäjää tukemaan rahallisesti toimia, joita EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten on toteutettava. Sen tulee osoittaa erikseen määrärahoja laajentumista koskevien alue- ja paikallistason tiedotuskampanjojen järjestämistä varten sekä tukea jäsen- ja ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia, jotta ne voivat välittää eteenpäin viestiä Eurooppa-hankkeesta.

Bryssel 6. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

II   Asian käsittely

| Otsikko | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006–2007 — Liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | KOM(2006) 649 lopullinen |
| Oikeusperusta | EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | |
| Komission lausuntopyyntö | 8.11.2006 |
| Työvaliokunnan päätös | 25.4.2006 |
| Vastaava valiokunta | ”ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunta (RELEX) |
| Esittelijä | Sacilen (PN) kunnanvaltuutettu Isidoro Gottardo (IT, PPE) |
| Analyysimuistio | 7.12.2006 |
| Valiokuntakäsittely | 25.1.2007 |
| Hyväksytty valiokunnassa | 29.3.2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin enemmistön äänin. |
| Hyväksytty täysistunnossa | 6. kesäkuuta 2007 |
| Komitean aiemmat lausunnot | CdR 115/2006 fin (1), lausunto aiheista ”Vuoden 2005 laajentumispaketti 2005/ELAR/001” ja ”Komission tiedonanto — Länsi-Balkanin maat matkalla kohti EU:ta:vakauden varmistaminen ja hyvinvoinnin lisääminen” KOM(2006) 27 lopullinen, esittelijä: Franz Schausberger (AT, PPE), hyväksytty AK:n täysistunnossa 11.10.2006.
  CdR 50/2006 fin (2), lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu” KOM(2005) 290 lopullinen, esittelijä: Isidoro Gottardo (IT, PPE), hyväksytty AK:n täysistunnossa 27.4.2006.
  CdR 499/2004 fin (3), lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston päätös Kroatian Eurooppa-kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista” KOM(2004) 275 lopullinen, esittelijä: Isidoro Gottardo (IT, PPE), hyväksytty AK:n täysistunnossa 13.10.2005.
  CdR 495/2004 fin (4), lausunto aiheesta ”Euroopan komission suositus Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa” KOM(2004) 656 lopullinen, esittelijä: Helene Lund (DK, PSE), hyväksytty AK:n täysistunnossa 6.7.2005. |

Otsikko

Otsikko

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006–2007 — Liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

KOM(2006) 649 lopullinen

Oikeusperusta

Oikeusperusta

EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

Komission lausuntopyyntö

Komission lausuntopyyntö

8.11.2006

Työvaliokunnan päätös

Työvaliokunnan päätös

25.4.2006

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunta (RELEX)

Esittelijä

Esittelijä

Sacilen (PN) kunnanvaltuutettu Isidoro Gottardo (IT, PPE)

Isidoro Gottardo (IT, PPE)

Analyysimuistio

Analyysimuistio

7.12.2006

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

25.1.2007

Hyväksytty valiokunnassa

Hyväksytty valiokunnassa

29.3.2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin enemmistön äänin.

Hyväksytty täysistunnossa

Hyväksytty täysistunnossa

6. kesäkuuta 2007

Komitean aiemmat lausunnot

Komitean aiemmat lausunnot

CdR 115/2006 fin (1), lausunto aiheista ”Vuoden 2005 laajentumispaketti 2005/ELAR/001” ja ”Komission tiedonanto — Länsi-Balkanin maat matkalla kohti EU:ta:vakauden varmistaminen ja hyvinvoinnin lisääminen” KOM(2006) 27 lopullinen, esittelijä: Franz Schausberger (AT, PPE), hyväksytty AK:n täysistunnossa 11.10.2006.

1

Franz Schausberger

CdR 50/2006 fin (2), lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu” KOM(2005) 290 lopullinen, esittelijä: Isidoro Gottardo (IT, PPE), hyväksytty AK:n täysistunnossa 27.4.2006.

2

Isidoro Gottardo

CdR 499/2004 fin (3), lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston päätös Kroatian Eurooppa-kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista” KOM(2004) 275 lopullinen, esittelijä: Isidoro Gottardo (IT, PPE), hyväksytty AK:n täysistunnossa 13.10.2005.

3

Isidoro Gottardo

CdR 495/2004 fin (4), lausunto aiheesta ”Euroopan komission suositus Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa” KOM(2004) 656 lopullinen, esittelijä: Helene Lund (DK, PSE), hyväksytty AK:n täysistunnossa 6.7.2005.

4

Helene Lund

---

(1)  EUVL C 51, 6.3.2007, s. 16.

1

(2)  EUVL C 206, 29.8.2006, s. 23.

2

(3)  EUVL C 81, 4.4.2006, s. 42.

3

(4)  EUVL C 31, 7.2.2006, s. 11.

4

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/12

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Laajentumispaketti 2006 — Ehdokasvaltiot”

(2007/C 197/03)

ALUEIDEN KOMITEA

muistuttaa, että unionin laajentuminen on ollut menestystarina Euroopan unionin ja koko maanosan kannalta ja

| — | korostaa laajentumisprosessin alue- ja paikallisulottuvuuden merkitystä sisäisen vakauden ja siihen keskeisenä osana kuuluvan ruohonjuuritason demokratian turvaamisessa. |
| --- | --- |

—

korostaa laajentumisprosessin alue- ja paikallisulottuvuuden merkitystä sisäisen vakauden ja siihen keskeisenä osana kuuluvan ruohonjuuritason demokratian turvaamisessa.

| — | korostaa olevan tärkeää, että toimet Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten edellytysten saavuttamiseksi jatkuvat. Tämä koskee erityisesti sananvapauden, uskonnonvapauden, naisten oikeuksien, vähemmistön oikeuksien ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden vahvistamista sekä ihmisoikeuksien suojelun institutionaalisen kehyksen parantamista. |
| --- | --- |

—

korostaa olevan tärkeää, että toimet Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten edellytysten saavuttamiseksi jatkuvat. Tämä koskee erityisesti sananvapauden, uskonnonvapauden, naisten oikeuksien, vähemmistön oikeuksien ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden vahvistamista sekä ihmisoikeuksien suojelun institutionaalisen kehyksen parantamista.

| — | korostaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettava laajentumisprosessin poliittinen seuranta on mittava haaste, sillä kyseessä on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta merkittävä asia. Komitea päätti sen vuoksi perustaa Kroatiaa ja Turkkia käsittelevät työryhmät, joiden tarkoituksena on edistää vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien kanssa, kun komitea muotoilee näkökantojaan. |
| --- | --- |

—

korostaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettava laajentumisprosessin poliittinen seuranta on mittava haaste, sillä kyseessä on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta merkittävä asia. Komitea päätti sen vuoksi perustaa Kroatiaa ja Turkkia käsittelevät työryhmät, joiden tarkoituksena on edistää vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien kanssa, kun komitea muotoilee näkökantojaan.

| — | pitää myönteisenä edistystä, jota Kroatiassa on saavutettu poliittisten ja taloudellisten sekä yhteisön säännöstöä koskevien vaatimusten täyttämisessä, samoin kuin edistystä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanossa. Komitea on tyytyväinen Kroatian viranomaisten jatkuviin toimiin Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten kriteerien saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

pitää myönteisenä edistystä, jota Kroatiassa on saavutettu poliittisten ja taloudellisten sekä yhteisön säännöstöä koskevien vaatimusten täyttämisessä, samoin kuin edistystä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanossa. Komitea on tyytyväinen Kroatian viranomaisten jatkuviin toimiin Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten kriteerien saavuttamiseksi.

| — | pitää Turkin säätämiä huomattavia uudistuksia myönteisinä, mutta on edelleen huolissaan siitä, että uudistustahti on hidastunut. Komitea muistuttaa, että sen poliittisena tavoitteena on edelleen neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen Turkin kanssa. |
| --- | --- |

—

pitää Turkin säätämiä huomattavia uudistuksia myönteisinä, mutta on edelleen huolissaan siitä, että uudistustahti on hidastunut. Komitea muistuttaa, että sen poliittisena tavoitteena on edelleen neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen Turkin kanssa.

| — | ilmaisee tyytyväisyytensä uudistusten jatkumiseen entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ja siihen, että maa on pysynyt hyvin tavoitteissaan saavuttaa Kööpenhaminassa asetetut poliittiset kriteerit. Komitea panee kuitenkin merkille uudistusvauhdin hidastuneen vuonna 2006. |
| --- | --- |

—

ilmaisee tyytyväisyytensä uudistusten jatkumiseen entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ja siihen, että maa on pysynyt hyvin tavoitteissaan saavuttaa Kööpenhaminassa asetetut poliittiset kriteerit. Komitea panee kuitenkin merkille uudistusvauhdin hidastuneen vuonna 2006.

I   Poliittiset suositukset

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006–2007 liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä

KOM(2006) 649 lopullinen

ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset suositukset

| 1. | muistuttaa, että yhteisön peräkkäiset laajentumiset ovat alusta alkaen olleet Euroopan rakennushankkeen olennainen osa. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että yhteisön peräkkäiset laajentumiset ovat alusta alkaen olleet Euroopan rakennushankkeen olennainen osa.

| 2. | katsoo, että laajentumiskehityksellä on huomattava merkitys liittymisprosessissa olevien maiden demokraattiselle ja vakaalle kehitykselle, Euroopan alueen vakaudelle sekä Euroopan unionin turvallisuudelle. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että laajentumiskehityksellä on huomattava merkitys liittymisprosessissa olevien maiden demokraattiselle ja vakaalle kehitykselle, Euroopan alueen vakaudelle sekä Euroopan unionin turvallisuudelle.

| 3. | muistuttaa, että unionin laajentuminen on ollut menestystarina Euroopan unionin ja koko maanosan kannalta. Laajentuminen päätti Euroopan kahtiajaon, ja se on edistänyt rauhaa ja vakautta koko maanosassa. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että unionin laajentuminen on ollut menestystarina Euroopan unionin ja koko maanosan kannalta. Laajentuminen päätti Euroopan kahtiajaon, ja se on edistänyt rauhaa ja vakautta koko maanosassa.

| 4. | korostaa laajentumisprosessin alue- ja paikallisulottuvuuden merkitystä ja tunnustaa alue- ja paikallispolitiikkojen tärkeän roolin sisäisen vakauden ja siihen keskeisenä osana kuuluvan ruohonjuuritason demokratian turvaamisessa. |
| --- | --- |

4.

korostaa laajentumisprosessin alue- ja paikallisulottuvuuden merkitystä ja tunnustaa alue- ja paikallispolitiikkojen tärkeän roolin sisäisen vakauden ja siihen keskeisenä osana kuuluvan ruohonjuuritason demokratian turvaamisessa.

| 5. | korostaa, että kutakin Euroopan unionin jäseneksi pyrkivää maata on arvioitava sen omien ansioiden pohjalta ja sen mukaan, miten maa on saavuttanut tiukat jäsenyysvaatimukset. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että kutakin Euroopan unionin jäseneksi pyrkivää maata on arvioitava sen omien ansioiden pohjalta ja sen mukaan, miten maa on saavuttanut tiukat jäsenyysvaatimukset.

| 6. | korostaa, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin perustuva hyvä eurooppalainen hallintotapa voidaan saavuttaa hajauttamisen kautta, pakottamatta yhdenmukaisiin kaavoihin. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin perustuva hyvä eurooppalainen hallintotapa voidaan saavuttaa hajauttamisen kautta, pakottamatta yhdenmukaisiin kaavoihin.

| 7. | huomauttaa, että valtuuksien ja taloudellisten resurssien tasapainoinen siirtäminen hajautetun hallinnon piiriin kuuluville viranomaisille on olennaisen tärkeää tehokkaan paikallis- ja aluedemokratian toteuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että valtuuksien ja taloudellisten resurssien tasapainoinen siirtäminen hajautetun hallinnon piiriin kuuluville viranomaisille on olennaisen tärkeää tehokkaan paikallis- ja aluedemokratian toteuttamisen kannalta.

| 8. | kehottaa yhteistyötoimiin sekä niiden kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon, joita kertyi EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa toteutetusta laajentumista valmistelevasta politiikasta. |
| --- | --- |

8.

kehottaa yhteistyötoimiin sekä niiden kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon, joita kertyi EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa toteutetusta laajentumista valmistelevasta politiikasta.

Kroatia

| 9. | pitää myönteisenä edistystä, jota on saavutettu poliittisten ja taloudellisten sekä yhteisön säännöstöä koskevien vaatimusten täyttämisessä, samoin kuin edistystä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanossa. Komitea on tyytyväinen jatkuviin toimiin Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten kriteerien saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä edistystä, jota on saavutettu poliittisten ja taloudellisten sekä yhteisön säännöstöä koskevien vaatimusten täyttämisessä, samoin kuin edistystä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanossa. Komitea on tyytyväinen jatkuviin toimiin Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten kriteerien saavuttamiseksi.

| 10. | korostaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettava laajentumisprosessin poliittinen seuranta on mittava haaste, sillä kyseessä on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta merkittävä asia. Komitea päätti sen vuoksi perustaa Kroatiaa käsittelevän työryhmän, jonka tarkoituksena on edistää vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien kanssa, kun komitea muotoilee näkökantojaan. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettava laajentumisprosessin poliittinen seuranta on mittava haaste, sillä kyseessä on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta merkittävä asia. Komitea päätti sen vuoksi perustaa Kroatiaa käsittelevän työryhmän, jonka tarkoituksena on edistää vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien kanssa, kun komitea muotoilee näkökantojaan.

| 11. | toteaa, että se aikoo työryhmän myötä edistää jatkuvaa vuoropuhelua Kroatian poliittisten edustajien kanssa. Lisäksi komitea aikoo kannustaa ja tukea laajentumisprosessia koskevien tiedotus- ja viestintäkampanjoiden järjestämistä Euroopan unionin sekä Kroatian kaupungeissa ja alueilla. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että se aikoo työryhmän myötä edistää jatkuvaa vuoropuhelua Kroatian poliittisten edustajien kanssa. Lisäksi komitea aikoo kannustaa ja tukea laajentumisprosessia koskevien tiedotus- ja viestintäkampanjoiden järjestämistä Euroopan unionin sekä Kroatian kaupungeissa ja alueilla.

| 12. | tähdentää, että yksi keino kehittää vaurautta ja vakautta Kroatiassa ja Länsi-Balkanin alueella on alue- ja paikallisviranomaisten aktiivinen rajatylittävä yhteistyö. |
| --- | --- |

12.

tähdentää, että yksi keino kehittää vaurautta ja vakautta Kroatiassa ja Länsi-Balkanin alueella on alue- ja paikallisviranomaisten aktiivinen rajatylittävä yhteistyö.

| 13. | pitää myönteisenä sitä, että julkishallinnon uudistamiseksi laaditaan strategiaa, ja kiinnittää huomion siihen, että alue- ja paikallishallinnon kapasiteettiongelmat vaativat ratkaisua. |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä sitä, että julkishallinnon uudistamiseksi laaditaan strategiaa, ja kiinnittää huomion siihen, että alue- ja paikallishallinnon kapasiteettiongelmat vaativat ratkaisua.

| 14. | pitää tärkeänä, että hallitus on ryhtynyt soveltamaan strategioita oikeuslaitoksen uudistamiseksi ja korruption torjumiseksi, ja ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Kroatia on edistynyt vähemmistöjä ja pakolaisten paluuprosessia koskevissa kysymyksissä. Komitea korostaa kuitenkin, että uudistusponnistuksia on jatkettava kaikilla näillä aloilla, ja suosittelee, että edistymistä vauhditetaan erityisesti kahdella viimeksi mainitulla alalla. |
| --- | --- |

14.

pitää tärkeänä, että hallitus on ryhtynyt soveltamaan strategioita oikeuslaitoksen uudistamiseksi ja korruption torjumiseksi, ja ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Kroatia on edistynyt vähemmistöjä ja pakolaisten paluuprosessia koskevissa kysymyksissä. Komitea korostaa kuitenkin, että uudistusponnistuksia on jatkettava kaikilla näillä aloilla, ja suosittelee, että edistymistä vauhditetaan erityisesti kahdella viimeksi mainitulla alalla.

| 15. | korostaa toimivan demokraattisen ja hajautetun hallinnon merkitystä kansalaisten tarpeiden tyydyttämisessä ja viittaa alue- ja paikallisviranomaisten keskeiseen rooliin uudistuspolitiikkojen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

15.

korostaa toimivan demokraattisen ja hajautetun hallinnon merkitystä kansalaisten tarpeiden tyydyttämisessä ja viittaa alue- ja paikallisviranomaisten keskeiseen rooliin uudistuspolitiikkojen toteuttamisessa.

| 16. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Kroatia on jatkanut täysimääräistä yhteistyötä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen ICTY:n kanssa ja korostaa, että sotarikosoikeudenkäyntejä ja todistajien suojelua on tehostettava. |
| --- | --- |

16.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Kroatia on jatkanut täysimääräistä yhteistyötä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen ICTY:n kanssa ja korostaa, että sotarikosoikeudenkäyntejä ja todistajien suojelua on tehostettava.

| 17. | suosittelee, että julkisia hankintoja koskevien kysymysten ratkaisemisessa pyritään edistymään sen takaamiseksi, että kaikilla hallinnon tasoilla on käytettävissään avoimet menettelyt. |
| --- | --- |

17.

suosittelee, että julkisia hankintoja koskevien kysymysten ratkaisemisessa pyritään edistymään sen takaamiseksi, että kaikilla hallinnon tasoilla on käytettävissään avoimet menettelyt.

| 18. | ilmaisee tyytyväisyytensä aluepolitiikan sekä rakennepoliittisten välineiden koordinoinnin viimeaikaiseen kehitykseen, mutta kiinnittää huomiota siihen, että hallinnon kapasiteettia EU-rahoituksen hyödyntämiseksi on vahvistettava. |
| --- | --- |

18.

ilmaisee tyytyväisyytensä aluepolitiikan sekä rakennepoliittisten välineiden koordinoinnin viimeaikaiseen kehitykseen, mutta kiinnittää huomiota siihen, että hallinnon kapasiteettia EU-rahoituksen hyödyntämiseksi on vahvistettava.

Turkki

| 19. | pitää Turkin säätämiä huomattavia uudistuksia myönteisinä, mutta on edelleen huolissaan siitä, että uudistustahti on hidastunut. |
| --- | --- |

19.

pitää Turkin säätämiä huomattavia uudistuksia myönteisinä, mutta on edelleen huolissaan siitä, että uudistustahti on hidastunut.

| 20. | korostaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettava laajentumisprosessin poliittinen seuranta on mittava haaste, sillä kyseessä on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta merkittävä asia. Komitea päätti sen vuoksi perustaa Turkkia käsittelevän työryhmän, jonka tarkoituksena on edistää vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien kanssa, kun komitea muotoilee näkökantojaan. |
| --- | --- |

20.

korostaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettava laajentumisprosessin poliittinen seuranta on mittava haaste, sillä kyseessä on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta merkittävä asia. Komitea päätti sen vuoksi perustaa Turkkia käsittelevän työryhmän, jonka tarkoituksena on edistää vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien kanssa, kun komitea muotoilee näkökantojaan.

| 21. | muistuttaa, että sen poliittisena tavoitteena on edelleen neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen Turkin kanssa. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että sen poliittisena tavoitteena on edelleen neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen Turkin kanssa.

| 22. | toteaa, että se aikoo työryhmän myötä edistää jatkuvaa vuoropuhelua Turkin poliittisten edustajien kanssa. Lisäksi työryhmä aikoo kannustaa ja tukea laajentumisprosessia koskevien tiedotus- ja viestintäkampanjoiden järjestämistä Euroopan unionin sekä Turkin kaupungeissa ja alueilla. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että se aikoo työryhmän myötä edistää jatkuvaa vuoropuhelua Turkin poliittisten edustajien kanssa. Lisäksi työryhmä aikoo kannustaa ja tukea laajentumisprosessia koskevien tiedotus- ja viestintäkampanjoiden järjestämistä Euroopan unionin sekä Turkin kaupungeissa ja alueilla.

| 23. | korostaa olevan tärkeää, että toimet Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten edellytysten saavuttamiseksi jatkuvat. Tämä koskee erityisesti sananvapauden, uskonnonvapauden, naisten oikeuksien, vähemmistön oikeuksien ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden vahvistamista sekä ihmisoikeuksien suojelun institutionaalisen kehyksen parantamista. |
| --- | --- |

23.

korostaa olevan tärkeää, että toimet Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten edellytysten saavuttamiseksi jatkuvat. Tämä koskee erityisesti sananvapauden, uskonnonvapauden, naisten oikeuksien, vähemmistön oikeuksien ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden vahvistamista sekä ihmisoikeuksien suojelun institutionaalisen kehyksen parantamista.

| 24. | kiinnittää huomion ruohonjuuritason demokratian merkitykseen sekä siihen, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla keskeinen rooli näiden politiikkojen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

24.

kiinnittää huomion ruohonjuuritason demokratian merkitykseen sekä siihen, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla keskeinen rooli näiden politiikkojen täytäntöönpanossa.

| 25. | korostaa paikallishallinnon merkitystä ja kunnanvaltuustojen keskeistä asemaa. |
| --- | --- |

25.

korostaa paikallishallinnon merkitystä ja kunnanvaltuustojen keskeistä asemaa.

| 26. | on tyytyväinen viimeaikaiseen kehitykseen julkishallintoa koskevia kiistoja käsittelevän oikeusasiamiehen toimen perustamisessa. |
| --- | --- |

26.

on tyytyväinen viimeaikaiseen kehitykseen julkishallintoa koskevia kiistoja käsittelevän oikeusasiamiehen toimen perustamisessa.

| 27. | korostaa, että julkisia hankintoja sääntelevän säädöskehyksen parantaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan taata kansalaisille välttämättömiä palveluja tarjoavan paikallishallinnon avoimuus ja vastuuvelvollisuus. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että julkisia hankintoja sääntelevän säädöskehyksen parantaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan taata kansalaisille välttämättömiä palveluja tarjoavan paikallishallinnon avoimuus ja vastuuvelvollisuus.

| 28. | ilmaisee tyytyväisyytensä aluekehitysvirastojen perustamista koskevan lain hyväksymiseen ja ehdottaa, että virastojen hallinnon avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta parannetaan. |
| --- | --- |

28.

ilmaisee tyytyväisyytensä aluekehitysvirastojen perustamista koskevan lain hyväksymiseen ja ehdottaa, että virastojen hallinnon avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta parannetaan.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

| 29. | ilmaisee tyytyväisyytensä uudistusten jatkumiseen ja siihen, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on pysynyt hyvin tavoitteissaan saavuttaa Kööpenhaminassa asetetut poliittiset kriteerit. Komitea panee kuitenkin merkille uudistusvauhdin hidastuneen vuonna 2006. |
| --- | --- |

29.

ilmaisee tyytyväisyytensä uudistusten jatkumiseen ja siihen, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on pysynyt hyvin tavoitteissaan saavuttaa Kööpenhaminassa asetetut poliittiset kriteerit. Komitea panee kuitenkin merkille uudistusvauhdin hidastuneen vuonna 2006.

| 30. | suhtautuu myönteisesti siihen, että heinäkuussa 2006 pidetyt vaalit sujuivat yleisesti ottaen kansainvälisten normien mukaisesti, mutta korostaa, että tarvitaan huomattavia ponnistuksia jäljellä olevien säännönvastaisuuksien poistamiseksi ja sen takaamiseksi, että seuraavissa vaaleissa kyseisiä normeja noudatetaan täysimittaisesti. |
| --- | --- |

30.

suhtautuu myönteisesti siihen, että heinäkuussa 2006 pidetyt vaalit sujuivat yleisesti ottaen kansainvälisten normien mukaisesti, mutta korostaa, että tarvitaan huomattavia ponnistuksia jäljellä olevien säännönvastaisuuksien poistamiseksi ja sen takaamiseksi, että seuraavissa vaaleissa kyseisiä normeja noudatetaan täysimittaisesti.

| 31. | suosittelee, että toimia korruption torjumiseksi pyritään vahvistamaan, jotta avoimuus ja demokraattinen vastuuvelvollisuus voidaan taata kaikilla tasoilla, ja suosittelee poliisi- ja oikeuslaitosta koskevien uudistusten toteuttamista. |
| --- | --- |

31.

suosittelee, että toimia korruption torjumiseksi pyritään vahvistamaan, jotta avoimuus ja demokraattinen vastuuvelvollisuus voidaan taata kaikilla tasoilla, ja suosittelee poliisi- ja oikeuslaitosta koskevien uudistusten toteuttamista.

| 32. | korostaa Ohridin sopimuksen täysimittaisen täytäntöönpanon merkitystä. |
| --- | --- |

32.

korostaa Ohridin sopimuksen täysimittaisen täytäntöönpanon merkitystä.

| 33. | korostaa ruohonjuuritason demokratian merkitystä ja kiinnittää huomion siihen, että alue- ja paikallisviranomaisilla voi olla keskeinen rooli etenkin vähemmistöjen suojelua koskevien säädösten täytäntöönpanossa ja etnisten ryhmien välisten toimivien suhteiden edistämisessä. |
| --- | --- |

33.

korostaa ruohonjuuritason demokratian merkitystä ja kiinnittää huomion siihen, että alue- ja paikallisviranomaisilla voi olla keskeinen rooli etenkin vähemmistöjen suojelua koskevien säädösten täytäntöönpanossa ja etnisten ryhmien välisten toimivien suhteiden edistämisessä.

| 34. | pitää myönteisenä vuonna 2000 annetun virkamieslain täytäntöönpanoa ja viimeaikaisia toimia hallinnon hajauttamiseksi ja kannustaa kunnallisviranomaisia aloitteellisuuteen sen takaamiseksi, että niiden oikeuksia ja toimivaltaa kunnioitetaan. |
| --- | --- |

34.

pitää myönteisenä vuonna 2000 annetun virkamieslain täytäntöönpanoa ja viimeaikaisia toimia hallinnon hajauttamiseksi ja kannustaa kunnallisviranomaisia aloitteellisuuteen sen takaamiseksi, että niiden oikeuksia ja toimivaltaa kunnioitetaan.

| 35. | korostaa tarvetta turvata hallinnon riippumattomuus ja ammattitaito. |
| --- | --- |

35.

korostaa tarvetta turvata hallinnon riippumattomuus ja ammattitaito.

| 36. | vetoaa maan hallitukseen, jotta se ryhtyisi niihin huomattaviin ponnistuksiin, joita tarvitaan aluekehitystä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa ja alan hallintokapasiteetin vahvistamiseksi, jotta voidaan taata aluepolitiikan tehokas täytäntöönpano. |
| --- | --- |

36.

vetoaa maan hallitukseen, jotta se ryhtyisi niihin huomattaviin ponnistuksiin, joita tarvitaan aluekehitystä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa ja alan hallintokapasiteetin vahvistamiseksi, jotta voidaan taata aluepolitiikan tehokas täytäntöönpano.

| 37. | iloitsee viisumimenettelyjen yksinkertaistamista ja takaisinottoa koskevien neuvottelujen käynnistämisestä alueen kaikkien maiden kanssa ja toivoo, että neuvottelut saatetaan päätökseen mahdollisimman pian. Kyseiset sopimukset edistävät ihmisten välisiä yhteyksiä EU:n ja Länsi-Balkanin maiden välillä ja lisäävät etenkin nuoren sukupolven matkustusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

37.

iloitsee viisumimenettelyjen yksinkertaistamista ja takaisinottoa koskevien neuvottelujen käynnistämisestä alueen kaikkien maiden kanssa ja toivoo, että neuvottelut saatetaan päätökseen mahdollisimman pian. Kyseiset sopimukset edistävät ihmisten välisiä yhteyksiä EU:n ja Länsi-Balkanin maiden välillä ja lisäävät etenkin nuoren sukupolven matkustusmahdollisuuksia.

| 38. | kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin oikeusperustan luomiseksi sille, että AK:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välille voidaan perustaa neuvoa-antava sekakomitea. |
| --- | --- |

38.

kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin oikeusperustan luomiseksi sille, että AK:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välille voidaan perustaa neuvoa-antava sekakomitea.

Bryssel 6. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

II   Asian käsittely

| Otsikko | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006–2007 Liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | KOM(2006) 649 lopullinen |
| Oikeusperusta | EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | |
| Komission lausuntopyyntö | 8.11.2006 |
| Työvaliokunnan päätös | 25.4.2006 |
| Vastaava valiokunta | ”ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunta (RELEX) |
| Esittelijä | Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen Antti Liikkanen (FI, PSE) |
| Analyysimuistio | 7.12.2006 |
| Valiokuntakäsittely | 25.1.2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 29.3.2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin yksimielisesti työjärjestyksen 26 artiklan mukaista yksinkertaista menettelyä noudattaen. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6.6.2007 |
| Komitean aiemmat lausunnot | CdR 50/2006 fin (1), lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu”, KOM(2005) 290 lopullinen. Esittelijä Isidoro Gottardo (IT/PPE), lausunto hyväksytty AK:n täysistunnossa 27.4.2006.
  CdR 499/2004 fin (2), lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston päätös Kroatian Eurooppa-kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista”, KOM(2004) 275 lopullinen. Esittelijä Isidoro Gottardo (IT/PPE), lausunto hyväksytty AK:n täysistunnossa 13.10.2005
  CdR 495/2004 fin (3), lausunto aiheesta ”Euroopan komission suositus Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa”, KOM(2004) 656 lopullinen. Esittelijä Helene Lund (DK/PSE), lausunto hyväksytty AK:n täysistunnossa 6.7.2005 |

Otsikko

Otsikk

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006–2007 Liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

KOM(2006) 649 lopullinen

Oikeusperusta

Oikeusperusta

EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

Komission lausuntopyyntö

Komission lausuntopyyntö

8.11.2006

Työvaliokunnan päätös

Työvaliokunnan päätös

25.4.2006

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunta (RELEX)

Esittelijä

Esittelijä

Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen Antti Liikkanen (FI, PSE)

Liikkanen

Analyysimuistio

Analyysimuistio

7.12.2006

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

25.1.2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

29.3.2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin yksimielisesti työjärjestyksen 26 artiklan mukaista yksinkertaista menettelyä noudattaen.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6.6.2007

Komitean aiemmat lausunnot

Komitean aiemmat lausunnot

CdR 50/2006 fin (1), lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu”, KOM(2005) 290 lopullinen. Esittelijä Isidoro Gottardo (IT/PPE), lausunto hyväksytty AK:n täysistunnossa 27.4.2006.

1

CdR 499/2004 fin (2), lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston päätös Kroatian Eurooppa-kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista”, KOM(2004) 275 lopullinen. Esittelijä Isidoro Gottardo (IT/PPE), lausunto hyväksytty AK:n täysistunnossa 13.10.2005

2

CdR 495/2004 fin (3), lausunto aiheesta ”Euroopan komission suositus Turkin edistymisestä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa”, KOM(2004) 656 lopullinen. Esittelijä Helene Lund (DK/PSE), lausunto hyväksytty AK:n täysistunnossa 6.7.2005

3

---

(1)  EUVL C 206, 29.8.2006, s. 23.

1

(2)  EUVL C 81, 4.4.2006, s. 42.

2

(3)  EUVL C 31, 7.2.2006, s. 11.

3

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/16

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Laajentumispaketti 2006 — Ehdokkuutta valmistelevat maat”

(2007/C 197/04)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | luottaa siihen, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa. Komitea myöntää, että mahdolliset ehdokasmaat ovat edenneet lähentymisnäkymiensä toteuttamisessa. |
| --- | --- |

—

luottaa siihen, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa. Komitea myöntää, että mahdolliset ehdokasmaat ovat edenneet lähentymisnäkymiensä toteuttamisessa.

| — | katsoo kuitenkin, että tarkasteltaessa käsillä olevia edellytyksiä ja jo saavutettua edistystä realistisesti, keskeisillä politiikkaan, talouteen ja kansalaisyhteiskuntaan liittyvillä aloilla on edelleen perusluonteisia ongelmia, joiden ratkaiseminen edellyttää kaikilta osapuolilta paljon työtä. |
| --- | --- |

—

katsoo kuitenkin, että tarkasteltaessa käsillä olevia edellytyksiä ja jo saavutettua edistystä realistisesti, keskeisillä politiikkaan, talouteen ja kansalaisyhteiskuntaan liittyvillä aloilla on edelleen perusluonteisia ongelmia, joiden ratkaiseminen edellyttää kaikilta osapuolilta paljon työtä.

| — | haluaa lisäksi korostaa, että mahdollisten ehdokasmaiden jäsenyysprosessin etenemisnopeus riippuu ensisijaisesti kunkin maan uudistusprosessin tuloksista. Samalla on otettava huomioon unionin integraatiokapasiteetti. |
| --- | --- |

—

haluaa lisäksi korostaa, että mahdollisten ehdokasmaiden jäsenyysprosessin etenemisnopeus riippuu ensisijaisesti kunkin maan uudistusprosessin tuloksista. Samalla on otettava huomioon unionin integraatiokapasiteetti.

| — | korostaa tässä yhteydessä lisäksi, ettei kysymys ole pelkästään ”tekninen”: integraatiokapasiteettiin kuuluu unionin instituutioiden toimintakyvyn lisäksi myös aina jäsenvaltioiden kansalaisten tuki päätöksille. |
| --- | --- |

—

korostaa tässä yhteydessä lisäksi, ettei kysymys ole pelkästään ”tekninen”: integraatiokapasiteettiin kuuluu unionin instituutioiden toimintakyvyn lisäksi myös aina jäsenvaltioiden kansalaisten tuki päätöksille.

| — | huomauttaa, että vaikka EU ja Länsi-Balkanin alue tekevät yhteistyötä uudistusten edistämiseksi kaupan vapauttamisen, yksityistämisen, lainsäädännön uudistuksen ja ulkomaisten sijoitusten edistämisen aloilla, ei alue- ja paikallistason yhteistyölle ole toistaiseksi selkeää toimintakehystä. Alueiden komitean helmikuussa 2006 perustaman ”Länsi-Balkan” -työryhmän tavoitteena onkin tarjota tällainen toimintakehys. Sen myötä paikallisen ja alueellisen yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen asema unionin poliittisella esityslistalla paranisi. |
| --- | --- |

—

huomauttaa, että vaikka EU ja Länsi-Balkanin alue tekevät yhteistyötä uudistusten edistämiseksi kaupan vapauttamisen, yksityistämisen, lainsäädännön uudistuksen ja ulkomaisten sijoitusten edistämisen aloilla, ei alue- ja paikallistason yhteistyölle ole toistaiseksi selkeää toimintakehystä. Alueiden komitean helmikuussa 2006 perustaman ”Länsi-Balkan” -työryhmän tavoitteena onkin tarjota tällainen toimintakehys. Sen myötä paikallisen ja alueellisen yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen asema unionin poliittisella esityslistalla paranisi.

| — | muistuttaa, että laajentumisprosessin seuranta kansallisella sekä alue- ja paikallistasolla on huomattava haaste, kun otetaan huomioon sen merkitys unionin tulevaisuudelle sekä tarve vakauttaa Länsi-Balkan. Tämän vuoksi alueiden komiteasta oli tärkeää luoda poliittinen foorumi kehittämään prosessia, johon kuuluu kaikkien asianosaisten vuoropuhelun edistäminen poliittisten asemien määrittelemiseksi. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että laajentumisprosessin seuranta kansallisella sekä alue- ja paikallistasolla on huomattava haaste, kun otetaan huomioon sen merkitys unionin tulevaisuudelle sekä tarve vakauttaa Länsi-Balkan. Tämän vuoksi alueiden komiteasta oli tärkeää luoda poliittinen foorumi kehittämään prosessia, johon kuuluu kaikkien asianosaisten vuoropuhelun edistäminen poliittisten asemien määrittelemiseksi.

I   Poliittiset suositukset

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006–2007 liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä

KOM(2006) 649 lopullinen

ALUEIDEN KOMITEA

Laajentumisstrategia ja yleiset haasteet

| 1 | luottaa siihen, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa. Komitea myöntää, että mahdolliset ehdokasmaat ovat edenneet lähentymisnäkymiensä toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1

luottaa siihen, että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa. Komitea myöntää, että mahdolliset ehdokasmaat ovat edenneet lähentymisnäkymiensä toteuttamisessa.

| 2 | katsoo kuitenkin, että tarkasteltaessa käsillä olevia edellytyksiä ja jo saavutettua edistystä realistisesti, keskeisillä politiikkaan, talouteen ja kansalaisyhteiskuntaan liittyvillä aloilla on edelleen perusluonteisia ongelmia, joiden ratkaiseminen edellyttää kaikilta osapuolilta paljon työtä. |
| --- | --- |

2

katsoo kuitenkin, että tarkasteltaessa käsillä olevia edellytyksiä ja jo saavutettua edistystä realistisesti, keskeisillä politiikkaan, talouteen ja kansalaisyhteiskuntaan liittyvillä aloilla on edelleen perusluonteisia ongelmia, joiden ratkaiseminen edellyttää kaikilta osapuolilta paljon työtä.

| 3 | tekee parhaansa sen puolesta, että koko alueen vakauttamiseksi välttämättömiä uudistusprosesseja jatketaan. Komitea tiedostaa ongelman, joka johtuu siitä, että mahdollisten ehdokasmaiden jäsenyys ei toteutune lähitulevaisuudessa: mitä epäkonkreettisempi päämäärä jäsenyys on, sitä todellisempi on vaara, että uudistusprosessi hidastuu. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa jäsenyyskriteereiden helpottamiseen tai ehdollisuusperiaatteen tiukasta noudattamisesta luopumiseen, vaan on tarjottava riittävästi kannusteita ja tukea, jotka yhdessä edistävät uudistusprosessin jatkamista kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

3

tekee parhaansa sen puolesta, että koko alueen vakauttamiseksi välttämättömiä uudistusprosesseja jatketaan. Komitea tiedostaa ongelman, joka johtuu siitä, että mahdollisten ehdokasmaiden jäsenyys ei toteutune lähitulevaisuudessa: mitä epäkonkreettisempi päämäärä jäsenyys on, sitä todellisempi on vaara, että uudistusprosessi hidastuu. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa jäsenyyskriteereiden helpottamiseen tai ehdollisuusperiaatteen tiukasta noudattamisesta luopumiseen, vaan on tarjottava riittävästi kannusteita ja tukea, jotka yhdessä edistävät uudistusprosessin jatkamista kaikilla tasoilla.

| 4 | pitää tervetulleina kaikkia unionin toimenpiteitä, jotka edistävät kehityksen vakauttamista alueen maissa — kun on kyse etenkin korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta taistelusta — ja joilla edistetään tehokkaiden ja alue- ja paikallistason asiamukaisella tavalla kattavien hallintorakenteiden luomista. Komitea pitää tähän liittyen tervetulleena myös kaikkia asianmukaisia suunnitelmia, joilla tuetaan omavastuista poliittisen ja taloudellisen yhteistyön rakentamista alueella. |
| --- | --- |

4

pitää tervetulleina kaikkia unionin toimenpiteitä, jotka edistävät kehityksen vakauttamista alueen maissa — kun on kyse etenkin korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisesta taistelusta — ja joilla edistetään tehokkaiden ja alue- ja paikallistason asiamukaisella tavalla kattavien hallintorakenteiden luomista. Komitea pitää tähän liittyen tervetulleena myös kaikkia asianmukaisia suunnitelmia, joilla tuetaan omavastuista poliittisen ja taloudellisen yhteistyön rakentamista alueella.

| 5 | haluaa lisäksi korostaa, että mahdollisten ehdokasmaiden jäsenyysprosessin etenemisnopeus riippuu ensisijaisesti kunkin maan uudistusprosessin tuloksista. Samalla on otettava huomioon unionin integraatiokapasiteetti. |
| --- | --- |

5

haluaa lisäksi korostaa, että mahdollisten ehdokasmaiden jäsenyysprosessin etenemisnopeus riippuu ensisijaisesti kunkin maan uudistusprosessin tuloksista. Samalla on otettava huomioon unionin integraatiokapasiteetti.

| 6 | korostaa tässä yhteydessä lisäksi, ettei kysymys ole pelkästään ”tekninen”: integraatiokapasiteettiin kuuluu unionin instituutioiden toimintakyvyn lisäksi myös aina jäsenvaltioiden kansalaisten tuki päätöksille. Samalla se muistuttaa EU:n johtajia kansalaisten kuulemisen lisäksi myös johtajuuden merkityksestä, kun on kyse kansalaisten tuen varmistamisesta tuleville laajentumisille silloin, kun laajentumista koskeva yleisarvio on myönteinen. |
| --- | --- |

6

korostaa tässä yhteydessä lisäksi, ettei kysymys ole pelkästään ”tekninen”: integraatiokapasiteettiin kuuluu unionin instituutioiden toimintakyvyn lisäksi myös aina jäsenvaltioiden kansalaisten tuki päätöksille. Samalla se muistuttaa EU:n johtajia kansalaisten kuulemisen lisäksi myös johtajuuden merkityksestä, kun on kyse kansalaisten tuen varmistamisesta tuleville laajentumisille silloin, kun laajentumista koskeva yleisarvio on myönteinen.

| 7 | ehdottaa, että yhteisön toimielimet tehostavat toimia, joilla edistetään kansalaisten ja heidän järjestöjensä mahdollisuuksia ilmaista mielipiteensä laajentumisprosessista ja vaihtaa niitä julkisesti. |
| --- | --- |

7

ehdottaa, että yhteisön toimielimet tehostavat toimia, joilla edistetään kansalaisten ja heidän järjestöjensä mahdollisuuksia ilmaista mielipiteensä laajentumisprosessista ja vaihtaa niitä julkisesti.

| 8 | tiedostaa samalla, että Länsi-Balkanin alueella, sen yksittäisillä mailla ja kansoilla on tärkeä merkitys ja että ne tuovat rikkautta ja lisäarvoa koko Euroopan unionille. |
| --- | --- |

8

tiedostaa samalla, että Länsi-Balkanin alueella, sen yksittäisillä mailla ja kansoilla on tärkeä merkitys ja että ne tuovat rikkautta ja lisäarvoa koko Euroopan unionille.

| 9 | tukeekin kaikkia pyrkimyksiä noudattaa liittymistä valmistelevassa ja varsinaisessa liittymisprosessissa tinkimättä asetettuja kriteerejä, jotka on muotoiltava mahdollisimman avoimiksi, jotta tulevista laajentumisista voidaan käydä mahdollisimman laajaa poliittista keskustelua. Tämä on tärkeää myös ajatellen yhteiseen politiikkaan kohdistuvia seurannaisvaikutuksia. Ainoastaan tältä pohjalta on mahdollista saada yleisöltä hyväksyntä, mikä on välttämätöntä. AK ja sen jäsenet tulevat osallistumaan tähän keskusteluun aktiivisesti ja tietoisina siitä, että juuri Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on tärkeä koetinkivi ajatukselle yhteisestä Euroopasta. |
| --- | --- |

9

tukeekin kaikkia pyrkimyksiä noudattaa liittymistä valmistelevassa ja varsinaisessa liittymisprosessissa tinkimättä asetettuja kriteerejä, jotka on muotoiltava mahdollisimman avoimiksi, jotta tulevista laajentumisista voidaan käydä mahdollisimman laajaa poliittista keskustelua. Tämä on tärkeää myös ajatellen yhteiseen politiikkaan kohdistuvia seurannaisvaikutuksia. Ainoastaan tältä pohjalta on mahdollista saada yleisöltä hyväksyntä, mikä on välttämätöntä. AK ja sen jäsenet tulevat osallistumaan tähän keskusteluun aktiivisesti ja tietoisina siitä, että juuri Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on tärkeä koetinkivi ajatukselle yhteisestä Euroopasta.

| 10 | kehottaa kaikkia osapuolia alueella osallistumaan aktiivisesti ja rakentavasti ratkaisun etsimiseen kiistakysymyksiin, jotka edelleen ovat yhteisten tulevaisuuden näkymien tiellä. Tässä yhteydessä kysymys Kosovon asemasta on varmasti erityisen tärkeä, sillä se heijastuu koko alueelle. |
| --- | --- |

10

kehottaa kaikkia osapuolia alueella osallistumaan aktiivisesti ja rakentavasti ratkaisun etsimiseen kiistakysymyksiin, jotka edelleen ovat yhteisten tulevaisuuden näkymien tiellä. Tässä yhteydessä kysymys Kosovon asemasta on varmasti erityisen tärkeä, sillä se heijastuu koko alueelle.

| 11 | puoltaakin tarmokkaasti, että EU-jäsenyyttä ennen toteutetaan asianmukaisia toimia, jotka edistävät kestävästi kyseisten Länsi-Balkanin maiden kehittymistä rakentavalla tavalla ja tukisivat lisäksi käytännön toimin unioniin lähentymistä sekä säilyttävät ilman muuta ennallaan mahdollisuuden jäsenyyteen. |
| --- | --- |

11

puoltaakin tarmokkaasti, että EU-jäsenyyttä ennen toteutetaan asianmukaisia toimia, jotka edistävät kestävästi kyseisten Länsi-Balkanin maiden kehittymistä rakentavalla tavalla ja tukisivat lisäksi käytännön toimin unioniin lähentymistä sekä säilyttävät ilman muuta ennallaan mahdollisuuden jäsenyyteen.

| 12 | myöntää tässä yhteydessä, että Länsi-Balkanin väestö pitää viisumihelpotuksia (visa free movement) huomattavan tärkeänä ja tukee erittäin painokkaasti toivetta edistää suoria (ihmisten välisiä) yhteyksiä mm. alueen opiskelijoille ja nuorille työssäkäyville myönnettävin stipendein. |
| --- | --- |

12

myöntää tässä yhteydessä, että Länsi-Balkanin väestö pitää viisumihelpotuksia (visa free movement) huomattavan tärkeänä ja tukee erittäin painokkaasti toivetta edistää suoria (ihmisten välisiä) yhteyksiä mm. alueen opiskelijoille ja nuorille työssäkäyville myönnettävin stipendein.

| 13 | tukee asianmukaisia toimia rajat ylittävän ja alueidenvälisen yhteistyön käynnistämiseksi EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa sekä Länsi-Balkanin alueen valtioiden mahdollisimman monialaisen keskinäisen poliittisen yhteistyön kannustamista. |
| --- | --- |

13

tukee asianmukaisia toimia rajat ylittävän ja alueidenvälisen yhteistyön käynnistämiseksi EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa sekä Länsi-Balkanin alueen valtioiden mahdollisimman monialaisen keskinäisen poliittisen yhteistyön kannustamista.

| 14 | huomauttaa, että vaikka EU ja Länsi-Balkanin alue tekevät yhteistyötä uudistusten edistämiseksi kaupan vapauttamisen, yksityistämisen, lainsäädännön uudistuksen ja ulkomaisten sijoitusten edistämisen aloilla, ei alue- ja paikallistason yhteistyölle ole toistaiseksi selkeää toimintakehystä. Alueiden komitean helmikuussa 2006 perustaman ”Länsi-Balkan” -työryhmän tavoitteena onkin tarjota tällainen toimintakehys. Sen myötä paikallisen ja alueellisen yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen asema unionin poliittisella esityslistalla paranisi. |
| --- | --- |

14

huomauttaa, että vaikka EU ja Länsi-Balkanin alue tekevät yhteistyötä uudistusten edistämiseksi kaupan vapauttamisen, yksityistämisen, lainsäädännön uudistuksen ja ulkomaisten sijoitusten edistämisen aloilla, ei alue- ja paikallistason yhteistyölle ole toistaiseksi selkeää toimintakehystä. Alueiden komitean helmikuussa 2006 perustaman ”Länsi-Balkan” -työryhmän tavoitteena onkin tarjota tällainen toimintakehys. Sen myötä paikallisen ja alueellisen yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen asema unionin poliittisella esityslistalla paranisi.

| 15 | muistuttaa, että laajentumisprosessin seuranta kansallisella sekä alue- ja paikallistasolla on huomattava haaste, kun otetaan huomioon sen merkitys unionin tulevaisuudelle sekä tarve vakauttaa Länsi-Balkan. Tämän vuoksi alueiden komiteasta oli tärkeää luoda poliittinen foorumi kehittämään prosessia, johon kuuluu kaikkien asianosaisten vuoropuhelun edistäminen poliittisten asemien määrittelemiseksi. |
| --- | --- |

15

muistuttaa, että laajentumisprosessin seuranta kansallisella sekä alue- ja paikallistasolla on huomattava haaste, kun otetaan huomioon sen merkitys unionin tulevaisuudelle sekä tarve vakauttaa Länsi-Balkan. Tämän vuoksi alueiden komiteasta oli tärkeää luoda poliittinen foorumi kehittämään prosessia, johon kuuluu kaikkien asianosaisten vuoropuhelun edistäminen poliittisten asemien määrittelemiseksi.

| 16 | toteaa, että työryhmän myötä AK aikoo edistää Länsi-Balkanin paikallis- ja aluetason poliittisten edustajien kanssa käytävää pysyvää vuoropuhelua. Lisäksi se kannustaa ja tukee tiedotus- ja viestintäkampanjoiden järjestämistä EU:n ja Länsi-Balkanin paikallisyhteisöissä ja alueilla. |
| --- | --- |

16

toteaa, että työryhmän myötä AK aikoo edistää Länsi-Balkanin paikallis- ja aluetason poliittisten edustajien kanssa käytävää pysyvää vuoropuhelua. Lisäksi se kannustaa ja tukee tiedotus- ja viestintäkampanjoiden järjestämistä EU:n ja Länsi-Balkanin paikallisyhteisöissä ja alueilla.

Albania

| 17 | viittaa siihen, että hajautettujen rakenteiden ja siten paikallisdemokratian kehitysedellytysten vahvistamiseksi on edelleen tehtävä paljon työtä. Hallinnon rakennemuutos ja uudistaminen ei saisi johtaa alue- ja paikallistason hallintokapasiteetin purkamiseen, vaan sen vahvistamiseen. |
| --- | --- |

17

viittaa siihen, että hajautettujen rakenteiden ja siten paikallisdemokratian kehitysedellytysten vahvistamiseksi on edelleen tehtävä paljon työtä. Hallinnon rakennemuutos ja uudistaminen ei saisi johtaa alue- ja paikallistason hallintokapasiteetin purkamiseen, vaan sen vahvistamiseen.

| 18 | pitää tervetulleena vähemmistöjen suojelussa saavutettua edistystä mutta on huolissaan siitä, että ihmiskaupan torjuntaan käytetään liian vähän resursseja. Etenkin yhteiskunnan heikoimpien, kuten romanilasten, asemaan on saatava kiireesti parannusta. Komitea viittaa siihen tärkeään rooliin, joka paikallis- ja aluetason vastuutahoilla on oikeudellisten perusehtojen täytäntöönpanossa tällä alalla. |
| --- | --- |

18

pitää tervetulleena vähemmistöjen suojelussa saavutettua edistystä mutta on huolissaan siitä, että ihmiskaupan torjuntaan käytetään liian vähän resursseja. Etenkin yhteiskunnan heikoimpien, kuten romanilasten, asemaan on saatava kiireesti parannusta. Komitea viittaa siihen tärkeään rooliin, joka paikallis- ja aluetason vastuutahoilla on oikeudellisten perusehtojen täytäntöönpanossa tällä alalla.

| 19 | pitää paikallistason rahoituksesta annettua säädösehdotusta ajatellen tervetulleina kaikkia toimia, joilla edistetään paikallis- ja aluetason rahoitusaseman parantamista, sekä toimien ulottamista paikallis- ja aluetason investointien edistämiseen. |
| --- | --- |

19

pitää paikallistason rahoituksesta annettua säädösehdotusta ajatellen tervetulleina kaikkia toimia, joilla edistetään paikallis- ja aluetason rahoitusaseman parantamista, sekä toimien ulottamista paikallis- ja aluetason investointien edistämiseen.

| 20 | pitää myönteisenä julkishallinnossa ja erityisesti myös toistaiseksi ei niin avoimella hankintamenettelyjen alalla toteutettuja parannuksia (myös tähän liittyvä säädösehdotus on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä). Komitea ehdottaa, että paikallis- ja aluetaso otetaan nykyistä enemmän mukaan tulevien säännösten muotoiluun. |
| --- | --- |

20

pitää myönteisenä julkishallinnossa ja erityisesti myös toistaiseksi ei niin avoimella hankintamenettelyjen alalla toteutettuja parannuksia (myös tähän liittyvä säädösehdotus on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä). Komitea ehdottaa, että paikallis- ja aluetaso otetaan nykyistä enemmän mukaan tulevien säännösten muotoiluun.

| 21 | pitää tervetulleena talouden selkeästi havaittavaa kohentumista ja odottaa, että ponnisteluja vuonna 2006 allekirjoitetun vakautus- ja assosiaatiosopimuksen velvoitteiden täyttämiseksi jatketaan. |
| --- | --- |

21

pitää tervetulleena talouden selkeästi havaittavaa kohentumista ja odottaa, että ponnisteluja vuonna 2006 allekirjoitetun vakautus- ja assosiaatiosopimuksen velvoitteiden täyttämiseksi jatketaan.

| 22 | panee merkille ETYJ:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan päätelmät 18. helmikuuta 2007 pidettyjen paikallisvaalien tuloksista ja kehottaa kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota sen varmistamiseen, että vaalit täyttävät tulevaisuudessa kansainväliset vaatimukset. |
| --- | --- |

22

panee merkille ETYJ:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan päätelmät 18. helmikuuta 2007 pidettyjen paikallisvaalien tuloksista ja kehottaa kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota sen varmistamiseen, että vaalit täyttävät tulevaisuudessa kansainväliset vaatimukset.

| 23 | kiittää korruption torjunnassa ja ihmisoikeuksien suojelussa saavutettua edistystä ja odottaa, että tilannetta näiltä osin pyritään parantamaan edelleen. |
| --- | --- |

23

kiittää korruption torjunnassa ja ihmisoikeuksien suojelussa saavutettua edistystä ja odottaa, että tilannetta näiltä osin pyritään parantamaan edelleen.

Bosnia ja Hertsegovina

| 24 | toteaa, että perustuslakia tulee uudistaa ja EU:n vakaus- ja assosiaatiosopimuksen velvoitteet tulee täyttää, jotta jäsenyysprosessia voidaan tulevina kuukausina entisestään tehostaa. |
| --- | --- |

24

toteaa, että perustuslakia tulee uudistaa ja EU:n vakaus- ja assosiaatiosopimuksen velvoitteet tulee täyttää, jotta jäsenyysprosessia voidaan tulevina kuukausina entisestään tehostaa.

| 25 | tukee kaikkia toimia, joilla voidaan edistää Bosnia ja Hertsegovinan vakauttamista. Tässä yhteydessä paikallisdemokratian vahvistaminen molemmissa entiteeteissä on erityisen tärkeää. Tähän liittyvä poliittisten olojen parantuminen paikan päällä vakauttanee osaltaan kokonaistilannetta varsin merkittävästi. |
| --- | --- |

25

tukee kaikkia toimia, joilla voidaan edistää Bosnia ja Hertsegovinan vakauttamista. Tässä yhteydessä paikallisdemokratian vahvistaminen molemmissa entiteeteissä on erityisen tärkeää. Tähän liittyvä poliittisten olojen parantuminen paikan päällä vakauttanee osaltaan kokonaistilannetta varsin merkittävästi.

| 26 | pitää tervetulleena korruption torjunnassa sekä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien alalla saavutettua edistystä ja kehottaa vahvistamaan entisestään näillä aloilla toteutettavia toimia. Tärkeän panoksen voisivat antaa elävä paikallisdemokratia ja kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen. |
| --- | --- |

26

pitää tervetulleena korruption torjunnassa sekä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien alalla saavutettua edistystä ja kehottaa vahvistamaan entisestään näillä aloilla toteutettavia toimia. Tärkeän panoksen voisivat antaa elävä paikallisdemokratia ja kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen.

| 27 | kehottaa painokkaasti tekemään tiivistä yhteistyötä Haagin kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa. |
| --- | --- |

27

kehottaa painokkaasti tekemään tiivistä yhteistyötä Haagin kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa.

| 28 | kannattaa toimia, joilla voidaan edistää sisämarkkinoiden luomista maahan. Komitea katsoo, että paikallistason toimilla voi olla tässä yhteydessä tärkeä asema. |
| --- | --- |

28

kannattaa toimia, joilla voidaan edistää sisämarkkinoiden luomista maahan. Komitea katsoo, että paikallistason toimilla voi olla tässä yhteydessä tärkeä asema.

| 29 | esittää tästäkin syystä mainitun tason instituutioiden ja rahoitusaseman vahvistamista, johon tulee liittyä tehokkaan hallinnon rakentaminen. |
| --- | --- |

29

esittää tästäkin syystä mainitun tason instituutioiden ja rahoitusaseman vahvistamista, johon tulee liittyä tehokkaan hallinnon rakentaminen.

| 30 | vetoaa molempiin entiteetteihin, että ne pyrkisivät rehellisesti rakentavaan yhteistyöhön. Komitea pitää tervetulleina tuloksia, joita hallituksista riippumattomat ja voittoa tavoittelemattomat organisaatiot ovat saaneet aikaan paikallisen itsehallinnon uuden kehitysstrategian alalla. |
| --- | --- |

30

vetoaa molempiin entiteetteihin, että ne pyrkisivät rehellisesti rakentavaan yhteistyöhön. Komitea pitää tervetulleina tuloksia, joita hallituksista riippumattomat ja voittoa tavoittelemattomat organisaatiot ovat saaneet aikaan paikallisen itsehallinnon uuden kehitysstrategian alalla.

Montenegro

| 31 | antaa tunnustusta sille, että maa on itsenäistymisensä jälkeen ponnistellut valtiollisten rakenteiden luomiseksi ja kiittää tähän mennessä saavutettua edistystä. |
| --- | --- |

31

antaa tunnustusta sille, että maa on itsenäistymisensä jälkeen ponnistellut valtiollisten rakenteiden luomiseksi ja kiittää tähän mennessä saavutettua edistystä.

| 32 | pitää erityisen tervetulleena säädöshankkein käynnistettyä paikallisviranomaisuudistusta, jonka tavoitteena on vahvistaa paikallisia hallintoyksiköitä itsehallinnon parantamiseen tähtäävän työohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

32

pitää erityisen tervetulleena säädöshankkein käynnistettyä paikallisviranomaisuudistusta, jonka tavoitteena on vahvistaa paikallisia hallintoyksiköitä itsehallinnon parantamiseen tähtäävän työohjelman mukaisesti.

| 33 | on myös tyytyväinen hallituksen aikeeseen perustaa koordinointiyksikkö seuraamaan hajautusprosessin edistymistä. Yksikön tehtävänä on selventää toimivallanjakoa ja tukea tähän liittyvää toimintaa taloudellisesti |
| --- | --- |

33

on myös tyytyväinen hallituksen aikeeseen perustaa koordinointiyksikkö seuraamaan hajautusprosessin edistymistä. Yksikön tehtävänä on selventää toimivallanjakoa ja tukea tähän liittyvää toimintaa taloudellisesti

| 34 | pitää tervetulleena julkishallinnon virkamiesten uutta eettistä säännöstöä, joka koskee myös paikallishallinnon yksiköissä toimivia. Se auttaa osaltaan poistamaan julkishallinnon uudistuksen yhteydessä esim. korruption torjunnassa vielä vallitsevia puutteita. |
| --- | --- |

34

pitää tervetulleena julkishallinnon virkamiesten uutta eettistä säännöstöä, joka koskee myös paikallishallinnon yksiköissä toimivia. Se auttaa osaltaan poistamaan julkishallinnon uudistuksen yhteydessä esim. korruption torjunnassa vielä vallitsevia puutteita.

| 35 | antaa tunnustusta korruption torjunnassa saavutetulle edistykselle ja pitää tervetulleena yhteistyötä Haagin kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa. |
| --- | --- |

35

antaa tunnustusta korruption torjunnassa saavutetulle edistykselle ja pitää tervetulleena yhteistyötä Haagin kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa.

| 36 | kehottaa vahvistamaan toimenpiteitä vähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi. Etenkin romanien ja pakolaisten tilanteeseen tulee kiinnittää erityishuomiota. |
| --- | --- |

36

kehottaa vahvistamaan toimenpiteitä vähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi. Etenkin romanien ja pakolaisten tilanteeseen tulee kiinnittää erityishuomiota.

Serbia

| 37 | palauttaa mieliin lokakuussa 2006 Länsi-Balkanista antamansa lausunnon, jossa todetaan kaikkien Länsi-Balkanin maiden olevan tervetulleita liittymään Euroopan unioniin, ja vahvistaa sitoutuneensa yhteistyöhön Serbian paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

37

palauttaa mieliin lokakuussa 2006 Länsi-Balkanista antamansa lausunnon, jossa todetaan kaikkien Länsi-Balkanin maiden olevan tervetulleita liittymään Euroopan unioniin, ja vahvistaa sitoutuneensa yhteistyöhön Serbian paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

| 38 | pahoittelee, että Serbian parlamentti päätti hylätä YK:n erityislähettilään Martti Ahtisaaren välitysehdotuksen Kosovon tulevasta asemasta ja toivoo, että neuvotteluissa päästään rakentavaan ja kaikkia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Komitea kehottaa Serbiaa osallistumaan aktiivisesti ja rakentavasti neuvotteluihin Kosovon kysymyksen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

38

pahoittelee, että Serbian parlamentti päätti hylätä YK:n erityislähettilään Martti Ahtisaaren välitysehdotuksen Kosovon tulevasta asemasta ja toivoo, että neuvotteluissa päästään rakentavaan ja kaikkia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Komitea kehottaa Serbiaa osallistumaan aktiivisesti ja rakentavasti neuvotteluihin Kosovon kysymyksen ratkaisemiseksi.

| 39 | ilmaisee tyytyväisyytensä julkishallinnon rakentamisessa ja tehostamisessa saavutettuun edistykseen, mutta kehottaa toimimaan läheisyysperiaatteen mukaisesti samalla tavalla myös hajautetun ja paikallishallinnon rakenteiden luomisessa. |
| --- | --- |

39

ilmaisee tyytyväisyytensä julkishallinnon rakentamisessa ja tehostamisessa saavutettuun edistykseen, mutta kehottaa toimimaan läheisyysperiaatteen mukaisesti samalla tavalla myös hajautetun ja paikallishallinnon rakenteiden luomisessa.

| 40 | suosittaa, että yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen suunnatussa komission avussa kiinnitetään erityishuomiota aluehallinnon kapasiteettiin ja tuetaan erityisesti lakien täytäntöönpanoa sekä keskus- ja aluehallinnon välisen viestinnän ja yhteistyön kehittämistä. |
| --- | --- |

40

suosittaa, että yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen suunnatussa komission avussa kiinnitetään erityishuomiota aluehallinnon kapasiteettiin ja tuetaan erityisesti lakien täytäntöönpanoa sekä keskus- ja aluehallinnon välisen viestinnän ja yhteistyön kehittämistä.

| 41 | vetoaa Serbiaan, että se ratifioisi mahdollisimman nopeasti Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan. |
| --- | --- |

41

vetoaa Serbiaan, että se ratifioisi mahdollisimman nopeasti Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan.

| 42 | kiittää korruption torjunnassa saavutettuja tuloksia ja vetoaa jatkamaan toimia tällä alalla. |
| --- | --- |

42

kiittää korruption torjunnassa saavutettuja tuloksia ja vetoaa jatkamaan toimia tällä alalla.

| 43 | vetoaa Serbiaan, että se tekisi täysimääräistä yhteistyötä Haagin kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa. |
| --- | --- |

43

vetoaa Serbiaan, että se tekisi täysimääräistä yhteistyötä Haagin kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa.

| 44 | pitää tervetulleena huomattavaa edistymistä neuvotteluissa, joita käydään viisumikäytäntöjen helpottamiseksi ja takaisinoton toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

44

pitää tervetulleena huomattavaa edistymistä neuvotteluissa, joita käydään viisumikäytäntöjen helpottamiseksi ja takaisinoton toteuttamiseksi.

Kosovo

| 45 | kiittää YK:n erityislähettilään Martti Ahtisaaren ponnisteluja Kosovon tulevasta asemasta päättämiseksi ja korostaa, että lähitulevaisuudessa on löydettävä kestävä ratkaisu kysymykseen Kosovon statuksesta ja että ratkaisulla on taattava kaikkien Kosovon asukkaiden oikeudet. |
| --- | --- |

45

kiittää YK:n erityislähettilään Martti Ahtisaaren ponnisteluja Kosovon tulevasta asemasta päättämiseksi ja korostaa, että lähitulevaisuudessa on löydettävä kestävä ratkaisu kysymykseen Kosovon statuksesta ja että ratkaisulla on taattava kaikkien Kosovon asukkaiden oikeudet.

| 46 | kehottaa kosovolaisia osallistumaan aktiivisesti ja rakentavasti neuvotteluihin Kosovon kysymyksen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

46

kehottaa kosovolaisia osallistumaan aktiivisesti ja rakentavasti neuvotteluihin Kosovon kysymyksen ratkaisemiseksi.

| 47 | pitää tervetulleena korruption torjunnassa saavutettua edistystä ja antaa tunnustusta ihmis- ja vähemmistöjen oikeuksien alalla toteutetuille toimille. Komitea kehottaa jatkamaan tätä työtä. |
| --- | --- |

47

pitää tervetulleena korruption torjunnassa saavutettua edistystä ja antaa tunnustusta ihmis- ja vähemmistöjen oikeuksien alalla toteutetuille toimille. Komitea kehottaa jatkamaan tätä työtä.

| 48 | pitää tervetulleena, että Kosovossa toimivat instituutiot ovat laatineet kunnallishallinnon uudistuksille puiteohjelman, jonka tavoitteena on parantaa turvallisuutta ja elinoloja paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

48

pitää tervetulleena, että Kosovossa toimivat instituutiot ovat laatineet kunnallishallinnon uudistuksille puiteohjelman, jonka tavoitteena on parantaa turvallisuutta ja elinoloja paikallisyhteisöissä.

| 49 | painottaa, ettei paikallistasolla edistymisestä huolimatta ole riittävästi hallintokapasiteettia. Tämä pätee sekä hallinnon että strategisen suunnittelun alaan. |
| --- | --- |

49

painottaa, ettei paikallistasolla edistymisestä huolimatta ole riittävästi hallintokapasiteettia. Tämä pätee sekä hallinnon että strategisen suunnittelun alaan.

Bryssel 6. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

II   Asian käsittely

| Otsikko | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006–2007 Liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | KOM(2006) 649 lopullinen |
| Oikeusperusta | EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | |
| Komission lausuntopyyntö | 8.11.2006 |
| Työvaliokunnan päätös | 25.4.2006 |
| Vastaava valiokunta | ”Ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunta (RELEX) |
| Esittelijä | Wolfgang Gibowski (DE, PPE) valtiosihteeri, Niedersachsenin liittovaltioasiain valtuutettu |
| Analyysimuistio | 7.12.2006 |
| Valiokuntakäsittely | 25.1.2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 29.3.2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin enemmistön äänin. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6. kesäkuuta 2007 |
| Komitean aiempi lausunto | Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Länsi-Balkanin maat matkalla kohti EU:ta: vakauden varmistaminen ja hyvinvoinnin lisääminen”,
  KOM(2006) 27 lopullinen,
  esittelijä:Franz Schausberger (AT, PPE), CdR 115/2006 fin (1), annettu AK:n täysistunnossa 14. kesäkuuta 2006. |

Otsikko

Otsikko

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: laajentumisstrategia ja pääasialliset haasteet 2006–2007 Liitteenä erityiskertomus EU:n kyvystä integroida uusia jäseniä

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

KOM(2006) 649 lopullinen

Oikeusperusta

Oikeusperusta

EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

Komission lausuntopyyntö

Komission lausuntopyyntö

8.11.2006

Työvaliokunnan päätös

Työvaliokunnan päätös

25.4.2006

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”Ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunta (RELEX)

Esittelijä

Esittelijä

Wolfgang Gibowski (DE, PPE) valtiosihteeri, Niedersachsenin liittovaltioasiain valtuutettu

Gibowski (DE, PPE)

Analyysimuistio

Analyysimuistio

7.12.2006

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

25.1.2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

29.3.2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin enemmistön äänin.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6. kesäkuuta 2007

Komitean aiempi lausunto

Komitean aiempi lausunto

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Länsi-Balkanin maat matkalla kohti EU:ta: vakauden varmistaminen ja hyvinvoinnin lisääminen”,

KOM(2006) 27 lopullinen,

esittelijä:Franz Schausberger (AT, PPE), CdR 115/2006 fin (1), annettu AK:n täysistunnossa 14. kesäkuuta 2006.

1

---

(1)  EUVL C 51, 6.3.2007, s. 16.

1

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/21

---

Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten panos EU:n kestävän kehityksen strategiaan”

(2007/C 197/05)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suosittelee, että EY:n perustamissopimuksen 99 ja 128 artiklan määräykset, joihin kolmivuotinen poliittinen sykli sekä talous- ja työllisyyspolitiikan integroitujen suuntaviivojen määrittely perustuvat, toteutetaan kokonaisvaltaisessa kehyksessä, jonka integroituihin suuntaviivoihin sisältyy niin taloudellisia ja sosiaalisia kuin ekologisia ja institutionaalisia näkökohtia. Näin kestävän kehityksen strategiassa varmistetaan käytännössä monialaisuus sekä kestävän kehityksen ensisijaisuus. |
| --- | --- |

—

suosittelee, että EY:n perustamissopimuksen 99 ja 128 artiklan määräykset, joihin kolmivuotinen poliittinen sykli sekä talous- ja työllisyyspolitiikan integroitujen suuntaviivojen määrittely perustuvat, toteutetaan kokonaisvaltaisessa kehyksessä, jonka integroituihin suuntaviivoihin sisältyy niin taloudellisia ja sosiaalisia kuin ekologisia ja institutionaalisia näkökohtia. Näin kestävän kehityksen strategiassa varmistetaan käytännössä monialaisuus sekä kestävän kehityksen ensisijaisuus.

| — | ehdottaa, että Euroopan komissio vahvistaa yhteistyötä, jotta voitaisiin arvioida alue- ja paikallisviranomaisten panosta kestävän kehityksen politiikkoihin osana monivuotista institutionaalista kumppanuutta. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että Euroopan komissio vahvistaa yhteistyötä, jotta voitaisiin arvioida alue- ja paikallisviranomaisten panosta kestävän kehityksen politiikkoihin osana monivuotista institutionaalista kumppanuutta.

| — | kehottaa Euroopan komissiota esittämään markkinoiden sääntelyn ja vihreän veropolitiikan ohella poliittisia toimenpiteitä, kuten ylärajan asettaminen tiettyjen päästöjen tuottamiselle tai tiettyjen luonnonvarojen hyödyntämiselle. Vihreää veropolitiikkaa ajatellen on pikaisesti poistettava sellaisten tukien aiheuttamat markkinavääristymät, joilla edistetään ympäristöä huomattavasti rasittavia tai sille vaarallisia tuotantomuotoja tai tuotteita. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota esittämään markkinoiden sääntelyn ja vihreän veropolitiikan ohella poliittisia toimenpiteitä, kuten ylärajan asettaminen tiettyjen päästöjen tuottamiselle tai tiettyjen luonnonvarojen hyödyntämiselle. Vihreää veropolitiikkaa ajatellen on pikaisesti poistettava sellaisten tukien aiheuttamat markkinavääristymät, joilla edistetään ympäristöä huomattavasti rasittavia tai sille vaarallisia tuotantomuotoja tai tuotteita.

| — | pitää tarpeellisena tarkentaa strategiassa, että päätavoite eli talouskasvun ja ympäristön pilaantumisen välisen yhteyden katkaiseminen edellyttää energia- ja materiavirtojen ja niihin liittyvien jätteiden valvontaa, vähentämistä ja vakiinnuttamista, sillä kyseiset energia- ja materiavirrat pitävät yllä talousjärjestelmää ennen kuin ne palaavat ekosysteemiin heikosti käytettävissä olevissa muodoissa. |
| --- | --- |

—

pitää tarpeellisena tarkentaa strategiassa, että päätavoite eli talouskasvun ja ympäristön pilaantumisen välisen yhteyden katkaiseminen edellyttää energia- ja materiavirtojen ja niihin liittyvien jätteiden valvontaa, vähentämistä ja vakiinnuttamista, sillä kyseiset energia- ja materiavirrat pitävät yllä talousjärjestelmää ennen kuin ne palaavat ekosysteemiin heikosti käytettävissä olevissa muodoissa.

| — | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten roolin merkitystä toteutettaessa kestävää kehitystä. Komitea kehottaa edistämään paikallisagenda 21:tä myös unionin rahastoja hyödyntämällä, sillä se on tärkein väline toteutettaessa laaja alaisia osallistumisprosesseja. Komitea suosittelee, että kaikilla tasoilla edistettäisiin tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa annetun Århusin yleissopimuksen määräysten täysimittaista toteuttamista ja laajentamista kaikilla kestävän kehityksen aloilla. |
| --- | --- |

—

painottaa paikallis- ja alueviranomaisten roolin merkitystä toteutettaessa kestävää kehitystä. Komitea kehottaa edistämään paikallisagenda 21:tä myös unionin rahastoja hyödyntämällä, sillä se on tärkein väline toteutettaessa laaja alaisia osallistumisprosesseja. Komitea suosittelee, että kaikilla tasoilla edistettäisiin tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa annetun Århusin yleissopimuksen määräysten täysimittaista toteuttamista ja laajentamista kaikilla kestävän kehityksen aloilla.

1.   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1.1 | suhtautuu myönteisesti EU:n uuden kestävän kehityksen strategian hyväksymiseen. |
| --- | --- |

1.1

suhtautuu myönteisesti EU:n uuden kestävän kehityksen strategian hyväksymiseen.

| 1.2 | on tyytyväinen siihen, että uudessa strategiassa vahvistetaan kestävän kehityksen tavoitteen monialaisuus, asetetaan kestävä kehitys ensisijaiseen asemaan (1) ja otetaan se huomioon kaikissa unionin politiikoissa ja toimissa. |
| --- | --- |

1.2

on tyytyväinen siihen, että uudessa strategiassa vahvistetaan kestävän kehityksen tavoitteen monialaisuus, asetetaan kestävä kehitys ensisijaiseen asemaan (1) ja otetaan se huomioon kaikissa unionin politiikoissa ja toimissa.

| 1.3 | korostaa Eurooppa-neuvoston 16. ja 17. kesäkuuta 2006 antamien päätelmien tavoin, että sen jälkeen, kun kestävän kehityksen strategia hyväksyttiin Göteborgissa vuonna 2001, se ei ole edistynyt riittävästi. Komitea on huolissaan siitä, ettei hitaan edistymisen eikä tärkeimpien ympäristömuuttujien kielteisen kehityksen syitä ole tutkittu riittävän tarkasti. |
| --- | --- |

1.3

korostaa Eurooppa-neuvoston 16. ja 17. kesäkuuta 2006 antamien päätelmien tavoin, että sen jälkeen, kun kestävän kehityksen strategia hyväksyttiin Göteborgissa vuonna 2001, se ei ole edistynyt riittävästi. Komitea on huolissaan siitä, ettei hitaan edistymisen eikä tärkeimpien ympäristömuuttujien kielteisen kehityksen syitä ole tutkittu riittävän tarkasti.

| 1.4 | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kestävän kehityksen strategiassa on nyt keskityttävä proaktiiviseen lähestymistapaan, konkreettisiin toimiin alalla sekä alue- ja paikallisviranomaisten ratkaisevaan rooliin, joka niillä voi olla toteutettaessa kestävää yhteiskuntaa niin Euroopan unionissa kuin muualla maailmassa. |
| --- | --- |

1.4

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kestävän kehityksen strategiassa on nyt keskityttävä proaktiiviseen lähestymistapaan, konkreettisiin toimiin alalla sekä alue- ja paikallisviranomaisten ratkaisevaan rooliin, joka niillä voi olla toteutettaessa kestävää yhteiskuntaa niin Euroopan unionissa kuin muualla maailmassa.

| 1.5 | toteaa, kuten jo aiemmassa lausunnossaan, että on tärkeää sisällyttää kestävä kehitys kaikkiin EU:n politiikan aloihin ja korostaa sitä. Edelleenkin on paikallaan pyrkiä siihen, että koheesiopolitiikassa tuetaan taloudellista, ekologista, institutionaalista ja sosiaalista ulottuvuutta ja arvioidaan asianmukaisesti kaikkien politiikkojen pitkän aikavälin vaikutukset. |
| --- | --- |

1.5

toteaa, kuten jo aiemmassa lausunnossaan, että on tärkeää sisällyttää kestävä kehitys kaikkiin EU:n politiikan aloihin ja korostaa sitä. Edelleenkin on paikallaan pyrkiä siihen, että koheesiopolitiikassa tuetaan taloudellista, ekologista, institutionaalista ja sosiaalista ulottuvuutta ja arvioidaan asianmukaisesti kaikkien politiikkojen pitkän aikavälin vaikutukset.

| 1.6 | korostaa, että turvallisuus on hyvän elämänlaadun tärkeä edellytys. Kansanterveyden laaja-alainen huomioon ottaminen ja turvallisuus muodostavat perustan, jonka on oltava kestävään kehitykseen tähtäävän toiminnan lähtökohtana. Turvallisuus käsittää monenlaisia kysymyksiä ilmastonmuutoksen vaikutuksista ja sodasta naisiin ja lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan. Komitea tähdentää lisäksi, että kestävään kehitykseen tähtäävässä toiminnassa on otettava huomioon myös tasa-arvoseikat. |
| --- | --- |

1.6

korostaa, että turvallisuus on hyvän elämänlaadun tärkeä edellytys. Kansanterveyden laaja-alainen huomioon ottaminen ja turvallisuus muodostavat perustan, jonka on oltava kestävään kehitykseen tähtäävän toiminnan lähtökohtana. Turvallisuus käsittää monenlaisia kysymyksiä ilmastonmuutoksen vaikutuksista ja sodasta naisiin ja lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan. Komitea tähdentää lisäksi, että kestävään kehitykseen tähtäävässä toiminnassa on otettava huomioon myös tasa-arvoseikat.

| 1.7 | muistuttaa eri yhteyksistä, joissa paikallis- ja alueviranomaisten rooli on ratkaiseva. Mainittakoon tässä yhteydessä aluesuunnittelu, jossa monet kehityksen edellyttämät toimet — maankäytöstä vesivarojen käyttöön, jätehuoltoon ja kaupunkialueita koskevaan politiikkaan — toteutetaan pääasiassa paikallis- ja aluetasolla. Komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten on oltava avainkumppaneita, kun strategiaa toteutetaan, seurataan ja tarkistetaan. |
| --- | --- |

1.7

muistuttaa eri yhteyksistä, joissa paikallis- ja alueviranomaisten rooli on ratkaiseva. Mainittakoon tässä yhteydessä aluesuunnittelu, jossa monet kehityksen edellyttämät toimet — maankäytöstä vesivarojen käyttöön, jätehuoltoon ja kaupunkialueita koskevaan politiikkaan — toteutetaan pääasiassa paikallis- ja aluetasolla. Komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten on oltava avainkumppaneita, kun strategiaa toteutetaan, seurataan ja tarkistetaan.

| 1.8 | vahvistaa, että on tärkeää kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin: ympäristönsuojeluvaatimusten sisällyttäminen julkisiin hankintoihin teknologian alalla ja etenkin jätehuollossa, energiahuollossa, liikenteessä, veden jakelussa ja viemäröinnissä sekä tienrakennuksessa ja muissa perusrakenteissa; ympäristöystävällisten julkisten hankintojen edistäminen; ympäristöasioiden hallinta- ja tarkastusjärjestelmien (EMAS) levittäminen alueille ja julkisiin elimiin. Kyseisiä järjestelmiä tulisi parantaa ja mukauttaa kestävän kehityksen ongelmiin ja tarpeisiin ja ottaa samalla huomioon taloudellinen, ekologinen ja sosiaalinen ulottuvuus. Tässä yhteydessä tulisi edelleen harkita mahdollisuutta ottaa huomioon paikallisten tuotteiden ja palvelujen ympäristöhyödyt. |
| --- | --- |

1.8

vahvistaa, että on tärkeää kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin: ympäristönsuojeluvaatimusten sisällyttäminen julkisiin hankintoihin teknologian alalla ja etenkin jätehuollossa, energiahuollossa, liikenteessä, veden jakelussa ja viemäröinnissä sekä tienrakennuksessa ja muissa perusrakenteissa; ympäristöystävällisten julkisten hankintojen edistäminen; ympäristöasioiden hallinta- ja tarkastusjärjestelmien (EMAS) levittäminen alueille ja julkisiin elimiin. Kyseisiä järjestelmiä tulisi parantaa ja mukauttaa kestävän kehityksen ongelmiin ja tarpeisiin ja ottaa samalla huomioon taloudellinen, ekologinen ja sosiaalinen ulottuvuus. Tässä yhteydessä tulisi edelleen harkita mahdollisuutta ottaa huomioon paikallisten tuotteiden ja palvelujen ympäristöhyödyt.

| 1.9 | katsoo, että mahdollisuus tiedonvaihtoon ja uusien tietojen hankintaan eri toimijoiden yhteistyön ja vuorovaikutuksen avulla on merkittävä osa kestävään kehitykseen suuntautuvia toimia. |
| --- | --- |

1.9

katsoo, että mahdollisuus tiedonvaihtoon ja uusien tietojen hankintaan eri toimijoiden yhteistyön ja vuorovaikutuksen avulla on merkittävä osa kestävään kehitykseen suuntautuvia toimia.

Tärkeimmät tavoitteet

| 1.10 | kannattaa uudessa strategiassa määriteltyjä avaintavoitteita, joita on edelleen selvennettävä ja täydennettävä. |
| --- | --- |

1.10

kannattaa uudessa strategiassa määriteltyjä avaintavoitteita, joita on edelleen selvennettävä ja täydennettävä.

| 1.11 | pitää tarpeellisena tarkentaa, että talouskasvun ja ympäristön pilaantumisen välisen yhteyden katkaiseminen edellyttää, että uusiutuvien luonnonvarojen uusiutuminen on yhtä laajaa tai laajempaa kuin uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen käyttö yhteensä ja että jätteitä syntyy vähemmän kuin niitä voidaan luonnonmukaisin järjestelmin hyödyntää uudelleen. Näin ollen strategioissa ei tule keskittyä ainoastaan ekosysteemien heikkenemisen estämiseen, vaan ennen kaikkea edistää niiden toiminnan täydellistä ennallistamista kehittämällä hallintotoimia niiden hyvinvoinnin ja eheyden palauttamiseksi ja suojelemiseksi. Siten varmistetaan, että ympäristöhyödykkeiden ja -palvelujen käyttö on alueen sosioekologisen toimintakyvyn mukaista. |
| --- | --- |

1.11

pitää tarpeellisena tarkentaa, että talouskasvun ja ympäristön pilaantumisen välisen yhteyden katkaiseminen edellyttää, että uusiutuvien luonnonvarojen uusiutuminen on yhtä laajaa tai laajempaa kuin uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen käyttö yhteensä ja että jätteitä syntyy vähemmän kuin niitä voidaan luonnonmukaisin järjestelmin hyödyntää uudelleen. Näin ollen strategioissa ei tule keskittyä ainoastaan ekosysteemien heikkenemisen estämiseen, vaan ennen kaikkea edistää niiden toiminnan täydellistä ennallistamista kehittämällä hallintotoimia niiden hyvinvoinnin ja eheyden palauttamiseksi ja suojelemiseksi. Siten varmistetaan, että ympäristöhyödykkeiden ja -palvelujen käyttö on alueen sosioekologisen toimintakyvyn mukaista.

| 1.12 | katsoo, ettei strategiassa pyritä riittävästi ekologisesti tehokkaaseen talouteen. Sitä onkin tarkennettava toteamuksella, jonka mukaan ekologinen tehokkuus tarkoittaa, että kasvuun liittyvät sosiaali- ja ympäristönsuojelukustannukset vastaavat kasvun luomaa hyvinvointia tai että ne eivät ole sitä suuremmat. |
| --- | --- |

1.12

katsoo, ettei strategiassa pyritä riittävästi ekologisesti tehokkaaseen talouteen. Sitä onkin tarkennettava toteamuksella, jonka mukaan ekologinen tehokkuus tarkoittaa, että kasvuun liittyvät sosiaali- ja ympäristönsuojelukustannukset vastaavat kasvun luomaa hyvinvointia tai että ne eivät ole sitä suuremmat.

| 1.13 | katsoo aiheelliseksi selventää, että tässä yhteydessä kestävyys edellyttää tasapuolisuutta luonnonvarojen käytössä ja saasteiden tuottamisessa. Maailma, jossa rikkailla (11 prosenttia maailman väestöstä) on hallussaan yli 80 prosenttia luonnonvaroista ja vastaava osuus kokonaistuloista, ei ole kestävä. |
| --- | --- |

1.13

katsoo aiheelliseksi selventää, että tässä yhteydessä kestävyys edellyttää tasapuolisuutta luonnonvarojen käytössä ja saasteiden tuottamisessa. Maailma, jossa rikkailla (11 prosenttia maailman väestöstä) on hallussaan yli 80 prosenttia luonnonvaroista ja vastaava osuus kokonaistuloista, ei ole kestävä.

Politiikkojen pääperiaatteet

| 1.14 | kannattaa uuden strategian pääperiaatteita, joita on edelleen täydennettävä ja selvennettävä. |
| --- | --- |

1.14

kannattaa uuden strategian pääperiaatteita, joita on edelleen täydennettävä ja selvennettävä.

| 1.15 | katsoo, että kun ajatellaan kansalaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten osallistumista, on mainittava nykyistä selvemmin osallistavan ja neuvottelevan demokratian muodot eli osallistumis- ja päätöksentekotavat ja -mekanismit, jotka eri tilanteissa täydentävät perinteisen edustuksellisen demokratian muotoja. Komitean mielestä on myös tuotava esiin, että yritysten sosiaalisen vastuun edistämiseen sisältyy yritysten omistusrakenteeseen liittyviä kokeiluja, kuten osuuskunnat ja työntekijöiden tai asianomaisten yhteisöjen pääomaosakkuus-ohjelmat. |
| --- | --- |

1.15

katsoo, että kun ajatellaan kansalaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten osallistumista, on mainittava nykyistä selvemmin osallistavan ja neuvottelevan demokratian muodot eli osallistumis- ja päätöksentekotavat ja -mekanismit, jotka eri tilanteissa täydentävät perinteisen edustuksellisen demokratian muotoja. Komitean mielestä on myös tuotava esiin, että yritysten sosiaalisen vastuun edistämiseen sisältyy yritysten omistusrakenteeseen liittyviä kokeiluja, kuten osuuskunnat ja työntekijöiden tai asianomaisten yhteisöjen pääomaosakkuus-ohjelmat.

| 1.16 | on samaa mieltä siitä, että on varmistettava politiikkojen ja hallintotapojen yhdenmukaisuus, politiikkojen yhdentäminen ja parhaan saatavilla olevan tiedon käyttäminen, mutta katsoo, että nykytilanteessa tällaista yhdenmukaisuutta ei ole, yhdentäminen on puutteellista ja että paras tieto liittyy ensisijaisesti kilpailukykyyn ja innovointiin, joilla tähdätään talouskasvuun ja uusien markkinoiden avaamiseen eikä niinkään kestävän kehityksen tarpeiden täyttämiseen. |
| --- | --- |

1.16

on samaa mieltä siitä, että on varmistettava politiikkojen ja hallintotapojen yhdenmukaisuus, politiikkojen yhdentäminen ja parhaan saatavilla olevan tiedon käyttäminen, mutta katsoo, että nykytilanteessa tällaista yhdenmukaisuutta ei ole, yhdentäminen on puutteellista ja että paras tieto liittyy ensisijaisesti kilpailukykyyn ja innovointiin, joilla tähdätään talouskasvuun ja uusien markkinoiden avaamiseen eikä niinkään kestävän kehityksen tarpeiden täyttämiseen.

| 1.17 | pitää tarpeellisena selventää, että kestävä kehitys on osa elämänlaatua, joka voidaan saavuttaa myös ilman talouskasvua mitattuna tavaroiden tai palvelujen tuotannon tai henkeä kohti lasketun bkt:n nousulla. Kyse on ennen kaikkea kestävästä kehityksestä, jonka avulla voidaan tyydyttää nykyiset tarpeet ja annetaan myös tuleville sukupolville mahdollisuus tyydyttää omat tarpeensa. |
| --- | --- |

1.17

pitää tarpeellisena selventää, että kestävä kehitys on osa elämänlaatua, joka voidaan saavuttaa myös ilman talouskasvua mitattuna tavaroiden tai palvelujen tuotannon tai henkeä kohti lasketun bkt:n nousulla. Kyse on ennen kaikkea kestävästä kehityksestä, jonka avulla voidaan tyydyttää nykyiset tarpeet ja annetaan myös tuleville sukupolville mahdollisuus tyydyttää omat tarpeensa.

| 1.18 | on samaa mieltä siitä, että kaikkien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on kaikilla tasoilla varmistettava, että keskeiset poliittiset päätökset perustuvat ehdotuksiin, joista on tehty laadukas vaikutustenarviointi. Vaikutuksenarvioinnissa on otettava huomioon kestävän kehityksen sosiaaliset, ekologiset, institutionaaliset ja taloudelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

1.18

on samaa mieltä siitä, että kaikkien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on kaikilla tasoilla varmistettava, että keskeiset poliittiset päätökset perustuvat ehdotuksiin, joista on tehty laadukas vaikutustenarviointi. Vaikutuksenarvioinnissa on otettava huomioon kestävän kehityksen sosiaaliset, ekologiset, institutionaaliset ja taloudelliset näkökohdat.

| 1.19 | korostaa Lissabonin ja Göteborgin strategioiden mahdollista yhteisvaikutusta ajatellen ja aiemman lausuntonsa painotusten mukaisesti, että EU:n vastaus kilpailuun, talouteen ja työvoimaan kohdistuviin maailmanlaajuistumisen vaikutuksiin Euroopassa perustuu Lissabonin strategiaan. Lissabonin strategiassa tulisi kuitenkin tuoda esiin myös vaikutukset kestävään kehitykseen Euroopassa ja koko maailmassa. |
| --- | --- |

1.19

korostaa Lissabonin ja Göteborgin strategioiden mahdollista yhteisvaikutusta ajatellen ja aiemman lausuntonsa painotusten mukaisesti, että EU:n vastaus kilpailuun, talouteen ja työvoimaan kohdistuviin maailmanlaajuistumisen vaikutuksiin Euroopassa perustuu Lissabonin strategiaan. Lissabonin strategiassa tulisi kuitenkin tuoda esiin myös vaikutukset kestävään kehitykseen Euroopassa ja koko maailmassa.

| 1.20 | painottaa, ettei kyseisten kahden strategian välinen yhteys ole alkuperäisten suuntaviivojen mukainen ja että Göteborgin strategialla olisi pitänyt yhdistää Lissabonin strategia, viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistusprosessi ja kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman määrittely. |
| --- | --- |

1.20

painottaa, ettei kyseisten kahden strategian välinen yhteys ole alkuperäisten suuntaviivojen mukainen ja että Göteborgin strategialla olisi pitänyt yhdistää Lissabonin strategia, viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistusprosessi ja kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman määrittely.

| 1.21 | pahoittelee, ettei tällaista yhteyttä ole syntynyt, että kyseiset strategiat toteutetaan eri päätöksentekoprosessien yhteydessä ja että kestävä kehitys on itse asiassa rajattu vain ympäristönsuojelua koskeviin näkökohtiin, sillä kestävän kehityksen strategia on Lissabonin strategian ja sen avainsanojen — kasvu, kilpailukyky ja innovointi — myötä asetettu toissijaiseen asemaan. |
| --- | --- |

1.21

pahoittelee, ettei tällaista yhteyttä ole syntynyt, että kyseiset strategiat toteutetaan eri päätöksentekoprosessien yhteydessä ja että kestävä kehitys on itse asiassa rajattu vain ympäristönsuojelua koskeviin näkökohtiin, sillä kestävän kehityksen strategia on Lissabonin strategian ja sen avainsanojen — kasvu, kilpailukyky ja innovointi — myötä asetettu toissijaiseen asemaan.

| 1.22 | toteaa, että pyrkimys yhteisvaikutuksen parantamiseen vaikuttaa heikolta eikä ole kyseisten kahden prosessin hallintotavan mukainen. Ensimmäinen (Lissabonin prosessi) perustuu EY:n perustamissopimuksen 99 ja 128 artiklassa mainittuihin menettelyihin. Se vaikuttaa jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikkojen muotoiluun sekä unionin politiikasta päättävien neuvoston kokoonpanojen ratkaisuihin. |
| --- | --- |

1.22

toteaa, että pyrkimys yhteisvaikutuksen parantamiseen vaikuttaa heikolta eikä ole kyseisten kahden prosessin hallintotavan mukainen. Ensimmäinen (Lissabonin prosessi) perustuu EY:n perustamissopimuksen 99 ja 128 artiklassa mainittuihin menettelyihin. Se vaikuttaa jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikkojen muotoiluun sekä unionin politiikasta päättävien neuvoston kokoonpanojen ratkaisuihin.

| 1.23 | pahoittelee sitä, että kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa — jonka olisi pitänyt tarjota tilaisuus tarkistaa kestävän kehityksen alalla tehtyjen sisäisten ja ulkoisten sitoumusten toteuttaminen (2) — tarkastellaan nyt pelkästään Lissabonin strategian talous- ja sosiaalipolitiikan kehitystä. |
| --- | --- |

1.23

pahoittelee sitä, että kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa — jonka olisi pitänyt tarjota tilaisuus tarkistaa kestävän kehityksen alalla tehtyjen sisäisten ja ulkoisten sitoumusten toteuttaminen (2) — tarkastellaan nyt pelkästään Lissabonin strategian talous- ja sosiaalipolitiikan kehitystä.

| 1.24 | panee merkille komission aikomuksen esittää ympäristöä koskeva vuosikertomus, jonka avulla voidaan antaa panos ympäristöasioita käsittelevän neuvoston työhön kevään huippukokousta valmisteltaessa. |
| --- | --- |

1.24

panee merkille komission aikomuksen esittää ympäristöä koskeva vuosikertomus, jonka avulla voidaan antaa panos ympäristöasioita käsittelevän neuvoston työhön kevään huippukokousta valmisteltaessa.

Tärkeimmät haasteet

| 1.25 | panee merkille strategian seitsemän tärkeintä haastetta ja niiden mukaiset päämäärät, toimintatavoitteet ja toimet. Komitea katsoo kuitenkin, että on olemassa vaara, että jaottelu johtaa toiminta-alojen syvän vuorovaikutuksen laiminlyöntiin ja talousjärjestelmää tukevan materia- ja energiavirran keskeisen integroidun kokonaisvalvonnan heikkenemiseen. |
| --- | --- |

1.25

panee merkille strategian seitsemän tärkeintä haastetta ja niiden mukaiset päämäärät, toimintatavoitteet ja toimet. Komitea katsoo kuitenkin, että on olemassa vaara, että jaottelu johtaa toiminta-alojen syvän vuorovaikutuksen laiminlyöntiin ja talousjärjestelmää tukevan materia- ja energiavirran keskeisen integroidun kokonaisvalvonnan heikkenemiseen.

| 1.26 | on huolissaan siitä, ettei päämäärien ja toimintatavoitteiden yhteydessä määritellä tarkkaan kohteita, mikä olisi ollut toivottavaa, vaan viitataan pikemminkin periaatteisiin tai suuntaviivoihin. Komitea huomauttaa, että ilmastonmuutoksen haasteeseen liittyviä tavoitteita on tarkistettava hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) työryhmien I ja II tulosten sekä maaliskuussa 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

1.26

on huolissaan siitä, ettei päämäärien ja toimintatavoitteiden yhteydessä määritellä tarkkaan kohteita, mikä olisi ollut toivottavaa, vaan viitataan pikemminkin periaatteisiin tai suuntaviivoihin. Komitea huomauttaa, että ilmastonmuutoksen haasteeseen liittyviä tavoitteita on tarkistettava hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) työryhmien I ja II tulosten sekä maaliskuussa 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien suuntaviivojen perusteella.

| 1.27 | katsoo, että EU:n polttoainelähteiden eriyttämiseksi biomassan käytön edistämistä olisi tutkittava tuoreimpien tutkimusten valossa. |
| --- | --- |

1.27

katsoo, että EU:n polttoainelähteiden eriyttämiseksi biomassan käytön edistämistä olisi tutkittava tuoreimpien tutkimusten valossa.

| 1.28 | panee merkille äskettäisen Eurobarometri-tutkimuksen, jonka mukaan 61 prosenttia eurooppalaisista kannattaa ydinenergian osuuden vähentämistä. Komitea katsoo, että strategiassa tulisi tuoda esiin tarve poistaa sellaiset markkinavääristymät, jotka johtuvat ydinenergialle Euroopan unionin talousarviosta annetusta tuesta (yli 550 miljoonaa euroa vuosittain). Tuki on neljä kertaa korkeampi kuin uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen kohdennettu tuki (168 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

1.28

panee merkille äskettäisen Eurobarometri-tutkimuksen, jonka mukaan 61 prosenttia eurooppalaisista kannattaa ydinenergian osuuden vähentämistä. Komitea katsoo, että strategiassa tulisi tuoda esiin tarve poistaa sellaiset markkinavääristymät, jotka johtuvat ydinenergialle Euroopan unionin talousarviosta annetusta tuesta (yli 550 miljoonaa euroa vuosittain). Tuki on neljä kertaa korkeampi kuin uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen kohdennettu tuki (168 miljoonaa euroa).

| 1.29 | pahoittelee, että liikenteelle asetetut määrälliset tavoitteet on rajattu ajoneuvojen ominaispiirteisiin eikä tässä yhteydessä mainita muita liikennemuotoja. Eri liikennemuotojen suhdetta varten on määriteltävä erityistavoitteet. On myös otettava käyttöön markkinasääntöjä rautatieliikenteen kilpailukyvyn parantamiseksi, samoin kuin innovatiivisia välineitä, kuten yksittäisten liikennevälineiden vuosittainen kilometrikatto ja tavaraliikenteen kaupattavat luvat. Tavoitteita määriteltäessä on otettava huomioon yksilöiden, perheiden, yritysten ja talouksien erilaiset olosuhteet, sijainnista johtuvat erot sekä käytettävissä olevat liikennepalvelut ja muut perusrakenteet. |
| --- | --- |

1.29

pahoittelee, että liikenteelle asetetut määrälliset tavoitteet on rajattu ajoneuvojen ominaispiirteisiin eikä tässä yhteydessä mainita muita liikennemuotoja. Eri liikennemuotojen suhdetta varten on määriteltävä erityistavoitteet. On myös otettava käyttöön markkinasääntöjä rautatieliikenteen kilpailukyvyn parantamiseksi, samoin kuin innovatiivisia välineitä, kuten yksittäisten liikennevälineiden vuosittainen kilometrikatto ja tavaraliikenteen kaupattavat luvat. Tavoitteita määriteltäessä on otettava huomioon yksilöiden, perheiden, yritysten ja talouksien erilaiset olosuhteet, sijainnista johtuvat erot sekä käytettävissä olevat liikennepalvelut ja muut perusrakenteet.

| 1.30 | panee tarkkaan merkille roolin, joka paikallisviranomaisilla voi strategian mukaan olla laadittaessa ja toteutettaessa liikennesuunnitelmia ja -järjestelmiä kaupunkiympäristöä koskevan teemakohtaisen strategian yhteydessä. |
| --- | --- |

1.30

panee tarkkaan merkille roolin, joka paikallisviranomaisilla voi strategian mukaan olla laadittaessa ja toteutettaessa liikennesuunnitelmia ja -järjestelmiä kaupunkiympäristöä koskevan teemakohtaisen strategian yhteydessä.

| 1.31 | on tyytyväinen maailmanlaajuiselle köyhyyden ja kestävän kehityksen haasteelle annettuun merkitykseen, mutta ilmaisee huolensa myöhästymisistä kehitysavun määräksi asetetun tason saavuttamisessa. Komitea katsoo, että strategiassa on pohdittava uudelleen kehitysapua ja kauppapolitiikkaa niin rikkaiden ja köyhien maiden välisten syvenevien erojen kuin uhkaavan ekologisen kriisin vuoksi. |
| --- | --- |

1.31

on tyytyväinen maailmanlaajuiselle köyhyyden ja kestävän kehityksen haasteelle annettuun merkitykseen, mutta ilmaisee huolensa myöhästymisistä kehitysavun määräksi asetetun tason saavuttamisessa. Komitea katsoo, että strategiassa on pohdittava uudelleen kehitysapua ja kauppapolitiikkaa niin rikkaiden ja köyhien maiden välisten syvenevien erojen kuin uhkaavan ekologisen kriisin vuoksi.

Osaamisyhteiskuntaa edistävät monialaiset politiikat

| 1.32 | on samaa mieltä siitä, että kulutusmallien ja yleensä käyttäytymisenmuutosten perusedellytyksenä on koulutus. Komitea on tietoinen siitä, että kulutusmallit ja tottumukset eivät välttämättä ole kestävän kehityksen vaatimusten mukaisia, jos asiaan ei puututa aloilla, joilla niihin voidaan vaikuttaa tai jotka jopa määrittävät ne. On vakiinnutettava arvojärjestelmä, joka ilmenee nykyistä johdonmukaisemmin elämäntavoissa (ja siis myös tuotanto- ja kulutusmalleissa). |
| --- | --- |

1.32

on samaa mieltä siitä, että kulutusmallien ja yleensä käyttäytymisenmuutosten perusedellytyksenä on koulutus. Komitea on tietoinen siitä, että kulutusmallit ja tottumukset eivät välttämättä ole kestävän kehityksen vaatimusten mukaisia, jos asiaan ei puututa aloilla, joilla niihin voidaan vaikuttaa tai jotka jopa määrittävät ne. On vakiinnutettava arvojärjestelmä, joka ilmenee nykyistä johdonmukaisemmin elämäntavoissa (ja siis myös tuotanto- ja kulutusmalleissa).

| 1.33 | on tyytyväinen aloitteisiin, jotka on käynnistetty YK:n kestävää kehitystä edistävän koulutuksen vuosikymmenen yhteydessä. Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, ettei koulutus riitä varmistamaan kestävän kehityksen edellyttämää markkinakäyttäytymistä ja että sitä on tuettava sääntelyllä ja sosiaalisella kontrollilla. |
| --- | --- |

1.33

on tyytyväinen aloitteisiin, jotka on käynnistetty YK:n kestävää kehitystä edistävän koulutuksen vuosikymmenen yhteydessä. Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, ettei koulutus riitä varmistamaan kestävän kehityksen edellyttämää markkinakäyttäytymistä ja että sitä on tuettava sääntelyllä ja sosiaalisella kontrollilla.

| 1.34 | katsoo, että on huomattava perus- ja ammattikoulutuksen välinen ero, ja pitää elinikäistä oppimista yhtenä tärkeimmistä välineistä varmistettaessa markkinataloudessa yhtäläiset mahdollisuudet kaikille siten, että vahvistetaan kestävää kehitystä tukevaa sosiaalista pilaria. |
| --- | --- |

1.34

katsoo, että on huomattava perus- ja ammattikoulutuksen välinen ero, ja pitää elinikäistä oppimista yhtenä tärkeimmistä välineistä varmistettaessa markkinataloudessa yhtäläiset mahdollisuudet kaikille siten, että vahvistetaan kestävää kehitystä tukevaa sosiaalista pilaria.

| 1.35 | on samaa mieltä siitä, että kestävää kehitystä koskevaan tutkimukseen on sisällyttävä niin päätöksiä tukevia lyhytaikaisia hankkeita kuin pitkän aikavälin hankkeita ja että tutkimuksessa on käsiteltävä alueellisia ja maailmanlaajuisia ongelmia. |
| --- | --- |

1.35

on samaa mieltä siitä, että kestävää kehitystä koskevaan tutkimukseen on sisällyttävä niin päätöksiä tukevia lyhytaikaisia hankkeita kuin pitkän aikavälin hankkeita ja että tutkimuksessa on käsiteltävä alueellisia ja maailmanlaajuisia ongelmia.

| 1.36 | pitää tarpeellisena kehittää pikaisesti uutta ja entistä ympäristömyönteisempää teknologiaa. Tässä yhteydessä tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman tavoitteet vaikuttavat hyödyllisiltä, samoin kuin toimet, joilla tuetaan toteutuskelpoisia aloitteita kestävän kehityksen edistämiseksi paikallistasolla sekä etenkin niiden pk-yritysten kehityksen tukemiseksi, jotka ottavat huomioon ympäristönäkökohtia. Kyseisiä toimia tulisi vahvistaa. |
| --- | --- |

1.36

pitää tarpeellisena kehittää pikaisesti uutta ja entistä ympäristömyönteisempää teknologiaa. Tässä yhteydessä tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman tavoitteet vaikuttavat hyödyllisiltä, samoin kuin toimet, joilla tuetaan toteutuskelpoisia aloitteita kestävän kehityksen edistämiseksi paikallistasolla sekä etenkin niiden pk-yritysten kehityksen tukemiseksi, jotka ottavat huomioon ympäristönäkökohtia. Kyseisiä toimia tulisi vahvistaa.

| 1.37 | on samaa mieltä siitä, että taloudellisten, ekologisten, sosiaalisten ja institutionaalisten järjestelmien välisten yhteyksien jatkuvaa kehittämistä ajatellen on edistettävä monialaisia suuntaviivoja. Komitea katsoo, että tarvitaan huomattavaa avoimuutta ja osallistumista, kun otetaan huomioon järjestelmien kehittymiseen liittyvä epävarmuusaste, päätöksentekoprosesseihin liittyvät lukuisat intressit, tarve vastata tieteellistä tutkimusta koskeviin kysymyksiin — mitkä ovat tutkimuksen lähtökohdat –, terveyden ja ympäristön suojelun varmistaminen sekä päätöksentekoprosessien yhdenmukaisuus omien arvojen ja eettisten periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.37

on samaa mieltä siitä, että taloudellisten, ekologisten, sosiaalisten ja institutionaalisten järjestelmien välisten yhteyksien jatkuvaa kehittämistä ajatellen on edistettävä monialaisia suuntaviivoja. Komitea katsoo, että tarvitaan huomattavaa avoimuutta ja osallistumista, kun otetaan huomioon järjestelmien kehittymiseen liittyvä epävarmuusaste, päätöksentekoprosesseihin liittyvät lukuisat intressit, tarve vastata tieteellistä tutkimusta koskeviin kysymyksiin — mitkä ovat tutkimuksen lähtökohdat –, terveyden ja ympäristön suojelun varmistaminen sekä päätöksentekoprosessien yhdenmukaisuus omien arvojen ja eettisten periaatteiden kanssa.

| 1.38 | on samaa mieltä siitä, että tulonmuodostuksen, tilinpidon ja hyvinvoinnin välisiä yhteyksiä on ymmärrettävä nykyistä paremmin. Komitea katsoo erityisesti, että kansantulon laskemista on täydennettävä niiden indikaattorien laskemisella, joiden avulla kirjataan talousjärjestelmää tukevia energia- ja materiaalivirtoja sekä mitataan taloudellista toimintaa kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

1.38

on samaa mieltä siitä, että tulonmuodostuksen, tilinpidon ja hyvinvoinnin välisiä yhteyksiä on ymmärrettävä nykyistä paremmin. Komitea katsoo erityisesti, että kansantulon laskemista on täydennettävä niiden indikaattorien laskemisella, joiden avulla kirjataan talousjärjestelmää tukevia energia- ja materiaalivirtoja sekä mitataan taloudellista toimintaa kokonaisuudessaan.

Rahoitusvälineet ja taloudelliset välineet

| 1.39 | katsoo, ettei kestävän kehityksen politiikan välineitä voi rajata vain markkinoiden sääntelytoimiin, vaikka nekin ovat hyödyllisiä ja välttämättömiä. Kun avoimuuden ja korjaustoimenpiteiden kautta etsitään ”oikeaa hintaa”, joka kuvastaa sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä kustannuksia, ei oteta huomioon sitä, ettei eri järjestelmien välistä kehitysdynamiikkaa voida määritellä riittävän tarkasti. |
| --- | --- |

1.39

katsoo, ettei kestävän kehityksen politiikan välineitä voi rajata vain markkinoiden sääntelytoimiin, vaikka nekin ovat hyödyllisiä ja välttämättömiä. Kun avoimuuden ja korjaustoimenpiteiden kautta etsitään ”oikeaa hintaa”, joka kuvastaa sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä kustannuksia, ei oteta huomioon sitä, ettei eri järjestelmien välistä kehitysdynamiikkaa voida määritellä riittävän tarkasti.

| 1.40 | on samaa mieltä siitä, että unionin varojen hyödyntämiseksi entistä paremmin on parannettava jäsenvaltioiden ja komission välistä koordinointia. Komitea on tässä yhteydessä huolissaan siitä, että — kuten kansalaisjärjestöverkosto CEE Bankwatch Network toteaa tuoreimmassa raportissaan — kauden 2007–2013 rakennerahastovaroilla saatetaan loppujen lopuksi vaikuttaa hiilidioksidipäästöjen lisäämiseen. |
| --- | --- |

1.40

on samaa mieltä siitä, että unionin varojen hyödyntämiseksi entistä paremmin on parannettava jäsenvaltioiden ja komission välistä koordinointia. Komitea on tässä yhteydessä huolissaan siitä, että — kuten kansalaisjärjestöverkosto CEE Bankwatch Network toteaa tuoreimmassa raportissaan — kauden 2007–2013 rakennerahastovaroilla saatetaan loppujen lopuksi vaikuttaa hiilidioksidipäästöjen lisäämiseen.

Viestintä, toimijoiden mobilisointi ja menestyksen moninkertaistaminen

| 1.41 | katsoo, että asianmukaisella viestinnällä on edistettävä tiedotusta ja valveuttamista kestävään kehitykseen liittyvistä aiheista. Tiedotuksen ja valveuttamisen tulisi nivoutua kestävää kehitystä koskevan johdonmukaisen ja realistisen EU:n näkemyksen laadintaan pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.41

katsoo, että asianmukaisella viestinnällä on edistettävä tiedotusta ja valveuttamista kestävään kehitykseen liittyvistä aiheista. Tiedotuksen ja valveuttamisen tulisi nivoutua kestävää kehitystä koskevan johdonmukaisen ja realistisen EU:n näkemyksen laadintaan pitkällä aikavälillä.

| 1.42 | on samaa mieltä roolista, joka paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla toteutettaessa kestävää kehitystä yhteisön toimin kaupungeissa ja maaseudulla. Paikallisagenda 21 on keskeisin väline toteutettaessa politiikkoja, jotka määritellään ja pannaan täytäntöön laaja-alaisissa osallistumisprosesseissa. Komitea katsoo kuitenkin, ettei kyseisiä osallistumisprosesseja voida täysin vakiinnuttaa, jos niillä ei ole todellista painoarvoa kyseisten hallintotasojen varainhallinnassa etenkin silloin, kun hallintotasot ohjaavat yhteisön talousarviosta myönnettyjä varoja. |
| --- | --- |

1.42

on samaa mieltä roolista, joka paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla toteutettaessa kestävää kehitystä yhteisön toimin kaupungeissa ja maaseudulla. Paikallisagenda 21 on keskeisin väline toteutettaessa politiikkoja, jotka määritellään ja pannaan täytäntöön laaja-alaisissa osallistumisprosesseissa. Komitea katsoo kuitenkin, ettei kyseisiä osallistumisprosesseja voida täysin vakiinnuttaa, jos niillä ei ole todellista painoarvoa kyseisten hallintotasojen varainhallinnassa etenkin silloin, kun hallintotasot ohjaavat yhteisön talousarviosta myönnettyjä varoja.

| 1.43 | katsoo, että seurannassa tulisi keskittyä indikaattorien kehityksen määrittelyn ja valvonnan ohella myös Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja jopa paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamiin politiikkoihin ja toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

1.43

katsoo, että seurannassa tulisi keskittyä indikaattorien kehityksen määrittelyn ja valvonnan ohella myös Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja jopa paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamiin politiikkoihin ja toimenpiteisiin.

| 1.44 | on sitä mieltä, että tätä varten on muutettava nykyistä päätöksentekoprosessia kestävään kehitykseen sovellettavan eurooppalaisen hallintotavan osalta. |
| --- | --- |

1.44

on sitä mieltä, että tätä varten on muutettava nykyistä päätöksentekoprosessia kestävään kehitykseen sovellettavan eurooppalaisen hallintotavan osalta.

| 1.45 | on vakuuttunut siitä, että tämä edellyttää radikaalia muutosta Lissabonin ja Göteborgin prosessien suhteissa ja että nykykäytänteistä on palattava alkuperäiseen ajatukseen. Esimerkkinä mainittakoon, ettei EU:n kestävän kehityksen strategiasta saatavien tulosten tule osaltaan edistää Lissabonin strategian yhteydessä tehtävää työtä, vaikka kestävän kehityksen strategian 38 kohdassa näin todetaankin, vaan pikemminkin Lissabonin strategian tulosten tulee osaltaan edistää kestävän kehityksen tavoitteita. Näin siksi, että kestävä kehitys on tunnetusti etusijalla unionin muihin politiikkoihin nähden. |
| --- | --- |

1.45

on vakuuttunut siitä, että tämä edellyttää radikaalia muutosta Lissabonin ja Göteborgin prosessien suhteissa ja että nykykäytänteistä on palattava alkuperäiseen ajatukseen. Esimerkkinä mainittakoon, ettei EU:n kestävän kehityksen strategiasta saatavien tulosten tule osaltaan edistää Lissabonin strategian yhteydessä tehtävää työtä, vaikka kestävän kehityksen strategian 38 kohdassa näin todetaankin, vaan pikemminkin Lissabonin strategian tulosten tulee osaltaan edistää kestävän kehityksen tavoitteita. Näin siksi, että kestävä kehitys on tunnetusti etusijalla unionin muihin politiikkoihin nähden.

| 1.46 | korostaa olevan tärkeää, että komission ehdotukset kestävään kehitykseen tähtääviksi toimiksi esitetään ja muotoillaan siten, että toimien toteuttamismahdollisuudet unionin 27 jäsenvaltion alue- ja paikallistasolla helpottuvat. On tärkeää, että ehdotettavat toimet on mahdollista toteuttaa alue- ja paikallistasolla eri jäsenvaltioissa vallitsevien erilaisten edellytysten pohjalta. |
| --- | --- |

1.46

korostaa olevan tärkeää, että komission ehdotukset kestävään kehitykseen tähtääviksi toimiksi esitetään ja muotoillaan siten, että toimien toteuttamismahdollisuudet unionin 27 jäsenvaltion alue- ja paikallistasolla helpottuvat. On tärkeää, että ehdotettavat toimet on mahdollista toteuttaa alue- ja paikallistasolla eri jäsenvaltioissa vallitsevien erilaisten edellytysten pohjalta.

| 1.47 | on huolissaan komission esityksestä, jonka mukaan joulukuussa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle tehdään selvitys kestävän kehityksen strategian hallintotavasta. Tällainen ratkaisu syventäisi Göteborgin ja Lissabonin strategioiden välistä eroa ja edistäisi osaltaan kestävän kehityksen marginalisointia eurooppalaisessa hallintotavassa. |
| --- | --- |

1.47

on huolissaan komission esityksestä, jonka mukaan joulukuussa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle tehdään selvitys kestävän kehityksen strategian hallintotavasta. Tällainen ratkaisu syventäisi Göteborgin ja Lissabonin strategioiden välistä eroa ja edistäisi osaltaan kestävän kehityksen marginalisointia eurooppalaisessa hallintotavassa.

| 1.48 | muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että keväällä 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Lissabonin strategian elvyttämisen yhteydessä, että strategia sijoittuu laajempaan yhteyteen, jota ohjaa kestävän kehityksen vaatimus. |
| --- | --- |

1.48

muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että keväällä 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Lissabonin strategian elvyttämisen yhteydessä, että strategia sijoittuu laajempaan yhteyteen, jota ohjaa kestävän kehityksen vaatimus.

2.   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | toteaa olevansa vakuuttunut siitä, että kestävään kehitykseen sovellettava lähestymistapa, jonka on sisällettävä taloudellisia, ekologisia, sosiaalisia ja institutionaalisia näkökohtia, on keskeinen edellytys hyvinvoinnin lisäämiselle, korkealle ja laadukkaalle työllisyydelle ja talouskasvulle, joka ei lisää ympäristökustannuksia eikä luo vain näennäistä hyvinvointia. Tällaisen lähestymistavan vakiintuminen edellyttää, että EU:n kestävän kehityksen hallintotapa uudistetaan perusteellisesti. |
| --- | --- |

2.1

toteaa olevansa vakuuttunut siitä, että kestävään kehitykseen sovellettava lähestymistapa, jonka on sisällettävä taloudellisia, ekologisia, sosiaalisia ja institutionaalisia näkökohtia, on keskeinen edellytys hyvinvoinnin lisäämiselle, korkealle ja laadukkaalle työllisyydelle ja talouskasvulle, joka ei lisää ympäristökustannuksia eikä luo vain näennäistä hyvinvointia. Tällaisen lähestymistavan vakiintuminen edellyttää, että EU:n kestävän kehityksen hallintotapa uudistetaan perusteellisesti.

| 2.2 | suosittelee, että EY:n perustamissopimuksen 99 ja 128 artiklan määräykset, joihin kolmivuotinen poliittinen sykli sekä talous- ja työllisyyspolitiikan integroitujen suuntaviivojen määrittely perustuvat, toteutetaan kokonaisvaltaisessa kehyksessä, jonka integroituihin suuntaviivoihin sisältyy niin taloudellisia ja sosiaalisia kuin ekologisia ja institutionaalisia näkökohtia. Näin kestävän kehityksen strategiassa varmistetaan käytännössä monialaisuus sekä kestävän kehityksen ensisijaisuus. |
| --- | --- |

2.2

suosittelee, että EY:n perustamissopimuksen 99 ja 128 artiklan määräykset, joihin kolmivuotinen poliittinen sykli sekä talous- ja työllisyyspolitiikan integroitujen suuntaviivojen määrittely perustuvat, toteutetaan kokonaisvaltaisessa kehyksessä, jonka integroituihin suuntaviivoihin sisältyy niin taloudellisia ja sosiaalisia kuin ekologisia ja institutionaalisia näkökohtia. Näin kestävän kehityksen strategiassa varmistetaan käytännössä monialaisuus sekä kestävän kehityksen ensisijaisuus.

| 2.3 | suosittelee, että paikallis- ja alueviranomaiset olisivat avainkumppaneita kyseisen uudistetun syklin eri vaiheissa, kun määritellään ja toteutetaan — myös paikallistasolta lähtien — kestävän yhteiskunnan edellyttämät kokonaisvaltaiset tavoitteet ja tarvittavat muutokset. Tätä taustaa vasten on säädettävä, että niiden talous- ja työllisyyspolitiikkaa koskevien kertomusten ohella, jotka jäsenvaltioiden on esitettävä kunkin vuoden lokakuuhun mennessä, esitetään myös kertomus kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman toteuttamisesta. Kyseiset kolme kertomusta on nivottava keskenään, ja niissä on osoitettava kunkin politiikanalan yhdenmukaisuus kestävän kehityksen strategiassa määriteltyjen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa sekä niiden panos tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

2.3

suosittelee, että paikallis- ja alueviranomaiset olisivat avainkumppaneita kyseisen uudistetun syklin eri vaiheissa, kun määritellään ja toteutetaan — myös paikallistasolta lähtien — kestävän yhteiskunnan edellyttämät kokonaisvaltaiset tavoitteet ja tarvittavat muutokset. Tätä taustaa vasten on säädettävä, että niiden talous- ja työllisyyspolitiikkaa koskevien kertomusten ohella, jotka jäsenvaltioiden on esitettävä kunkin vuoden lokakuuhun mennessä, esitetään myös kertomus kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman toteuttamisesta. Kyseiset kolme kertomusta on nivottava keskenään, ja niissä on osoitettava kunkin politiikanalan yhdenmukaisuus kestävän kehityksen strategiassa määriteltyjen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa sekä niiden panos tavoitteiden saavuttamiseen.

| 2.4 | pitää tarpeellisena tarkentaa strategiassa, että päätavoite eli talouskasvun ja ympäristön pilaantumisen välisen yhteyden katkaiseminen edellyttää energia- ja materiavirtojen ja niihin liittyvien jätteiden valvontaa, vähentämistä ja vakiinnuttamista, sillä kyseiset energia- ja materiavirrat pitävät yllä talousjärjestelmää ennen kuin ne palaavat ekosysteemiin heikosti käytettävissä olevissa muodoissa. |
| --- | --- |

2.4

pitää tarpeellisena tarkentaa strategiassa, että päätavoite eli talouskasvun ja ympäristön pilaantumisen välisen yhteyden katkaiseminen edellyttää energia- ja materiavirtojen ja niihin liittyvien jätteiden valvontaa, vähentämistä ja vakiinnuttamista, sillä kyseiset energia- ja materiavirrat pitävät yllä talousjärjestelmää ennen kuin ne palaavat ekosysteemiin heikosti käytettävissä olevissa muodoissa.

| 2.5 | suosittelee, että suunnitteluasiakirjoihin liitetään arviointi kyseisistä virroista, jotta voidaan tutkia niiden panosta talouskasvun ja ympäristöön kohdistuvan vaikutuksen välisen yhteyden katkaisemiseen. Lisäksi komitea suosittelee, että koheesiopoliittisilla toimilla pyritään ensi sijassa kestävän kehityksen strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja että vain kyseisen strategian yhteydessä ja sitä noudattaen toteutetaan Lissabonin strategiaan sisältyvät kasvua ja työllisyyttä koskevat integroidut suuntaviivat. |
| --- | --- |

2.5

suosittelee, että suunnitteluasiakirjoihin liitetään arviointi kyseisistä virroista, jotta voidaan tutkia niiden panosta talouskasvun ja ympäristöön kohdistuvan vaikutuksen välisen yhteyden katkaisemiseen. Lisäksi komitea suosittelee, että koheesiopoliittisilla toimilla pyritään ensi sijassa kestävän kehityksen strategian tavoitteiden saavuttamiseen ja että vain kyseisen strategian yhteydessä ja sitä noudattaen toteutetaan Lissabonin strategiaan sisältyvät kasvua ja työllisyyttä koskevat integroidut suuntaviivat.

| 2.6 | kehottaa komissiota esittämään tämänsuuntaisen ehdotuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille, joiden tulisi tarkastella sitä viipymättä. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa komissiota esittämään tämänsuuntaisen ehdotuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille, joiden tulisi tarkastella sitä viipymättä.

| 2.7 | kehottaa Euroopan komissiota esittämään markkinoiden sääntelyn ja vihreän veropolitiikan ohella poliittisia toimenpiteitä, kuten ylärajan asettaminen tiettyjen päästöjen tuottamiselle tai tiettyjen luonnonvarojen hyödyntämiselle, maatalous ja kalastus mukaan luettuina. Vihreää veropolitiikkaa ajatellen on pikaisesti poistettava sellaisten tukien aiheuttamat markkinavääristymät, joilla edistetään ympäristöä huomattavasti rasittavia tai sille vaarallisia tuotantomuotoja tai tuotteita. |
| --- | --- |

2.7

kehottaa Euroopan komissiota esittämään markkinoiden sääntelyn ja vihreän veropolitiikan ohella poliittisia toimenpiteitä, kuten ylärajan asettaminen tiettyjen päästöjen tuottamiselle tai tiettyjen luonnonvarojen hyödyntämiselle, maatalous ja kalastus mukaan luettuina. Vihreää veropolitiikkaa ajatellen on pikaisesti poistettava sellaisten tukien aiheuttamat markkinavääristymät, joilla edistetään ympäristöä huomattavasti rasittavia tai sille vaarallisia tuotantomuotoja tai tuotteita.

| 2.8 | suosittelee, että kestävän kehityksen strategiassa määritellään tarkat tavoitteet niin määrällisesti kuin ajallisesti, ja kehottaa jäsenvaltioita laatimaan eurooppalaisen strategian kanssa yhdenmukaiset kestävän kehityksen strategiat, joilla annetaan panos eurooppalaiseen strategiaan. Komitea kehottaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisia laatimaan omat strategiansa, jotka ovat yhdenmukaiset jäsenvaltio- ja unionitasolla asetettujen strategisten tavoitteiden kanssa ja joihin sisältyy asianmukaisia palautemekanismeja. |
| --- | --- |

2.8

suosittelee, että kestävän kehityksen strategiassa määritellään tarkat tavoitteet niin määrällisesti kuin ajallisesti, ja kehottaa jäsenvaltioita laatimaan eurooppalaisen strategian kanssa yhdenmukaiset kestävän kehityksen strategiat, joilla annetaan panos eurooppalaiseen strategiaan. Komitea kehottaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisia laatimaan omat strategiansa, jotka ovat yhdenmukaiset jäsenvaltio- ja unionitasolla asetettujen strategisten tavoitteiden kanssa ja joihin sisältyy asianmukaisia palautemekanismeja.

| 2.9 | kehottaa komissiota harkitsemaan ilmastonmuutokseen mukautumista koskevaa suunnitelmaa, jossa tarkasteltaisiin ilmaston lämpenemisen vaikutuksia kalastukseen ja rannikkoalueiden sekä sisävesistöjen suojeluun, samoin kuin sademäärien vaihtelun ja muiden kielteisten ilmiöiden vaikutuksia maatalouteen ja karjanhoitoon, vesiviljelyyn, metsäpaloihin, kuivuuteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja metsiin, matkailuun, rannikkoalueiden suojeluun, terveyteen jne. |
| --- | --- |

2.9

kehottaa komissiota harkitsemaan ilmastonmuutokseen mukautumista koskevaa suunnitelmaa, jossa tarkasteltaisiin ilmaston lämpenemisen vaikutuksia kalastukseen ja rannikkoalueiden sekä sisävesistöjen suojeluun, samoin kuin sademäärien vaihtelun ja muiden kielteisten ilmiöiden vaikutuksia maatalouteen ja karjanhoitoon, vesiviljelyyn, metsäpaloihin, kuivuuteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja metsiin, matkailuun, rannikkoalueiden suojeluun, terveyteen jne.

| 2.10 | suosittelee, että määritellään menettelytavat ja vahvistetaan institutionaalista kapasiteettia arvioitaessa niiden suunnitelmien, ohjelmien ja hankkeiden kestävyyttä ympäristön kannalta, jotka mahdollistavat tehokkaan tiedotuksen kansalaisille ja heidän osallistumisensa. Komitea katsoo, että kyseisten menettelytapojen päätavoitteena tulee olla arvion laatiminen siitä, ovatko suunnitellut toimet yhdenmukaisia kaikilla kestävän kehityksen strategioiden tasoilla määriteltyjen tavoitteiden kanssa sekä siitä, mikä on kyseisten toimien panos kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

2.10

suosittelee, että määritellään menettelytavat ja vahvistetaan institutionaalista kapasiteettia arvioitaessa niiden suunnitelmien, ohjelmien ja hankkeiden kestävyyttä ympäristön kannalta, jotka mahdollistavat tehokkaan tiedotuksen kansalaisille ja heidän osallistumisensa. Komitea katsoo, että kyseisten menettelytapojen päätavoitteena tulee olla arvion laatiminen siitä, ovatko suunnitellut toimet yhdenmukaisia kaikilla kestävän kehityksen strategioiden tasoilla määriteltyjen tavoitteiden kanssa sekä siitä, mikä on kyseisten toimien panos kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen.

| 2.11 | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten roolin merkitystä toteutettaessa kestävää kehitystä. Komitea kehottaa komissiota laatimaan tukialoitteita kaupunkien reuna-alueiden kunnostamiseksi siten, että otetaan huomioon sosiaaliset sekä kaupunkisuunnittelua ja ympäristönsuojelua koskevat näkökohdat. Komitea kehottaa edistämään paikallisagenda 21:tä myös unionin rahastoja hyödyntämällä, sillä se on tärkein väline toteutettaessa laaja-alaisia osallistumisprosesseja. Komitea pitää tarpeellisena laajentaa kyseisiä osallistumisprosesseja. Näin varmistettaisiin, että asianomaisten yhteisöjen arvojärjestelmä otetaan huomioon päätöksentekoprosesseissa, sillä markkinat eivät luonteensa vuoksi voi hoitaa tätä tehtävää. Samalla parannettaisiin tutkimustoiminnan laatua. Komitea suosittelee, että kaikilla tasoilla edistettäisiin tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa annetun Århusin yleissopimuksen määräysten täysimittaista toteuttamista ja laajentamista kaikilla kestävän kehityksen aloilla: talous, yhteiskunta, ympäristö ja instituutiot. |
| --- | --- |

2.11

painottaa paikallis- ja alueviranomaisten roolin merkitystä toteutettaessa kestävää kehitystä. Komitea kehottaa komissiota laatimaan tukialoitteita kaupunkien reuna-alueiden kunnostamiseksi siten, että otetaan huomioon sosiaaliset sekä kaupunkisuunnittelua ja ympäristönsuojelua koskevat näkökohdat. Komitea kehottaa edistämään paikallisagenda 21:tä myös unionin rahastoja hyödyntämällä, sillä se on tärkein väline toteutettaessa laaja-alaisia osallistumisprosesseja. Komitea pitää tarpeellisena laajentaa kyseisiä osallistumisprosesseja. Näin varmistettaisiin, että asianomaisten yhteisöjen arvojärjestelmä otetaan huomioon päätöksentekoprosesseissa, sillä markkinat eivät luonteensa vuoksi voi hoitaa tätä tehtävää. Samalla parannettaisiin tutkimustoiminnan laatua. Komitea suosittelee, että kaikilla tasoilla edistettäisiin tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa annetun Århusin yleissopimuksen määräysten täysimittaista toteuttamista ja laajentamista kaikilla kestävän kehityksen aloilla: talous, yhteiskunta, ympäristö ja instituutiot.

| 2.12 | suosittelee kansalaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten osallistumista ajatellen, että mainitaan erityisesti osallistavan ja neuvottelevan demokratian muodot sekä omistusrakennetta koskevat kokeilut, kuten työntekijöiden ja yhteisöjen pääomaosakkuusohjelmat ja osuuskunnat. |
| --- | --- |

2.12

suosittelee kansalaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten osallistumista ajatellen, että mainitaan erityisesti osallistavan ja neuvottelevan demokratian muodot sekä omistusrakennetta koskevat kokeilut, kuten työntekijöiden ja yhteisöjen pääomaosakkuusohjelmat ja osuuskunnat.

| 2.13 | kehottaa pohtimaan uudelleen i) kehitysavun määrää ja siihen liittyviä menettelytapoja, sillä ylhäältä ohjaamisen -periaatetta (trickle-down) ei enää voida soveltaa rikkaiden ja köyhien maiden erojen syvenemisen ja ekosysteemin rajallisuudesta johtuvien talouskasvun rajojen vuoksi; ii) maailmanlaajuistumiseen perustuvaa kasvumallia ja sen kestävyyttä; iii) Euroopan markkinoiden ja eurooppalaisen pääoman sekä kansainvälisten markkinoiden ja kansainvälisen pääoman välisiä suhteita ja painopisteitä; iv) WTO-neuvottelujen pyrkimystä yksityistää julkiset palvelut ja yleiset hyödykkeet, kuten vesi (komitea katsoo, että tästä on ehdottomasti luovuttava); v) tukia, kannustimia ja muita toimia, jotka luovat kaupan esteitä kehitysmaille. |
| --- | --- |

2.13

kehottaa pohtimaan uudelleen i) kehitysavun määrää ja siihen liittyviä menettelytapoja, sillä ylhäältä ohjaamisen -periaatetta (trickle-down) ei enää voida soveltaa rikkaiden ja köyhien maiden erojen syvenemisen ja ekosysteemin rajallisuudesta johtuvien talouskasvun rajojen vuoksi; ii) maailmanlaajuistumiseen perustuvaa kasvumallia ja sen kestävyyttä; iii) Euroopan markkinoiden ja eurooppalaisen pääoman sekä kansainvälisten markkinoiden ja kansainvälisen pääoman välisiä suhteita ja painopisteitä; iv) WTO-neuvottelujen pyrkimystä yksityistää julkiset palvelut ja yleiset hyödykkeet, kuten vesi (komitea katsoo, että tästä on ehdottomasti luovuttava); v) tukia, kannustimia ja muita toimia, jotka luovat kaupan esteitä kehitysmaille.

| 2.14 | uskoo, että kun komissio nyt arvioi kestävän kehityksen strategiaa ja laatii toimintaohjelmaa, se kehittää ja syventää paikallis- ja alueviranomaisten kanssa käytävää vuoropuhelua. Komitea aikoo osallistua aktiivisesti toimiin, joiden avulla pyritään toteuttamaan kestävä yhteiskunta sekä Euroopan unionissa että koko maailmassa. |
| --- | --- |

2.14

uskoo, että kun komissio nyt arvioi kestävän kehityksen strategiaa ja laatii toimintaohjelmaa, se kehittää ja syventää paikallis- ja alueviranomaisten kanssa käytävää vuoropuhelua. Komitea aikoo osallistua aktiivisesti toimiin, joiden avulla pyritään toteuttamaan kestävä yhteiskunta sekä Euroopan unionissa että koko maailmassa.

| 2.15 | ehdottaa, että Euroopan komissio vahvistaa yhteistyötä, jotta voitaisiin arvioida alue- ja paikallisviranomaisten panosta kestävän kehityksen politiikkoihin osana monivuotista institutionaalista kumppanuutta. Komitea voisi tällaisen yhteistyön puitteissa laatia muun muassa lausuntoja (ks. liite I) niistä Euroopan komission työohjelmaan sisältyvistä asiakokonaisuuksista kolmivuotiskautena 2007–2009, joita alue- ja paikallisviranomaiset pitävät erityisen merkittävinä kestävän kehityksen kannalta. Lisäksi se voisi tehdä konkreettisia ehdotuksia yhteisten aloitteiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.15

ehdottaa, että Euroopan komissio vahvistaa yhteistyötä, jotta voitaisiin arvioida alue- ja paikallisviranomaisten panosta kestävän kehityksen politiikkoihin osana monivuotista institutionaalista kumppanuutta. Komitea voisi tällaisen yhteistyön puitteissa laatia muun muassa lausuntoja (ks. liite I) niistä Euroopan komission työohjelmaan sisältyvistä asiakokonaisuuksista kolmivuotiskautena 2007–2009, joita alue- ja paikallisviranomaiset pitävät erityisen merkittävinä kestävän kehityksen kannalta. Lisäksi se voisi tehdä konkreettisia ehdotuksia yhteisten aloitteiden toteuttamiseksi.

Bryssel 6. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

3.   Asian käsittely

| Otsikko | Alue- ja paikallisviranomaisten panos EU:n kestävän kehityksen strategiaan |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | — |
| Oikeusperusta | EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | Työjärjestyksen 40 artiklan 2 kohta |
| Euroopan komission lausuntopyyntö | 11.12.2006 |
| Puheenjohtajan päätös | 9.1.2007 |
| Vastaava valiokunta | ”Kestävä kehitys” -valiokunta (DEVE) |
| Yleisesittelijä | Nichi Vendola (IT, PSE), Puglian aluehallituksen puheenjohtaja |
| Analyysimuistio | 26.2.2007 |
| Valiokuntakäsittely | — |
| Hyväksyminen valiokunnassa | — |
| Äänestystulos valiokunnassa | — |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6. kesäkuuta 2007 |
| Komitean aiempi lausunto | Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Vuoden 2005 tilannekatsaus ja suuntaviivat tulevalle”
  CdR 66/2005 fin  (3)— KOM(2005) 37 lopullinen |

Otsikko

Otsikko

Alue- ja paikallisviranomaisten panos EU:n kestävän kehityksen strategiaan

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

—

Oikeusperusta

Oikeusperusta

EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

Työjärjestyksen 40 artiklan 2 kohta

Euroopan komission lausuntopyyntö

Euroopan komission lausuntopyyntö

11.12.2006

Puheenjohtajan päätös

Puheenjohtajan päätös

9.1.2007

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”Kestävä kehitys” -valiokunta (DEVE)

Yleisesittelijä

Yleisesittelijä

Nichi Vendola (IT, PSE), Puglian aluehallituksen puheenjohtaja

Analyysimuistio

Analyysimuistio

26.2.2007

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

—

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

—

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

—

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6. kesäkuuta 2007

Komitean aiempi lausunto

Komitean aiempi lausunto

Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Vuoden 2005 tilannekatsaus ja suuntaviivat tulevalle”

CdR 66/2005 fin  (3)— KOM(2005) 37 lopullinen

3

---

(1)  CdR 66/2005 fin.

1

(2)  ”[NEUVOSTO] PALAUTTAA MIELIIN, että Göteborgin Eurooppa-neuvoston hyväksymän kestävän kehityksen strategian mukaisesti kevään Eurooppa-neuvostot tarkastelevat strategian täytäntöönpanon edistymistä ja antavat poliittista ohjausta kestävän kehityksen edistämiseksi. Barcelonan Eurooppa-neuvosto alkaa soveltaa tätä uutta lähestymistapaa strategian kolmen ulottuvuuden (sosiaalisen, taloudellisen ja ympäristöulottuvuuden) tasapainoisen ja koordinoidun analyysin pohjalta Euroopan unionin strategisten suuntaviivojen määrittelyssä, tarkastelussa, arvioinnissa ja seurannassa”. Puheenjohtajan päätelmät, Barcelonan Eurooppa-neuvosto 15.–16. maaliskuuta 2002.

2

(3)  EUVL C 81, 4.4.2006, s. 18.

3

---

LIITE I

Alueiden komitean etenemissuunnitelma, joka koskee Euroopan unionin kestävän kehityksen strategiaa — ajanjakso 2007–2009

Toimintamuodot

1.   Neuvoa-antava toiminta

1 a   Joulukuussa 2007 pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta ennakoiden

| Komission asiakirjan viite | Komission asiakirjan otsikko | Ehdotustyyppi | AK:n suunniteltu hyväksyntä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Vihreä kirja ilmastonmuutokseen mukautumisesta | Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi | Marraskuu 2007 |

Komission asiakirjan viite

Komission asiakirjan otsikko

Ehdotustyyppi

AK:n suunniteltu hyväksyntä

2006/ENV/012

Vihreä kirja ilmastonmuutokseen mukautumisesta

Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi

Marraskuu 2007

1 b   Maaliskuussa 2008 pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta ennakoiden

| Komission asiakirjan viite | Komission asiakirjan otsikko | Ehdotustyyppi | AK:n suunniteltu hyväksyntä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Vihreä kirja ilmastonmuutokseen mukautumisesta | Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi | Marraskuu 2007 |
| — | Suuntaa-antava lausunto yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta | — | Helmikuu 2008 |
| 2007/EMPL/013 | Tiedonanto sosiaalipoliittisen ohjelman (2005–2010) täytäntöönpanon väliarvioinnista | Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi | Helmikuu 2008 |

Komission asiakirjan viite

Komission asiakirjan otsikko

Ehdotustyyppi

AK:n suunniteltu hyväksyntä

2006/ENV/012

Vihreä kirja ilmastonmuutokseen mukautumisesta

Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi

Marraskuu 2007

—

Suuntaa-antava lausunto yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta

—

Helmikuu 2008

2007/EMPL/013

Tiedonanto sosiaalipoliittisen ohjelman (2005–2010) täytäntöönpanon väliarvioinnista

Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi

Helmikuu 2008

1 c   Muu neuvoa-antava toiminta

| Komission asiakirjan viite | Komission asiakirjan otsikko | Ehdotustyyppi | AK:n suunniteltu hyväksyntä |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 571 lopullinen | Komission tiedonanto — Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin | Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi | Kesäkuu 2007 |
| — | Suuntaa-antava lausunto maahanmuuttajanaisten tilanteesta Euroopan unionissa | — | Lokakuu 2007 |
| — | Suuntaa-antava lausunto koulutuksesta ja kestävästä kehityksestä | — | Marraskuu 2007 |
| 2007/ENV/012 | Kestävän tuotannon ja kulutuksen toimintasuunnitelma | Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi | Helmikuu 2008 |
| 2007/FISH/001 | Komission tiedonanto ”Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: vihreää kirjaa koskevasta kuulemisesta tehdyt poliittiset päätelmät” | Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi | Helmikuu 2008 |
| 2007/FISH/003 | Tiedonanto ja ehdotus neuvoston asetukseksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntatoimista | Säädösehdotus | Helmikuu 2008 |
| 2007/TREN/005 | Vihreä kirja kaupunkiliikenteestä | Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi | Vuoden 2008 toinen neljännes |
| 2006/SANCO/004 | Valkoinen kirja terveydenhuoltostrategiasta | Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi | Vuoden 2008 toinen neljännes |
| 2006/SANCO/005 | Turvallisia ja tehokkaita terveydenhuoltopalveluja koskevat yhteisön puitteet | Säädösehdotus | Vuoden 2008 toinen neljännes |

Komission asiakirjan viite

Komission asiakirjan otsikko

Ehdotustyyppi

AK:n suunniteltu hyväksyntä

KOM(2006) 571 lopullinen

Komission tiedonanto — Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin

Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi

Kesäkuu 2007

—

Suuntaa-antava lausunto maahanmuuttajanaisten tilanteesta Euroopan unionissa

—

Lokakuu 2007

—

Suuntaa-antava lausunto koulutuksesta ja kestävästä kehityksestä

—

Marraskuu 2007

2007/ENV/012

Kestävän tuotannon ja kulutuksen toimintasuunnitelma

Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi

Helmikuu 2008

2007/FISH/001

Komission tiedonanto ”Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: vihreää kirjaa koskevasta kuulemisesta tehdyt poliittiset päätelmät”

Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi

Helmikuu 2008

2007/FISH/003

Tiedonanto ja ehdotus neuvoston asetukseksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntatoimista

Säädösehdotus

Helmikuu 2008

2007/TREN/005

Vihreä kirja kaupunkiliikenteestä

Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi

Vuoden 2008 toinen neljännes

2006/SANCO/004

Valkoinen kirja terveydenhuoltostrategiasta

Muu kuin lainsäädäntömenettelyyn perustuva toimi

Vuoden 2008 toinen neljännes

2006/SANCO/005

Turvallisia ja tehokkaita terveydenhuoltopalveluja koskevat yhteisön puitteet

Säädösehdotus

Vuoden 2008 toinen neljännes

2.   Neuvoa-antavaa toimintaa täydentävät toimet

| Toimintamuodot | Mahdollinen toteutusajankohta |
| --- | --- |
| Analyysi yhteisen pysyvän seurantaelimen mahdollisesta perustamisesta tarkoituksena seurata alue- ja paikallisviranomaisten panosta kestävän kehityksen politiikkoihin (mahdollisesti yhteistyössä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa) | Vuoden 2007 jälkipuolisko |
| Alueiden komitean tutkimus aiheesta ”Alueiden ja kuntien panos kestävän kehityksen strategioihin” | Vuoden 2008 toinen neljännes |
| Alueiden vuoropuhelu vuonna 2009: Euroopan unionin kestävän kehityksen strategian keskeisten näkökohtien sisällyttäminen Lissabonin strategian keskinäisen oppimisen järjestelmään | Vuoden 2009 ensimmäinen neljännes |
| Osallistuminen kestävää kehitystä käsitteleviin temaattisiin kokouksiin ja työryhmiin | Kaksivuotiskausi 2007–2009 |

Toimintamuodot

Mahdollinen toteutusajankohta

Analyysi yhteisen pysyvän seurantaelimen mahdollisesta perustamisesta tarkoituksena seurata alue- ja paikallisviranomaisten panosta kestävän kehityksen politiikkoihin (mahdollisesti yhteistyössä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa)

Vuoden 2007 jälkipuolisko

Alueiden komitean tutkimus aiheesta ”Alueiden ja kuntien panos kestävän kehityksen strategioihin”

Vuoden 2008 toinen neljännes

Alueiden vuoropuhelu vuonna 2009: Euroopan unionin kestävän kehityksen strategian keskeisten näkökohtien sisällyttäminen Lissabonin strategian keskinäisen oppimisen järjestelmään

Vuoden 2009 ensimmäinen neljännes

Osallistuminen kestävää kehitystä käsitteleviin temaattisiin kokouksiin ja työryhmiin

Kaksivuotiskausi 2007–2009

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/30

---

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Euroopan unionin uudistamisprosessin uudelleenkäynnistäminen 21.–22. kesäkuuta 2007 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa silmällä pitäen”

(2007/C 197/06)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | antaa tukensa unionin puheenjohtajavaltiolle, joka on sitoutunut Euroopan unionin uudistamisprosessiin, ja kannattaa kaikkien valtion- ja hallitusten päämiesten 29. lokakuuta 2004 Roomassa allekirjoittaman perustuslakisopimuksen keskeisimmän sisällön säilyttämistä. |
| --- | --- |

—

antaa tukensa unionin puheenjohtajavaltiolle, joka on sitoutunut Euroopan unionin uudistamisprosessiin, ja kannattaa kaikkien valtion- ja hallitusten päämiesten 29. lokakuuta 2004 Roomassa allekirjoittaman perustuslakisopimuksen keskeisimmän sisällön säilyttämistä.

| — | kehottaa Eurooppa-neuvostoon 21. ja 22. kesäkuuta 2007 kokoontuvia valtion- ja hallitusten päämiehiä sitoutumaan siihen, että perussopimusten uudistamisprosessi saadaan nopeasti päätökseen puuttumatta alue- ja paikallisyhteisöjen saavuttamiin myönteisiin tuloksiin, etenkään niihin, jotka koskevat toissijaisuusperiaatteen ja hyvän hallintotavan noudattamista sekä Euroopan unionin alueellista yhteenkuuluvuutta, ja esittää, että kyseiset määräykset sisällytetään kokonaisuudessaan kaikkiin tuleviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

—

kehottaa Eurooppa-neuvostoon 21. ja 22. kesäkuuta 2007 kokoontuvia valtion- ja hallitusten päämiehiä sitoutumaan siihen, että perussopimusten uudistamisprosessi saadaan nopeasti päätökseen puuttumatta alue- ja paikallisyhteisöjen saavuttamiin myönteisiin tuloksiin, etenkään niihin, jotka koskevat toissijaisuusperiaatteen ja hyvän hallintotavan noudattamista sekä Euroopan unionin alueellista yhteenkuuluvuutta, ja esittää, että kyseiset määräykset sisällytetään kokonaisuudessaan kaikkiin tuleviin sopimuksiin.

| — | kehottaa antamaan komitealle tilaisuuden tulla kuulluksi Eurooppa-neuvoston ehdottamasta suunnitelmasta, jonka mukaan unionin uudistamisprosessissa edetään, ja ilmaisee halukkuutensa osallistua neuvotteluvaiheeseen, sillä komitean osallistumisen ansiosta asiassa edetään nykyistä osallistavammin kansalaisten hyväksi. |
| --- | --- |

—

kehottaa antamaan komitealle tilaisuuden tulla kuulluksi Eurooppa-neuvoston ehdottamasta suunnitelmasta, jonka mukaan unionin uudistamisprosessissa edetään, ja ilmaisee halukkuutensa osallistua neuvotteluvaiheeseen, sillä komitean osallistumisen ansiosta asiassa edetään nykyistä osallistavammin kansalaisten hyväksi.

| — | katsoo, että perustuslakisopimuksen puuttuminen olisi vahingollista Euroopan yhdentymismallin vahvuuksien tunnustamiselle siltä osin kuin kyse on monimuotoisuuden kunnioittamisesta ja edistämisestä EU:ssa, ja toteaa, että ilman perustuslakisopimusta Euroopan unionilla ei olisi välinettä tunnustaa alueellista ja paikallista itsehallintoa demokraattisen järjestelmänsä pilariksi eikä se pystyisi toimimaan tarkoituksenmukaisesti taatakseen alueellisen yhteenkuuluvuuden ja yhteisön yhteisvastuullisuuden vahvistamisen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että perustuslakisopimuksen puuttuminen olisi vahingollista Euroopan yhdentymismallin vahvuuksien tunnustamiselle siltä osin kuin kyse on monimuotoisuuden kunnioittamisesta ja edistämisestä EU:ssa, ja toteaa, että ilman perustuslakisopimusta Euroopan unionilla ei olisi välinettä tunnustaa alueellista ja paikallista itsehallintoa demokraattisen järjestelmänsä pilariksi eikä se pystyisi toimimaan tarkoituksenmukaisesti taatakseen alueellisen yhteenkuuluvuuden ja yhteisön yhteisvastuullisuuden vahvistamisen.

| — | toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että yhteisiä arvoja, Euroopan rakentamisen tähänastisia saavutuksia ja yhteisön politiikkoja sekä Euroopan unionin edessä olevia tulevia haasteita on ehdottomasti ryhdyttävä pohtimaan hajautetun viestintäpolitiikan avulla, ja painottaa tarvetta omaksua kahdensuuntainen lähestymistapa; paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toteutettava viestintä on nykyisin liian yksipuolista, ylhäältä alaspäin suuntautuvaa toimintaa. |
| --- | --- |

—

toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että yhteisiä arvoja, Euroopan rakentamisen tähänastisia saavutuksia ja yhteisön politiikkoja sekä Euroopan unionin edessä olevia tulevia haasteita on ehdottomasti ryhdyttävä pohtimaan hajautetun viestintäpolitiikan avulla, ja painottaa tarvetta omaksua kahdensuuntainen lähestymistapa; paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toteutettava viestintä on nykyisin liian yksipuolista, ylhäältä alaspäin suuntautuvaa toimintaa.

| — | katsoo kuitenkin, että Euroopan unionin viestintäpolitiikka on johdonmukaisempaa ja tehokkaampaa, jos unionin toimielimet löytävät sellaisen oikeuskehyksen tai -perustan, josta käsin ne pystyvät käynnistämään varsinaisen viestintäpoliittisen erityisohjelman ja varaamaan siihen asianmukaisen rahoituksen. |
| --- | --- |

—

katsoo kuitenkin, että Euroopan unionin viestintäpolitiikka on johdonmukaisempaa ja tehokkaampaa, jos unionin toimielimet löytävät sellaisen oikeuskehyksen tai -perustan, josta käsin ne pystyvät käynnistämään varsinaisen viestintäpoliittisen erityisohjelman ja varaamaan siihen asianmukaisen rahoituksen.

I   Poliittiset suositukset

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Perustuslain toteuttamatta jäämisestä koituvat kustannukset”, 21. marraskuuta 2006

K-suunnitelma: Euroopan unionissa käytävän keskustelun laajentaminen ja syventäminen, Margot Wallströmin tiedonanto komissiolle 29. marraskuuta 2006

SEC(2006) 1553

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | antaa tukensa unionin puheenjohtajavaltiolle, joka on sitoutunut Euroopan unionin uudistamisprosessiin, ja kannattaa kaikkien valtion- ja hallitusten päämiesten 29. lokakuuta 2004 Roomassa allekirjoittaman perustuslakisopimuksen keskeisimmän sisällön säilyttämistä. |
| --- | --- |

1.

antaa tukensa unionin puheenjohtajavaltiolle, joka on sitoutunut Euroopan unionin uudistamisprosessiin, ja kannattaa kaikkien valtion- ja hallitusten päämiesten 29. lokakuuta 2004 Roomassa allekirjoittaman perustuslakisopimuksen keskeisimmän sisällön säilyttämistä.

| 2. | suhtautuu myönteisesti 25. maaliskuuta 2007 annettuun Berliinin julistukseen, jossa todetaan 50 vuotta Rooman sopimusten allekirjoittamisen jälkeen, että tavoitteena on luoda unionille uudistettu yhteinen perusta vuonna 2009 pidettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin mennessä, ja ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että julistuksessa tunnustetaan unionin alueellinen ulottuvuus sekä komitean puolustamat periaatteet ja arvot. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti 25. maaliskuuta 2007 annettuun Berliinin julistukseen, jossa todetaan 50 vuotta Rooman sopimusten allekirjoittamisen jälkeen, että tavoitteena on luoda unionille uudistettu yhteinen perusta vuonna 2009 pidettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin mennessä, ja ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että julistuksessa tunnustetaan unionin alueellinen ulottuvuus sekä komitean puolustamat periaatteet ja arvot.

| 3. | toistaa Rooman sopimusten 50-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä 23. maaliskuuta 2007 antamassaan julkilausumassa ilmaisemansa vakaan aikomuksen ponnistella sen puolesta, että Euroopan kansojen välille luodaan alati tiivistyvä unioni, jonka perustana ovat unionin perusvapaudet, arvot sekä solidaarisuuden ja vastuullisuuden periaatteet ja jossa muotoillaan toimintalinjoja ja yhteisiä toimia paikallista ja alueellista identiteettiä ja monimuotoisuutta kunnioittaen, toissijaisuuden ja hyvän hallintotavan periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

toistaa Rooman sopimusten 50-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä 23. maaliskuuta 2007 antamassaan julkilausumassa ilmaisemansa vakaan aikomuksen ponnistella sen puolesta, että Euroopan kansojen välille luodaan alati tiivistyvä unioni, jonka perustana ovat unionin perusvapaudet, arvot sekä solidaarisuuden ja vastuullisuuden periaatteet ja jossa muotoillaan toimintalinjoja ja yhteisiä toimia paikallista ja alueellista identiteettiä ja monimuotoisuutta kunnioittaen, toissijaisuuden ja hyvän hallintotavan periaatteiden mukaisesti.

| 4. | kehottaa Eurooppa-neuvostoon 21. ja 22. kesäkuuta 2007 kokoontuvia valtion- ja hallitusten päämiehiä sitoutumaan siihen, että perussopimusten uudistamisprosessi saadaan nopeasti päätökseen puuttumatta alue- ja paikallisyhteisöjen saavuttamiin myönteisiin tuloksiin, etenkään niihin, jotka koskevat toissijaisuusperiaatteen ja hyvän hallintotavan noudattamista sekä Euroopan unionin alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

4.

kehottaa Eurooppa-neuvostoon 21. ja 22. kesäkuuta 2007 kokoontuvia valtion- ja hallitusten päämiehiä sitoutumaan siihen, että perussopimusten uudistamisprosessi saadaan nopeasti päätökseen puuttumatta alue- ja paikallisyhteisöjen saavuttamiin myönteisiin tuloksiin, etenkään niihin, jotka koskevat toissijaisuusperiaatteen ja hyvän hallintotavan noudattamista sekä Euroopan unionin alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 5. | suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että kutsutaan mahdollisimman pian koolle uusi hallitustenvälinen konferenssi (hvk), jolle annetaan tarkoin määritelty mandaatti ja laaditaan täsmällinen aikataulu, jotta Euroopan unioni saa uuden perussopimuksen, jossa säilytetään vuonna 2004 allekirjoitetun perustuslakisopimuksen keskeisin aines ja valmistelukunnassa saavutettu tasapaino ja jolla on unionissa mahdollisimman laaja tuki. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että kutsutaan mahdollisimman pian koolle uusi hallitustenvälinen konferenssi (hvk), jolle annetaan tarkoin määritelty mandaatti ja laaditaan täsmällinen aikataulu, jotta Euroopan unioni saa uuden perussopimuksen, jossa säilytetään vuonna 2004 allekirjoitetun perustuslakisopimuksen keskeisin aines ja valmistelukunnassa saavutettu tasapaino ja jolla on unionissa mahdollisimman laaja tuki.

| 6. | toteaa, ettei useilla kansalaisilla enää ole selvää käsitystä EU:n tarkoituksesta 2000-luvulla. Komitean mielestä EU:n on K-suunnitelman hengen mukaisesti otettava huomioon, ettei kansalaisten voi odottaa lukevan pitkiä, teknisiä sopimuksia ja että EU:n on kyettävä selvästi ja tiiviisti selittämään olemassaolonsa peruste nykykansalaisille ja tuleville sukupolville. Sen vuoksi komitea kehottaa EU:n johtajia laatimaan Euroopan unionille yksisivuisen aiejulistuksen, joka on voimassa pitkälle tulevaisuuteen. Julistus täydentäisi kaikkia tulevia perussopimuksia, ja EU:n toimielimet voisivat aktiivisesti tiedottaa siitä kansalaisille nyt ja tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

6.

toteaa, ettei useilla kansalaisilla enää ole selvää käsitystä EU:n tarkoituksesta 2000-luvulla. Komitean mielestä EU:n on K-suunnitelman hengen mukaisesti otettava huomioon, ettei kansalaisten voi odottaa lukevan pitkiä, teknisiä sopimuksia ja että EU:n on kyettävä selvästi ja tiiviisti selittämään olemassaolonsa peruste nykykansalaisille ja tuleville sukupolville. Sen vuoksi komitea kehottaa EU:n johtajia laatimaan Euroopan unionille yksisivuisen aiejulistuksen, joka on voimassa pitkälle tulevaisuuteen. Julistus täydentäisi kaikkia tulevia perussopimuksia, ja EU:n toimielimet voisivat aktiivisesti tiedottaa siitä kansalaisille nyt ja tulevaisuudessa.

| 7. | toivoo tulevansa kuulluksi ja voivansa osallistua täysipainoisesti unionin uudistamisprosessin seuraaviin vaiheisiin Eurooppa-neuvoston ehdottaman suunnitelman pohjalta ja ilmaisee halukkuutensa saada osallistua tulevan hvk:n neuvotteluvaiheeseen, sillä komitean osallistumisen ansiosta asiassa edetään nykyistä osallistavammin kansalaisten hyväksi. |
| --- | --- |

7.

toivoo tulevansa kuulluksi ja voivansa osallistua täysipainoisesti unionin uudistamisprosessin seuraaviin vaiheisiin Eurooppa-neuvoston ehdottaman suunnitelman pohjalta ja ilmaisee halukkuutensa saada osallistua tulevan hvk:n neuvotteluvaiheeseen, sillä komitean osallistumisen ansiosta asiassa edetään nykyistä osallistavammin kansalaisten hyväksi.

AK:n panos perustuslain toteuttamatta jäämisestä koituvien poliittisten kustannusten analysointiin

| 8. | kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan perustuslailla on symbolinen ulottuvuus ja se auttaa unionin kansalaisia omaksumaan entistä voimakkaammin Euroopan kansalaisuutta ilmentävän tunteen, joka kiteytyy yhteisten arvojen ja kunnianhimoisten tavoitteiden ympärille. |
| --- | --- |

8.

kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan perustuslailla on symbolinen ulottuvuus ja se auttaa unionin kansalaisia omaksumaan entistä voimakkaammin Euroopan kansalaisuutta ilmentävän tunteen, joka kiteytyy yhteisten arvojen ja kunnianhimoisten tavoitteiden ympärille.

| 9. | katsoo, että ilman perustuslakisopimusta Euroopan unioni ei edistäisi tuntuvasti omaa edustuksellista ja osallistavaa demokratiaansa eikä unionilla olisi sen toimintakykyä vahvistavia tarkoituksenmukaisia oikeuspuitteita eikä päätöksentekomekanismeja eikä se pystyisi ottamaan vastaan uusia ehdokasmaita eikä etenkään laajentamaan määräenemmistö-päätöksiä. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että ilman perustuslakisopimusta Euroopan unioni ei edistäisi tuntuvasti omaa edustuksellista ja osallistavaa demokratiaansa eikä unionilla olisi sen toimintakykyä vahvistavia tarkoituksenmukaisia oikeuspuitteita eikä päätöksentekomekanismeja eikä se pystyisi ottamaan vastaan uusia ehdokasmaita eikä etenkään laajentamaan määräenemmistö-päätöksiä.

| 10. | korostaa, että ilman perustuslakisopimusta unionilla ei olisi oikeushenkilöllisyyttä eikä yhteistä pohjaa puolustaa perusoikeuksiaan oikeudellisesti sitovan peruskirjan avulla, joka antaa Euroopan unionin kansalaisille todellisen oikeus- ja demokratiatakuun. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että ilman perustuslakisopimusta unionilla ei olisi oikeushenkilöllisyyttä eikä yhteistä pohjaa puolustaa perusoikeuksiaan oikeudellisesti sitovan peruskirjan avulla, joka antaa Euroopan unionin kansalaisille todellisen oikeus- ja demokratiatakuun.

| 11. | toteaa, että ilman perustuslakisopimusta Euroopan unionilla ei olisi välinettä tunnustaa alueellista ja paikallista itsehallintoa demokraattisen järjestelmänsä pilariksi. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että ilman perustuslakisopimusta Euroopan unionilla ei olisi välinettä tunnustaa alueellista ja paikallista itsehallintoa demokraattisen järjestelmänsä pilariksi.

| 12. | katsoo, että perustuslakisopimuksen puuttuminen olisi vahingollista Euroopan yhdentymismallin vahvuuksien tunnustamiselle siltä osin kuin kyse on monimuotoisuuden kunnioittamisesta ja edistämisestä EU:ssa. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että perustuslakisopimuksen puuttuminen olisi vahingollista Euroopan yhdentymismallin vahvuuksien tunnustamiselle siltä osin kuin kyse on monimuotoisuuden kunnioittamisesta ja edistämisestä EU:ssa.

| 13. | muistuttaa, että ilman perustuslakisopimusta unioni ei pystyisi jaottelemaan toimivaltaa nykyistä selkeämmin eikä sillä olisi poliittis-oikeudellista järjestelmää, joka vahvistaisi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden täytäntöönpanoa ja noudattamista tunnustettaessa nimenomaisesti alueellinen ja paikallinen ulottuvuus. Unioni luopuisi näin ottamasta alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa nykyistä enemmän huomioon, tarjoamasta niille entistä paremmat mahdollisuudet osallistua päätöksentekoprosessiin siten, että ne osallistuvat järjestelmällisesti lainsäädännön valmisteluvaiheessa toteuttavaan kuulemiseen, ja luopuisi tällaisen osallistumisen oikeudellisista takuista, jotka alueiden komitealla olisi etenkin sen ansiosta, että sille myönnettäisiin oikeus nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Tämä vahvistaisi unionin avoimuutta ja demokratiaa. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että ilman perustuslakisopimusta unioni ei pystyisi jaottelemaan toimivaltaa nykyistä selkeämmin eikä sillä olisi poliittis-oikeudellista järjestelmää, joka vahvistaisi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden täytäntöönpanoa ja noudattamista tunnustettaessa nimenomaisesti alueellinen ja paikallinen ulottuvuus. Unioni luopuisi näin ottamasta alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa nykyistä enemmän huomioon, tarjoamasta niille entistä paremmat mahdollisuudet osallistua päätöksentekoprosessiin siten, että ne osallistuvat järjestelmällisesti lainsäädännön valmisteluvaiheessa toteuttavaan kuulemiseen, ja luopuisi tällaisen osallistumisen oikeudellisista takuista, jotka alueiden komitealla olisi etenkin sen ansiosta, että sille myönnettäisiin oikeus nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Tämä vahvistaisi unionin avoimuutta ja demokratiaa.

| 14. | toteaa, että perustuslakisopimuksen myötä Euroopan unioni pystyisi toimimaan tarkoituksenmukaisesti taatakseen alueellisen yhteenkuuluvuuden ja yhteisön yhteisvastuullisuuden vahvistamisen. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että perustuslakisopimuksen myötä Euroopan unioni pystyisi toimimaan tarkoituksenmukaisesti taatakseen alueellisen yhteenkuuluvuuden ja yhteisön yhteisvastuullisuuden vahvistamisen.

| 15. | korostaa, että ilman perustuslakisopimusta Euroopalla ei olisi yhteistä turvapaikkapolitiikkaa eikä konkreettisia välineitä torjua laitonta siirtolaisuutta. Ne ovat erityisen tähdellisiä paikallis- ja alueviranomaisille, joiden on huolehdittava maahanmuuttajien vastaanotosta alueillaan ja kaupungeissaan. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että ilman perustuslakisopimusta Euroopalla ei olisi yhteistä turvapaikkapolitiikkaa eikä konkreettisia välineitä torjua laitonta siirtolaisuutta. Ne ovat erityisen tähdellisiä paikallis- ja alueviranomaisille, joiden on huolehdittava maahanmuuttajien vastaanotosta alueillaan ja kaupungeissaan.

| 16. | muistuttaa, että ilman perustuslakisopimusta unioni ei kykenisi suunnittelemaan kauaskantoista energiapolitiikkaa, mikä olisi haitaksi etenkin alueyhteisöjen sitoumukselle suosia uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta ja vähentää näin omalta osaltaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että ilman perustuslakisopimusta unioni ei kykenisi suunnittelemaan kauaskantoista energiapolitiikkaa, mikä olisi haitaksi etenkin alueyhteisöjen sitoumukselle suosia uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta ja vähentää näin omalta osaltaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia.

Institutionaalisessa ratkaisussa huomioon otettava paikallinen ja alueellinen näkökulma

| 17. | pyytää, että tulevassa perussopimuksessa säilytettäisiin joka tapauksessa seuraavat määräykset:






  — | EU:n päämäärien, arvojen ja perusoikeuksien sekä erityisesti paikallisen ja alueellisen itsehallinnon sekä kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittamisen tärkeä asema (I-3 artikla, I-5 artikla ja unionin perusoikeuskirjan johdanto) |
| --- | --- | --- |

17.

pyytää, että tulevassa perussopimuksessa säilytettäisiin joka tapauksessa seuraavat määräykset:

—

EU:n päämäärien, arvojen ja perusoikeuksien sekä erityisesti paikallisen ja alueellisen itsehallinnon sekä kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittamisen tärkeä asema (I-3 artikla, I-5 artikla ja unionin perusoikeuskirjan johdanto)

| — | toissijaisuusperiaatteen uudelleenmäärittely (I-11 artiklan 3 kohta) |
| --- | --- |

—

toissijaisuusperiaatteen uudelleenmäärittely (I-11 artiklan 3 kohta)

| — | yhteisön lainsäädännön paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuvan vaikutuksen huomioonottaminen (pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta) |
| --- | --- |

—

yhteisön lainsäädännön paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuvan vaikutuksen huomioonottaminen (pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta)

| — | kuulemisperiaatteen tunnustaminen ja näin ollen paikallis- ja alueviranomaisten entistä tiiviimpi osallistuminen yhteisön politiikkojen valmisteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin (pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta) |
| --- | --- |

—

kuulemisperiaatteen tunnustaminen ja näin ollen paikallis- ja alueviranomaisten entistä tiiviimpi osallistuminen yhteisön politiikkojen valmisteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin (pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta)

| — | lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten parlamenttien mahdollisuus osallistua toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisen valvontaa koskevaan ennakkovaroitusjärjestelmään (toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 6 artikla) |
| --- | --- |

—

lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten parlamenttien mahdollisuus osallistua toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisen valvontaa koskevaan ennakkovaroitusjärjestelmään (toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 6 artikla)

| — | AK:n oikeus nostaa kanne oikeuksiensa turvaamiseksi (III-365 artikla) ja toissijaisuusperiaatteen noudattamisen laiminlyömisen vuoksi (toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 8 artikla) |
| --- | --- |

—

AK:n oikeus nostaa kanne oikeuksiensa turvaamiseksi (III-365 artikla) ja toissijaisuusperiaatteen noudattamisen laiminlyömisen vuoksi (toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 8 artikla)

| — | AK:n jäsenten mandaatin keston yhdenmukaistaminen parlamentin ja komission jäsenten mandaatin kestoon (III-386 artiklan 2 kohta) |
| --- | --- |

—

AK:n jäsenten mandaatin keston yhdenmukaistaminen parlamentin ja komission jäsenten mandaatin kestoon (III-386 artiklan 2 kohta)

| — | uusi komitean jäsenten ja varajäsenten lukumäärää ja nimittämistä koskeva järjestelmä, joka korvaa nykyisen järjestelmän ja jonka myötä siirrytään kohti poliittisiin tai alueellisiin kriteereihin perustuvaa järjestelmää (III-386 artikla) |
| --- | --- |

—

uusi komitean jäsenten ja varajäsenten lukumäärää ja nimittämistä koskeva järjestelmä, joka korvaa nykyisen järjestelmän ja jonka myötä siirrytään kohti poliittisiin tai alueellisiin kriteereihin perustuvaa järjestelmää (III-386 artikla)

| — | lähidemokratian periaatteen tunnustaminen unionissa (I-46 artikla) |
| --- | --- |

—

lähidemokratian periaatteen tunnustaminen unionissa (I-46 artikla)

| — | osallistuvaa demokratiaa koskevat uudet määräykset, joiden mukaan unionin toimielimet antavat etujärjestöille, mukaan lukien paikallis- ja aluejärjestöt, mahdollisuuden tuoda mielipiteensä julki ja vaihtaa mielipiteitä kaikista unionin toiminta-aloista ja käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa (I-47 artikla) |
| --- | --- |

—

osallistuvaa demokratiaa koskevat uudet määräykset, joiden mukaan unionin toimielimet antavat etujärjestöille, mukaan lukien paikallis- ja aluejärjestöt, mahdollisuuden tuoda mielipiteensä julki ja vaihtaa mielipiteitä kaikista unionin toiminta-aloista ja käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa (I-47 artikla)

| — | alueellisen yhteenkuuluvuuden sisällyttäminen unionin tavoitteisiin (I-3 artikla) ja jäsenvaltioiden sitoumukset edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta (pöytäkirja taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta) |
| --- | --- |

—

alueellisen yhteenkuuluvuuden sisällyttäminen unionin tavoitteisiin (I-3 artikla) ja jäsenvaltioiden sitoumukset edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta (pöytäkirja taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta)

| — | syrjäisimmille alueille myönnettävä erityisasema (III-424 artikla) |
| --- | --- |

—

syrjäisimmille alueille myönnettävä erityisasema (III-424 artikla)

| — | pelastuspalvelun alaan liittyvien seikkojen alueellinen ja paikallinen ulottuvuus (III-284 artikla). |
| --- | --- |

—

pelastuspalvelun alaan liittyvien seikkojen alueellinen ja paikallinen ulottuvuus (III-284 artikla).

| 18. | kehottaa näin ollen sisällyttämään uuteen sopimukseen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan, säilyttämään sen pöytäkirjana N:o 2 ja sijoittamaan sen välittömästi kansallisten parlamenttien asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 1 jälkeen. |
| --- | --- |

18.

kehottaa näin ollen sisällyttämään uuteen sopimukseen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan, säilyttämään sen pöytäkirjana N:o 2 ja sijoittamaan sen välittömästi kansallisten parlamenttien asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 1 jälkeen.

| 19. | myöntää, että huomiota on kiinnitettävä seuraaviin aloihin: ilmastonmuutos, energia, eurooppalainen sosiaalimalli ja väestörakenteen muutokset, globalisaatio (1), maahanmuuttopolitiikka, etenkin sääntöjen vastaisesti tapahtuvan maahanmuuton torjunta, sekä euroalueen talouspolitiikka. Komitea korostaa, että EU:n toiminta on näillä aloilla tehokasta vain, jos sen taustalla on paikallis- ja alueviranomaisten antama tuki. Komitea kehottaakin sisällyttämään tulevaan perussopimukseen määräyksen siitä, että paikallis- ja alueviranomaisia kuullaan näillä yhteisön toiminnan uusilla aloilla. |
| --- | --- |

19.

myöntää, että huomiota on kiinnitettävä seuraaviin aloihin: ilmastonmuutos, energia, eurooppalainen sosiaalimalli ja väestörakenteen muutokset, globalisaatio (1), maahanmuuttopolitiikka, etenkin sääntöjen vastaisesti tapahtuvan maahanmuuton torjunta, sekä euroalueen talouspolitiikka. Komitea korostaa, että EU:n toiminta on näillä aloilla tehokasta vain, jos sen taustalla on paikallis- ja alueviranomaisten antama tuki. Komitea kehottaakin sisällyttämään tulevaan perussopimukseen määräyksen siitä, että paikallis- ja alueviranomaisia kuullaan näillä yhteisön toiminnan uusilla aloilla.

| 20. | toteaa, että lukuisia kertoja esiin tuotujen viestintäongelmien lisäksi unionin kansalaiset odottavat EU:n toimielimiltä ja jäsenvaltioilta entistä paremmin heidän etujaan ajavia politiikkoja. Kansalaisten kysymys ”mitä hyötyä EU:sta on minulle?” on oikeutettu, ja unionin politiikkojen on annettava vakuuttavia vastauksia näihin kysymyksiin. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että lukuisia kertoja esiin tuotujen viestintäongelmien lisäksi unionin kansalaiset odottavat EU:n toimielimiltä ja jäsenvaltioilta entistä paremmin heidän etujaan ajavia politiikkoja. Kansalaisten kysymys ”mitä hyötyä EU:sta on minulle?” on oikeutettu, ja unionin politiikkojen on annettava vakuuttavia vastauksia näihin kysymyksiin.

| 21. | kehottaa, siinä tapauksessa että hvk:n tehtäväksi annetaan tarkastella uudelleen perustuslakisopimuksen III osan oikeusperustoja, määräämään komitean kuulemisesta pelastuspalvelua (III-284 artikla), matkailua (III-281 artikla) ja hallinnollista yhteistyötä (III-285 artikla) koskevien määräysten osalta. |
| --- | --- |

21.

kehottaa, siinä tapauksessa että hvk:n tehtäväksi annetaan tarkastella uudelleen perustuslakisopimuksen III osan oikeusperustoja, määräämään komitean kuulemisesta pelastuspalvelua (III-284 artikla), matkailua (III-281 artikla) ja hallinnollista yhteistyötä (III-285 artikla) koskevien määräysten osalta.

AK:n sitoutuminen edelleen K-suunnitelman mukaiseen keskusjohtoisuuden kaventamismalliin

| 22. | korostaa, että harkinta-ajan alusta asti on vallinnut yksimielisyys siitä, että Euroopasta on keskusteltava väestöä lähinnä olevalla tasolla; tiedotukselle on annettava alueellista ja paikallista sisältöä ja se on toteutettava kohdennetusti. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että harkinta-ajan alusta asti on vallinnut yksimielisyys siitä, että Euroopasta on keskusteltava väestöä lähinnä olevalla tasolla; tiedotukselle on annettava alueellista ja paikallista sisältöä ja se on toteutettava kohdennetusti.

| 23. | toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että yhteisiä arvoja, Euroopan rakentamisen tähänastisia saavutuksia ja yhteisön politiikkoja sekä Euroopan unionin edessä olevia tulevia haasteita on ehdottomasti ryhdyttävä pohtimaan hajautetun viestintäpolitiikan avulla. |
| --- | --- |

23.

toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että yhteisiä arvoja, Euroopan rakentamisen tähänastisia saavutuksia ja yhteisön politiikkoja sekä Euroopan unionin edessä olevia tulevia haasteita on ehdottomasti ryhdyttävä pohtimaan hajautetun viestintäpolitiikan avulla.

| 24. | korostaa, että lisäämällä Euroopan komission ehdottamaan K-suunnitelmaan — kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu — keskusjohtoisuuden kaventamista tarkoittavan neljännen ”K:n” komitea on halunnut osoittaa, että kansalaisia lähellä oleva poliittinen yleisökeskustelu on tarkoituksenmukaista ja että kaikkialla Euroopassa on tarpeen ryhtyä toteuttamaan hajautettua viestintäpolitiikkaa. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että lisäämällä Euroopan komission ehdottamaan K-suunnitelmaan — kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu — keskusjohtoisuuden kaventamista tarkoittavan neljännen ”K:n” komitea on halunnut osoittaa, että kansalaisia lähellä oleva poliittinen yleisökeskustelu on tarkoituksenmukaista ja että kaikkialla Euroopassa on tarpeen ryhtyä toteuttamaan hajautettua viestintäpolitiikkaa.

| 25. | muistuttaa, että komitea järjestää Brysselissä suuria yleisötapahtumia (Open Days -tapahtuma, Euroopan alueiden ja kuntien viikko, foorumit ja temaattiset seminaarit), ja tarjoaa näin tapahtumien järjestämiseen osallistuville eurooppalaisille instituutioille todellisen foorumin, jossa ne voivat kommunikoida alue- ja paikallisviranomaisten edustajien, alue- ja paikallisviestimien sekä alueyhteisöjä edustavien eurooppalaisten ja valtakunnallisten järjestöjen julkaisujen toimittajien kanssa. |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että komitea järjestää Brysselissä suuria yleisötapahtumia (Open Days -tapahtuma, Euroopan alueiden ja kuntien viikko, foorumit ja temaattiset seminaarit), ja tarjoaa näin tapahtumien järjestämiseen osallistuville eurooppalaisille instituutioille todellisen foorumin, jossa ne voivat kommunikoida alue- ja paikallisviranomaisten edustajien, alue- ja paikallisviestimien sekä alueyhteisöjä edustavien eurooppalaisten ja valtakunnallisten järjestöjen julkaisujen toimittajien kanssa.

| 26. | ilmaisee niin ikään tyytyväisyytensä poliittisten ryhmiensä sekä kaikkien paikallis- ja alueviranomaisten tekemiin Eurooppa-tiedotusta koskeviin aloitteisiin, jotka on lueteltu komitean laatimissa, K-suunnitelman täytäntöönpanoa ja keskusjohtoisuuden kaventamista käsittelevissä kahdessa ensimmäisessä väliraportissa (2), ja kannattaa yleisölle avoimen kuuntelu- ja keskustelufoorumin perustamista paikallis- ja aluelehtien tuella. |
| --- | --- |

26.

ilmaisee niin ikään tyytyväisyytensä poliittisten ryhmiensä sekä kaikkien paikallis- ja alueviranomaisten tekemiin Eurooppa-tiedotusta koskeviin aloitteisiin, jotka on lueteltu komitean laatimissa, K-suunnitelman täytäntöönpanoa ja keskusjohtoisuuden kaventamista käsittelevissä kahdessa ensimmäisessä väliraportissa (2), ja kannattaa yleisölle avoimen kuuntelu- ja keskustelufoorumin perustamista paikallis- ja aluelehtien tuella.

| 27. | painottaa jo tässä vaiheessa tarvetta omaksua kahdensuuntainen lähestymistapa, kuten Euroopan komissio on todennut unionin tiedotuspolitiikasta laatimassa valkoisessa kirjassaan, sillä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toteutettava viestintä on nykyisin liian yksipuolista, ylhäältä alaspäin suuntautuvaa toimintaa. |
| --- | --- |

27.

painottaa jo tässä vaiheessa tarvetta omaksua kahdensuuntainen lähestymistapa, kuten Euroopan komissio on todennut unionin tiedotuspolitiikasta laatimassa valkoisessa kirjassaan, sillä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toteutettava viestintä on nykyisin liian yksipuolista, ylhäältä alaspäin suuntautuvaa toimintaa.

| 28. | sitoutuu jatkamaan komission työtä täydentäen jo K-suunnitelman mukaisessa keskusjohtoisuuden kaventamista koskevassa toimintalinjassa omaksuttua alueellista lähestymistapaa ja kehottaa ryhtymään hajautetun viestintäpolitiikan vakiinnuttamiseksi seuraaviin toimiin:






  — | alue- ja paikallisyhteisöjen tiedotustoimistojen kytkeminen verkostoksi, joka muokkaamalla eurooppalaisista tapahtumista kertovia uutisia paikallisintressejä ajatellen helpottaisi ja tehostaisi Eurooppa-tiedon käyttöä alue- ja paikallisviestimissä |
| --- | --- | --- |

28.

sitoutuu jatkamaan komission työtä täydentäen jo K-suunnitelman mukaisessa keskusjohtoisuuden kaventamista koskevassa toimintalinjassa omaksuttua alueellista lähestymistapaa ja kehottaa ryhtymään hajautetun viestintäpolitiikan vakiinnuttamiseksi seuraaviin toimiin:

—

alue- ja paikallisyhteisöjen tiedotustoimistojen kytkeminen verkostoksi, joka muokkaamalla eurooppalaisista tapahtumista kertovia uutisia paikallisintressejä ajatellen helpottaisi ja tehostaisi Eurooppa-tiedon käyttöä alue- ja paikallisviestimissä

| — | alueellisille ja kunnallisille luottamushenkilöille suunnattavien seminaarien järjestäminen eri jäsenvaltioissa yhteistoiminnassa alue- ja paikallisviranomaisten valtakunnallisten järjestöjen kanssa keskustelujen käymiseksi kussakin maassa arimmiksi koetuista aiheista |
| --- | --- |

—

alueellisille ja kunnallisille luottamushenkilöille suunnattavien seminaarien järjestäminen eri jäsenvaltioissa yhteistoiminnassa alue- ja paikallisviranomaisten valtakunnallisten järjestöjen kanssa keskustelujen käymiseksi kussakin maassa arimmiksi koetuista aiheista

| — | erityisten, Euroopan yhdentymisen tuloksia ja EU:n toimielinten uudistamisprosessia käsittelevien kokousten järjestäminen esimerkiksi Eurooppa-päivänä (9. toukokuuta) alue- ja kunnanvaltuustoissa siten, että kokoukset ovat avoimia kyseisiin vaalipiireihin kuuluville Euroopan parlamentin ja alueiden komitean jäsenille |
| --- | --- |

—

erityisten, Euroopan yhdentymisen tuloksia ja EU:n toimielinten uudistamisprosessia käsittelevien kokousten järjestäminen esimerkiksi Eurooppa-päivänä (9. toukokuuta) alue- ja kunnanvaltuustoissa siten, että kokoukset ovat avoimia kyseisiin vaalipiireihin kuuluville Euroopan parlamentin ja alueiden komitean jäsenille

| — | K-suunnitelmaan liittyvien konferenssien ja keskustelujen järjestäminen AK:n valiokuntien ulkopuolisten kokousten yhteydessä teemakohtaisen ja kohdennetun vuoropuhelun käynnistämiseksi AK:n jäsenten ja kansalaisten välille |
| --- | --- |

—

K-suunnitelmaan liittyvien konferenssien ja keskustelujen järjestäminen AK:n valiokuntien ulkopuolisten kokousten yhteydessä teemakohtaisen ja kohdennetun vuoropuhelun käynnistämiseksi AK:n jäsenten ja kansalaisten välille

| — | K-suunnitelmaa ja siihen liittyvää keskusjohtoisuuden kaventamista koskevan, Eurooppa-tiedotuksen painopisteisiin keskittyvän vakiomuotoisen tekstin julkaiseminen Euroopan alueiden ja kuntien Internet-sivuilla sekä sellaisten linkkien luominen, jotka johtavat alueiden komitean ”Going Local” -sivuille ja Euroopan komission Internet-sivuille, mikä parantaa mahdollisuuksia levittää tietoa EU-viestinnän ja -tiedotuksen hyvistä käytänteistä paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

—

K-suunnitelmaa ja siihen liittyvää keskusjohtoisuuden kaventamista koskevan, Eurooppa-tiedotuksen painopisteisiin keskittyvän vakiomuotoisen tekstin julkaiseminen Euroopan alueiden ja kuntien Internet-sivuilla sekä sellaisten linkkien luominen, jotka johtavat alueiden komitean ”Going Local” -sivuille ja Euroopan komission Internet-sivuille, mikä parantaa mahdollisuuksia levittää tietoa EU-viestinnän ja -tiedotuksen hyvistä käytänteistä paikallis- ja aluetasolla.

| 29. | suhtautuu myönteisesti Berliinissä 18. ja 19. tammikuuta 2007 pidetyn konferenssin yhteydessä Euroopan komission tekemään aloitteeseen kehittää unionin toimielinten sekä paikallis- ja alueviranomaisten kumppanuutta viestintäasioissa. |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti Berliinissä 18. ja 19. tammikuuta 2007 pidetyn konferenssin yhteydessä Euroopan komission tekemään aloitteeseen kehittää unionin toimielinten sekä paikallis- ja alueviranomaisten kumppanuutta viestintäasioissa.

| 30. | kiinnittää huomiota etenkin edellä mainitun konferenssin päätelmissä mainittuihin ehdotuksiin sekä tarpeeseen






  — | taata paikallis- ja alueviranomaisille nykyistä enemmän määrärahoja toteuttaa uudenlaista tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa |
| --- | --- | --- |

30.

kiinnittää huomiota etenkin edellä mainitun konferenssin päätelmissä mainittuihin ehdotuksiin sekä tarpeeseen

—

taata paikallis- ja alueviranomaisille nykyistä enemmän määrärahoja toteuttaa uudenlaista tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa

| — | sisällyttää koulutusohjelmiin unionin kansalaistaidon kursseja |
| --- | --- |

—

sisällyttää koulutusohjelmiin unionin kansalaistaidon kursseja

| — | kannustaa ehdokkaita käsittelemään alue- ja paikallisvaalikampanjoiden ohjelmissaan Eurooppa-asioita jakamalla niistä asianmukaista tietoa |
| --- | --- |

—

kannustaa ehdokkaita käsittelemään alue- ja paikallisvaalikampanjoiden ohjelmissaan Eurooppa-asioita jakamalla niistä asianmukaista tietoa

| — | levittää tietoa jäsenvaltioissa paikallis- ja aluetasolla toteutetuista hyvistä tiedotuskäytänteistä. |
| --- | --- |

—

levittää tietoa jäsenvaltioissa paikallis- ja aluetasolla toteutetuista hyvistä tiedotuskäytänteistä.

| 31. | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että viestintä on suunnattava vastaisuudessa tarkoin määritellyille väestöryhmille, etenkin naisille ja nuorille. |
| --- | --- |

31.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että viestintä on suunnattava vastaisuudessa tarkoin määritellyille väestöryhmille, etenkin naisille ja nuorille.

| 32. | katsoo, että Euroopan unionin viestintäpolitiikka on johdonmukaisempaa ja tehokkaampaa, jos unionin toimielimet löytävät sellaisen oikeuskehyksen tai -perustan, josta käsin ne pystyvät käynnistämään varsinaisen viestintäpoliittisen erityisohjelman ja varaamaan siihen asianmukaisen rahoituksen; alue- ja paikallisviranomaisilla ja niiden muodostamilla verkostoilla on oltava mahdollisuus saada tukea yhteisön varoin rahoitettavista tulevista ohjelmista. Komitea suhtautuu tältä osin myönteisesti vuoden 2008 talousarviomenettelyä koskeviin Euroopan parlamentin suuntaviivoihin, joissa kehotetaan panostamaan nykyistä enemmän paikallisille ja alueellisille tiedotusvälineille suunnattavaan viestintään sekä laatimaan asiaa koskevia toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että Euroopan unionin viestintäpolitiikka on johdonmukaisempaa ja tehokkaampaa, jos unionin toimielimet löytävät sellaisen oikeuskehyksen tai -perustan, josta käsin ne pystyvät käynnistämään varsinaisen viestintäpoliittisen erityisohjelman ja varaamaan siihen asianmukaisen rahoituksen; alue- ja paikallisviranomaisilla ja niiden muodostamilla verkostoilla on oltava mahdollisuus saada tukea yhteisön varoin rahoitettavista tulevista ohjelmista. Komitea suhtautuu tältä osin myönteisesti vuoden 2008 talousarviomenettelyä koskeviin Euroopan parlamentin suuntaviivoihin, joissa kehotetaan panostamaan nykyistä enemmän paikallisille ja alueellisille tiedotusvälineille suunnattavaan viestintään sekä laatimaan asiaa koskevia toimintasuunnitelmia.

| 33. | panee merkille, että sekä komissio (3) että Euroopan parlamentti (4) myöntävät, että Euroopan unionin toimielinten on tehtävä keskenään yhteistyötä välittääkseen kansalaisille yhtenäisen viestin Euroopasta. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että alue- ja paikallistahojen kanssa ryhdytään yhteistyöhön, jotta voidaan osoittaa, miten tärkeitä unionin tekemät päätökset ovat kansalaisten arkipäivän kannalta ja miten ne vaikuttavat siihen. |
| --- | --- |

33.

panee merkille, että sekä komissio (3) että Euroopan parlamentti (4) myöntävät, että Euroopan unionin toimielinten on tehtävä keskenään yhteistyötä välittääkseen kansalaisille yhtenäisen viestin Euroopasta. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että alue- ja paikallistahojen kanssa ryhdytään yhteistyöhön, jotta voidaan osoittaa, miten tärkeitä unionin tekemät päätökset ovat kansalaisten arkipäivän kannalta ja miten ne vaikuttavat siihen.

| 34. | kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta (5) toimielintenväliseksi sopimukseksi, jossa määriteltäisiin instituutioiden viestintäyhteistyötä mahdollisesti ohjaavat yhteiset periaatteet, ja kehottaa tarjoamaan komitealle mahdollisuuden osallistua sopimuksen laadintaan ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

34.

kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta (5) toimielintenväliseksi sopimukseksi, jossa määriteltäisiin instituutioiden viestintäyhteistyötä mahdollisesti ohjaavat yhteiset periaatteet, ja kehottaa tarjoamaan komitealle mahdollisuuden osallistua sopimuksen laadintaan ja täytäntöönpanoon.

| 35. | yhtyy Euroopan parlamentin ehdotukseen (6) arvioida toimielinten välisen tiedotusryhmän (IGI) toimintaa, jotta voidaan päättää, onko siinä parantamisen varaa ja pitäisikö perustaa ryhmä, jonka tehtävänä olisi koordinoida IGI:n määrittelemien suuntaviivojen toteuttamistoimia; komitea on valmis osallistumaan kyseiseen toimintaan. |
| --- | --- |

35.

yhtyy Euroopan parlamentin ehdotukseen (6) arvioida toimielinten välisen tiedotusryhmän (IGI) toimintaa, jotta voidaan päättää, onko siinä parantamisen varaa ja pitäisikö perustaa ryhmä, jonka tehtävänä olisi koordinoida IGI:n määrittelemien suuntaviivojen toteuttamistoimia; komitea on valmis osallistumaan kyseiseen toimintaan.

| 36. | ilmaisee niin ikään tyytyväisyytensä Euroopan komission kanssa marraskuussa 2005 allekirjoitettuun yhteistyösopimukseen tehtyyn lisäykseen, joka koskee tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa ja vahvistaa todellista hajautettua viestintäpolitiikkaa palvelevan toimielinten välisen yhteistyön ulottuvuutta. |
| --- | --- |

36.

ilmaisee niin ikään tyytyväisyytensä Euroopan komission kanssa marraskuussa 2005 allekirjoitettuun yhteistyösopimukseen tehtyyn lisäykseen, joka koskee tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa ja vahvistaa todellista hajautettua viestintäpolitiikkaa palvelevan toimielinten välisen yhteistyön ulottuvuutta.

| 37. | antaa tukensa alueparlamenttien viestintätoimille ja kehottaa jäseniään sekä alueparlamenttien ja niiden muodostamien tärkeimpien organisaatioiden jäseniä osallistumaan unionin tulevaisuutta käsitteleviin parlamentaarisiin sekafoorumeihin. |
| --- | --- |

37.

antaa tukensa alueparlamenttien viestintätoimille ja kehottaa jäseniään sekä alueparlamenttien ja niiden muodostamien tärkeimpien organisaatioiden jäseniä osallistumaan unionin tulevaisuutta käsitteleviin parlamentaarisiin sekafoorumeihin.

| 38. | arvostaa Euroopan parlamentin aloitetta (7) perustaa Euroopan journalismirahasto, jonka tarkoituksena olisi edistää Eurooppa-tiedotusta alueilla ja kunnissa. |
| --- | --- |

38.

arvostaa Euroopan parlamentin aloitetta (7) perustaa Euroopan journalismirahasto, jonka tarkoituksena olisi edistää Eurooppa-tiedotusta alueilla ja kunnissa.

| 39. | kehottaa puheenjohtajaansa toimittamaan tämän lausunnon Eurooppa-neuvoston jäsenille, neuvostolle, Euroopan parlamentille, komissiolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. |
| --- | --- |

39.

kehottaa puheenjohtajaansa toimittamaan tämän lausunnon Eurooppa-neuvoston jäsenille, neuvostolle, Euroopan parlamentille, komissiolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

Bryssel 6. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

II A   Asian käsittely

| Otsikko | Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Perustuslain toteuttamatta jäämisestä koituvat kustannukset”, 21. marraskuuta 2006 |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | — |
| Oikeusperusta | Oma-aloitteinen lausunto, 265 artiklan viides kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | — |
| Työvaliokunnan päätös | 12. helmikuuta 2007 |
| Vastaava valiokunta | ”Perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” —valiokunta (CONST) |
| Esittelijä | Tomarin kaupunginhallituksen puheenjohtaja António Paiva (PT, PPE) |
| Analyysimuistio | CdR 12/2007 |
| Valiokuntakäsittely | 27. helmikuuta 2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 3. toukokuuta 2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin enemmistön äänin. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6. kesäkuuta 2007 |
| Komitean aiempi lausunto | 13. lokakuuta 2005 annettu lausunto CdR 250/2005 aiheesta ”Harkinta-aika: Euroopan unionia koskevan keskustelun rakenne, kysymykset ja arviointi”, esittelijät: Franz Schausberger (AT, PPE) ja Graham Tope (UK, ALDE) (8) |

Otsikko

Otsikko

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Perustuslain toteuttamatta jäämisestä koituvat kustannukset”, 21. marraskuuta 2006

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

—

Oikeusperusta

Oikeusperusta

Oma-aloitteinen lausunto, 265 artiklan viides kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

—

Työvaliokunnan päätös

Työvaliokunnan päätös

12. helmikuuta 2007

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”Perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” —valiokunta (CONST)

Esittelijä

Esittelijä

Tomarin kaupunginhallituksen puheenjohtaja António Paiva (PT, PPE)

Analyysimuistio

Analyysimuistio

CdR 12/2007

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

27. helmikuuta 2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

3. toukokuuta 2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin enemmistön äänin.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6. kesäkuuta 2007

Komitean aiempi lausunto

Komitean aiempi lausunto

13. lokakuuta 2005 annettu lausunto CdR 250/2005 aiheesta ”Harkinta-aika: Euroopan unionia koskevan keskustelun rakenne, kysymykset ja arviointi”, esittelijät: Franz Schausberger (AT, PPE) ja Graham Tope (UK, ALDE) (8)

8

II B   Asian käsittely

| Otsikko | K-suunnitelma: Euroopan unionista käytävän keskustelun laajentaminen ja syventäminen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | SEC(2006) 1553 |
| Oikeusperusta | Oma-aloitteinen lausunto, 265 artiklan viides kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | — |
| Työvaliokunnan päätös | 12. helmikuuta 2007 |
| Vastaava valiokunta | ”Perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” —valiokunta (CONST) |
| Esittelijä | Tomarin kaupunginhallituksen puheenjohtaja António Paiva (PT, PPE) |
| Analyysimuistio | CdR 12/2007 |
| Valiokuntakäsittely | 27. helmikuuta 2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 3. toukokuuta 2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin enemmistön äänin. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6. kesäkuuta 2007 |
| Komitean aiempi lausunto | 15. kesäkuuta 2006 annettu lausunto CdR 52/2006 aiheista ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan”, KOM(2005) 494 lopullinen ja ”’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu”, KOM(2006) 35 lopullinen, esittelijä: Mercedes Bresso (IT, PSE) (9) |

Otsikko

Otsikko

K-suunnitelma: Euroopan unionista käytävän keskustelun laajentaminen ja syventäminen

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

SEC(2006) 1553

Oikeusperusta

Oikeusperusta

Oma-aloitteinen lausunto, 265 artiklan viides kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

—

Työvaliokunnan päätös

Työvaliokunnan päätös

12. helmikuuta 2007

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”Perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” —valiokunta (CONST)

Esittelijä

Esittelijä

Tomarin kaupunginhallituksen puheenjohtaja António Paiva (PT, PPE)

Analyysimuistio

Analyysimuistio

CdR 12/2007

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

27. helmikuuta 2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

3. toukokuuta 2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin enemmistön äänin.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6. kesäkuuta 2007

Komitean aiempi lausunto

Komitean aiempi lausunto

15. kesäkuuta 2006 annettu lausunto CdR 52/2006 aiheista ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan”, KOM(2005) 494 lopullinen ja ”’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu”, KOM(2006) 35 lopullinen, esittelijä: Mercedes Bresso (IT, PSE) (9)

9

---

(1)  Euroopan parlamentin perustuslakivaliokunnan mietintöluonnos Euroopan unionin perustuslakiprosessin etenemissuunnitelmasta (2007/0000 (INI)), esittelijät: Enrique Barón Crespo ja Elmar Brok, kohta 8.

1

(2)  Communicating Europe in Cities and Regions — Implementation of the Plan D for Decentralisation — First progress report (October 2005/October 2006).

2

Communicating Europe in Cities and Regions

Implementation of the Plan D for Decentralisation

First progress report (October 2005/October 2006)

(3)  K-suunnitelma: Euroopan unionissa käytävän keskustelun laajentaminen ja syventäminen, Margot Wallströmin tiedonanto komissiolle 29. marraskuuta 2006, SEC(2006) 1553.

3

(4)  Euroopan parlamentin päätöslauselma valkoisesta kirjasta eurooppalaisesta viestintäpolitiikasta, hyväksytty 16. marraskuuta 2006, 2006/2087(INI).

4

(5)  2006/2087(INI), kohta 9.

5

(6)  2006/2087(INI), kohdat 44 ja 48.

6

(7)  2006/2087(INI), kohta 33.

7

(8)  EUVL C 81, 4.4.2006, s. 32.

8

(9)  EUVL C 229, 22.9.2006, s. 67.

9

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/37

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhteisön postipalvelut”

(2007/C 197/07)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että aikataulua, jonka mukaan postipalvelujen sisämarkkinat toteutetaan täysimääräisesti vuoteen 2009 mennessä, kuten ehdotetaan 10. kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/39/EY direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi, tulisi lykätä 31. päivään joulukuuta 2010. Lisäksi tulisi mahdollistaa vuoteen 2012 jatkuva siirtymäkausi niille jäsenvaltioille, jotka katsovat sen tarpeelliseksi. Komission tulisi selventää ennakolta oikeudellisia seikkoja, joihin yleispalveluvelvoitteiden rahoittamiseksi esitetyt vaihtoehdot perustuvat. Järjestettyään asianomaisten osapuolten laajan kuulemisen ja toteutettuaan asianmukaisia tutkimuksia komissio esittää seuraavassa kertomuksessa ja viimeistään 31. joulukuuta 2010 arvion direktiivissä ehdotettujen rahoitusmenettelyjen tehokkuudesta sekä yleispalvelun sovellusalan soveltuvuudesta käyttäjien tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että aikataulua, jonka mukaan postipalvelujen sisämarkkinat toteutetaan täysimääräisesti vuoteen 2009 mennessä, kuten ehdotetaan 10. kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/39/EY direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi, tulisi lykätä 31. päivään joulukuuta 2010. Lisäksi tulisi mahdollistaa vuoteen 2012 jatkuva siirtymäkausi niille jäsenvaltioille, jotka katsovat sen tarpeelliseksi. Komission tulisi selventää ennakolta oikeudellisia seikkoja, joihin yleispalveluvelvoitteiden rahoittamiseksi esitetyt vaihtoehdot perustuvat. Järjestettyään asianomaisten osapuolten laajan kuulemisen ja toteutettuaan asianmukaisia tutkimuksia komissio esittää seuraavassa kertomuksessa ja viimeistään 31. joulukuuta 2010 arvion direktiivissä ehdotettujen rahoitusmenettelyjen tehokkuudesta sekä yleispalvelun sovellusalan soveltuvuudesta käyttäjien tarpeisiin.

| — | katsoo, että postiverkko kokonaisuudessaan, yritysten ylläpitämät toimipaikat mukaan luettuina, voisi postipalvelujen tarjonnan ohella toimia myös muiden julkisten palvelujen keskuksena. Tämä mahdollistaisi vuoristoisten tai kaukaisten maaseutualueiden moninaisiin tarpeisiin vastaamisen ja takaisi mahdollisuuden käyttää keskeisiä palveluja telemaattisesti. |
| --- | --- |

—

katsoo, että postiverkko kokonaisuudessaan, yritysten ylläpitämät toimipaikat mukaan luettuina, voisi postipalvelujen tarjonnan ohella toimia myös muiden julkisten palvelujen keskuksena. Tämä mahdollistaisi vuoristoisten tai kaukaisten maaseutualueiden moninaisiin tarpeisiin vastaamisen ja takaisi mahdollisuuden käyttää keskeisiä palveluja telemaattisesti.

| — | panee merkille, että markkinoiden uudet tulokkaat ovat luoneet uusia työpaikkoja vapautetuilla markkinoilla ja välillisesti postialasta riippuvilla toimialoilla. Kun lähetysten markkinat vapautetaan, vaarana on kuitenkin, että postiala, jolla oli aiemmin työtä ja tuloja koskevat sosiaaliset vakuudet, taantuu epävarmuuden ja matalien palkkojen tilanteeseen. |
| --- | --- |

—

panee merkille, että markkinoiden uudet tulokkaat ovat luoneet uusia työpaikkoja vapautetuilla markkinoilla ja välillisesti postialasta riippuvilla toimialoilla. Kun lähetysten markkinat vapautetaan, vaarana on kuitenkin, että postiala, jolla oli aiemmin työtä ja tuloja koskevat sosiaaliset vakuudet, taantuu epävarmuuden ja matalien palkkojen tilanteeseen.

I   Poliittiset suositukset

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 97/67/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräistä toteuttamista

KOM(2006) 594 lopullinen — 2006/0196 COD

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että hyvät postipalvelut ovat keskeisiä kaikelle taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle toiminnalle sekä tärkeä osa viestintää EU:ssa. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että hyvät postipalvelut ovat keskeisiä kaikelle taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle toiminnalle sekä tärkeä osa viestintää EU:ssa.

| 2. | painottaa postipalvelujen avainasemaa ja etenkin yleispalvelun tarjontaa varmistettaessa Euroopan alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden nimissä laadukkaat, luotettavat ja kohtuuhintaiset postipalvelut maantieteellisistä tai taloudellisista oloista riippumatta. |
| --- | --- |

2.

painottaa postipalvelujen avainasemaa ja etenkin yleispalvelun tarjontaa varmistettaessa Euroopan alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden nimissä laadukkaat, luotettavat ja kohtuuhintaiset postipalvelut maantieteellisistä tai taloudellisista oloista riippumatta.

| 3. | korostaa tukeaan Euroopan yhtenäismarkkinoiden toteuttamiselle ja sitoutumistaan siihen sekä kannattaa postimarkkinoiden valvottua avaamista kilpailulle ja yleispalvelun tarjonnan varmistamista pysyvästi. |
| --- | --- |

3.

korostaa tukeaan Euroopan yhtenäismarkkinoiden toteuttamiselle ja sitoutumistaan siihen sekä kannattaa postimarkkinoiden valvottua avaamista kilpailulle ja yleispalvelun tarjonnan varmistamista pysyvästi.

| 4. | katsoo, että aikataulua, jonka mukaan postipalvelujen sisämarkkinat toteutetaan täysimääräisesti vuoteen 2009 mennessä, kuten ehdotetaan 10. kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/39/EY direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi, tulisi lykätä 31. päivään joulukuuta 2010. Lisäksi tulisi mahdollistaa vuoteen 2012 jatkuva siirtymäkausi niille jäsenvaltioille, jotka katsovat sen tarpeelliseksi. Komission tulisi selventää ennakolta oikeudellisia seikkoja, joihin yleispalveluvelvoitteiden rahoittamiseksi esitetyt vaihtoehdot perustuvat. Järjestettyään asianomaisten osapuolten laajan kuulemisen ja toteutettuaan asianmukaisia tutkimuksia komissio esittää seuraavassa kertomuksessa ja viimeistään 31. joulukuuta 2010 arvion direktiivissä ehdotettujen rahoitusmenettelyjen tehokkuudesta sekä yleispalvelun sovellusalan soveltuvuudesta käyttäjien tarpeisiin. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että aikataulua, jonka mukaan postipalvelujen sisämarkkinat toteutetaan täysimääräisesti vuoteen 2009 mennessä, kuten ehdotetaan 10. kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/39/EY direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi, tulisi lykätä 31. päivään joulukuuta 2010. Lisäksi tulisi mahdollistaa vuoteen 2012 jatkuva siirtymäkausi niille jäsenvaltioille, jotka katsovat sen tarpeelliseksi. Komission tulisi selventää ennakolta oikeudellisia seikkoja, joihin yleispalveluvelvoitteiden rahoittamiseksi esitetyt vaihtoehdot perustuvat. Järjestettyään asianomaisten osapuolten laajan kuulemisen ja toteutettuaan asianmukaisia tutkimuksia komissio esittää seuraavassa kertomuksessa ja viimeistään 31. joulukuuta 2010 arvion direktiivissä ehdotettujen rahoitusmenettelyjen tehokkuudesta sekä yleispalvelun sovellusalan soveltuvuudesta käyttäjien tarpeisiin.

| 5. | katsoo, että postipalveluja koskevaan unionin ja jäsenvaltioiden sääntelyyn on sisällyttävä vaatimukset, joiden avulla varmistetaan kuluttajille yleispalvelu sekä taataan postialan yrityksille mahdollisuus joustavaan toimintaan muuttuvien markkinoiden ja kuluttajien tarpeiden palvelemiseksi. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että postipalveluja koskevaan unionin ja jäsenvaltioiden sääntelyyn on sisällyttävä vaatimukset, joiden avulla varmistetaan kuluttajille yleispalvelu sekä taataan postialan yrityksille mahdollisuus joustavaan toimintaan muuttuvien markkinoiden ja kuluttajien tarpeiden palvelemiseksi.

| 6. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että maailmanlaajuistumisen vaikutusten, laadukkaan palvelun markkinakysynnän ja teknologisen kehityksen vuoksi postipalveluilla on edessään nopeita muutoksia. Alueiden komitea painottaa, että laadukkaat, ajanmukaiset ja teknisesti kehittyneet postialan yleispalvelut ovat yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen, tulevan talouskasvun ja sosiaalisen osallisuuden edellytys. Etenkin syrjäisten alueiden ja syrjäytyneiden taajama-alueiden asukkaat ja pienyritykset ovat riippuvaisia postipalveluista. Samaan aikaan on kuitenkin uuden ajanmukaisen teknologian ansiosta kehitetty uusia keinoja välittää viestejä, ja tämä seikka tulisi ottaa huomioon yleispalvelun soveltamisalassa. |
| --- | --- |

6.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että maailmanlaajuistumisen vaikutusten, laadukkaan palvelun markkinakysynnän ja teknologisen kehityksen vuoksi postipalveluilla on edessään nopeita muutoksia. Alueiden komitea painottaa, että laadukkaat, ajanmukaiset ja teknisesti kehittyneet postialan yleispalvelut ovat yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen, tulevan talouskasvun ja sosiaalisen osallisuuden edellytys. Etenkin syrjäisten alueiden ja syrjäytyneiden taajama-alueiden asukkaat ja pienyritykset ovat riippuvaisia postipalveluista. Samaan aikaan on kuitenkin uuden ajanmukaisen teknologian ansiosta kehitetty uusia keinoja välittää viestejä, ja tämä seikka tulisi ottaa huomioon yleispalvelun soveltamisalassa.

| 7. | kiinnittää huomiota siihen, että uudet viestintätavat korvaavat useissa jäsenvaltioissa perinteiset postilähetykset. Tämän vuoksi postialan toimijoiden käsittelemien postilähetysten määrä on pienentynyt valtavasti, mikä on otettava huomioon, kun määritellään yleispalveluvelvoitteen soveltamisalaa ja rahoitustapoja. |
| --- | --- |

7.

kiinnittää huomiota siihen, että uudet viestintätavat korvaavat useissa jäsenvaltioissa perinteiset postilähetykset. Tämän vuoksi postialan toimijoiden käsittelemien postilähetysten määrä on pienentynyt valtavasti, mikä on otettava huomioon, kun määritellään yleispalveluvelvoitteen soveltamisalaa ja rahoitustapoja.

| 8. | suosittelee, että kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota mahdollisiin työpaikkojen menetyksiin postialan markkinoita liberalisoitaessa, vaikka uusien kilpailijoiden ilmestyminen markkinoille luonee myös lisää merkittäviä työllisyysmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

8.

suosittelee, että kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota mahdollisiin työpaikkojen menetyksiin postialan markkinoita liberalisoitaessa, vaikka uusien kilpailijoiden ilmestyminen markkinoille luonee myös lisää merkittäviä työllisyysmahdollisuuksia.

| 9. | ehdottaa, että jäsenvaltiot ja Euroopan komissio tutkisivat tarkemmin mahdollisuuksia laatia uudelleenkoulutusohjelmia niitä nykyisiä postialan työntekijöitä varten, jotka saattavat menettää työpaikkansa, kun monopoliasemassa olleet yritykset kohtaavat markkinoiden uusien tulokkaiden aiheuttaman kilpailun. |
| --- | --- |

9.

ehdottaa, että jäsenvaltiot ja Euroopan komissio tutkisivat tarkemmin mahdollisuuksia laatia uudelleenkoulutusohjelmia niitä nykyisiä postialan työntekijöitä varten, jotka saattavat menettää työpaikkansa, kun monopoliasemassa olleet yritykset kohtaavat markkinoiden uusien tulokkaiden aiheuttaman kilpailun.

| 10. | panee merkille, että markkinoiden uudet tulokkaat ovat luoneet uusia työpaikkoja vapautetuilla markkinoilla ja välillisesti postialasta riippuvilla toimialoilla. Kun lähetysten markkinat vapautetaan, vaarana on kuitenkin, että postiala, jolla oli aiemmin työtä ja tuloja koskevat sosiaaliset vakuudet, taantuu epävarmuuden ja matalien palkkojen tilanteeseen. |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että markkinoiden uudet tulokkaat ovat luoneet uusia työpaikkoja vapautetuilla markkinoilla ja välillisesti postialasta riippuvilla toimialoilla. Kun lähetysten markkinat vapautetaan, vaarana on kuitenkin, että postiala, jolla oli aiemmin työtä ja tuloja koskevat sosiaaliset vakuudet, taantuu epävarmuuden ja matalien palkkojen tilanteeseen.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tutkimaan mahdollisuuksia, joita postitoimipaikkojen ylläpitäminen franchising-periaatteella tarjoaa. Tästä on eräissä Pohjoismaissa saatu erittäin myönteisiä tuloksia. Kyseisissä maissa yritysten muun liiketoiminnan ohessa franchise-periaatteella ylläpitämät postitoimipaikat ovat osoittautuneet erittäin asiakasmyönteiseksi tavaksi tarjota postipalveluja. |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tutkimaan mahdollisuuksia, joita postitoimipaikkojen ylläpitäminen franchising-periaatteella tarjoaa. Tästä on eräissä Pohjoismaissa saatu erittäin myönteisiä tuloksia. Kyseisissä maissa yritysten muun liiketoiminnan ohessa franchise-periaatteella ylläpitämät postitoimipaikat ovat osoittautuneet erittäin asiakasmyönteiseksi tavaksi tarjota postipalveluja.

| 12. | katsoo, että postiverkko kokonaisuudessaan, yritysten ylläpitämät toimipaikat mukaan luettuina, voisi postipalvelujen tarjonnan ohella toimia myös muiden julkisten palvelujen keskuksena. Tämä mahdollistaisi vuoristoisten tai kaukaisten maaseutualueiden moninaisiin tarpeisiin vastaamisen ja takaisi mahdollisuuden käyttää keskeisiä palveluja telemaattisesti. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että postiverkko kokonaisuudessaan, yritysten ylläpitämät toimipaikat mukaan luettuina, voisi postipalvelujen tarjonnan ohella toimia myös muiden julkisten palvelujen keskuksena. Tämä mahdollistaisi vuoristoisten tai kaukaisten maaseutualueiden moninaisiin tarpeisiin vastaamisen ja takaisi mahdollisuuden käyttää keskeisiä palveluja telemaattisesti.

| 13. | panee merkille, että on edelleen epäselvää, tarkoitetaanko 6 artiklassa mainitulla yleispalvelua koskevalla julkaistavalla tiedolla viranomaisten määrittelemiä yleispalvelun erityispiirteitä vai yleispalvelun tarjoajaa koskevia palveluehtoja. Artiklaa tulisi muuttaa siten, että siinä säädetään selkeästi, mihin osapuoliin voidaan soveltaa jäsenvaltioiden toimia. |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että on edelleen epäselvää, tarkoitetaanko 6 artiklassa mainitulla yleispalvelua koskevalla julkaistavalla tiedolla viranomaisten määrittelemiä yleispalvelun erityispiirteitä vai yleispalvelun tarjoajaa koskevia palveluehtoja. Artiklaa tulisi muuttaa siten, että siinä säädetään selkeästi, mihin osapuoliin voidaan soveltaa jäsenvaltioiden toimia.

| 14. | panee merkille, että direktiivin uudessa 7 artiklassa säädetään rahoitusvaihtoehdoista, joita ovat julkinen korvaus suorana valtiontukena tai välillinen rahoitus julkisten hankintamenettelyjen kautta. |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että direktiivin uudessa 7 artiklassa säädetään rahoitusvaihtoehdoista, joita ovat julkinen korvaus suorana valtiontukena tai välillinen rahoitus julkisten hankintamenettelyjen kautta.

| 15. | kehottaa selventämään 7 artiklassa esitettyjä rahoitusvaihtoehtoja ja






  — | katsoo yleisesti ottaen, ettei komission ehdotuksia rahoitusvaihtoehdoksi ole tutkittu toteutettavuuden tai tehokkuuden kannalta. |
| --- | --- | --- |

15.

kehottaa selventämään 7 artiklassa esitettyjä rahoitusvaihtoehtoja ja

—

katsoo yleisesti ottaen, ettei komission ehdotuksia rahoitusvaihtoehdoksi ole tutkittu toteutettavuuden tai tehokkuuden kannalta.

| — | korostaa, ettei korvausrahaston tehokkuutta ole todistettu käytännössä missään maassa maailmassa. |
| --- | --- |

—

korostaa, ettei korvausrahaston tehokkuutta ole todistettu käytännössä missään maassa maailmassa.

| — | painottaa, että yleispalveluvelvoitteita on vaikea rahoittaa valtionavulla julkisten varojen yleisen rajallisuuden vuoksi. Postimarkkinoiden liberalisoinnista ei saa seurata, että epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden (kuten vuoristoalueiden tai erittäin harvaan asuttujen alueiden) palvelut kustannetaan pelkästään julkisista varoista, kun taas eduista nauttivat yksityiset yritykset. Lisävaikeutena olisi, että valtion korvausten olisi oltava Altmarkin tuomiossa korvauksille asetettujen kriteerien mukaisia (asia C-280/00 Altmark Trans). |
| --- | --- |

—

painottaa, että yleispalveluvelvoitteita on vaikea rahoittaa valtionavulla julkisten varojen yleisen rajallisuuden vuoksi. Postimarkkinoiden liberalisoinnista ei saa seurata, että epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden (kuten vuoristoalueiden tai erittäin harvaan asuttujen alueiden) palvelut kustannetaan pelkästään julkisista varoista, kun taas eduista nauttivat yksityiset yritykset. Lisävaikeutena olisi, että valtion korvausten olisi oltava Altmarkin tuomiossa korvauksille asetettujen kriteerien mukaisia (asia C-280/00 Altmark Trans).

| 16. | katsoo, että 9 artiklassa ei oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioiden erilaisia tilanteita ja että tämä rajoittaa vaihtoehtoisia ratkaisuja. Alueiden komitea ehdottaakin, että direktiivissä tulisi sallia erilaisten toimilupa- ja valtuutusmenettelyjen yhdistely ja koordinointi siten, että otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion paikalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että 9 artiklassa ei oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioiden erilaisia tilanteita ja että tämä rajoittaa vaihtoehtoisia ratkaisuja. Alueiden komitea ehdottaakin, että direktiivissä tulisi sallia erilaisten toimilupa- ja valtuutusmenettelyjen yhdistely ja koordinointi siten, että otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion paikalliset olosuhteet.

| 17. | katsoo, että yleispalvelun tarjoajaksi nimetyn yrityksen vakaudelle ja toimintavarmuudelle asetettujen vaatimusten ei tulisi olla korkeampia kuin postialan yritykselle yleensä asetetut vaatimukset. Jos yleispalvelun tarjoajalle asetetaan tiukemmat vaatimukset, aiheutuu tästä lisäkustannuksia. Lisäksi näiden periaatteiden ei pitäisi estää yleispalvelun tarjoajia soveltamasta vapaaehtoiselta pohjalta yhdenmukaisia hintoja yleispalvelun alalla. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että yleispalvelun tarjoajaksi nimetyn yrityksen vakaudelle ja toimintavarmuudelle asetettujen vaatimusten ei tulisi olla korkeampia kuin postialan yritykselle yleensä asetetut vaatimukset. Jos yleispalvelun tarjoajalle asetetaan tiukemmat vaatimukset, aiheutuu tästä lisäkustannuksia. Lisäksi näiden periaatteiden ei pitäisi estää yleispalvelun tarjoajia soveltamasta vapaaehtoiselta pohjalta yhdenmukaisia hintoja yleispalvelun alalla.

| 18. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kilpailuolosuhteissa on sekä yleispalvelun taloudellisen tasapainon varmistamisen että markkinoiden vääristymisen rajoittamisen kannalta tärkeää, että periaatteesta, jonka mukaan hintojen on kuvastettava tavanomaisia markkinaolosuhteita ja kustannuksia, poiketaan ainoastaan asianomaisissa kansallisissa säädöksissä säädettyjen julkissektorin velvoitteiden suojelemiseksi tai edistämiseksi. Näin korostetaan sitä, että jäsenvaltioiden tulisi mahdollisuuksien mukaan säilyttää yksikköhintaisten lähetysten yhtenäinen hinnoittelu. Kyseessä on kuluttajien ja pienyritysten yleisimmin käyttämä palvelu. Lisäksi näiden periaatteiden ei pitäisi estää yleispalvelun tarjoajia soveltamasta vapaaehtoiselta pohjalta yhdenmukaisia hintoja yleispalvelun alalla. |
| --- | --- |

18.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kilpailuolosuhteissa on sekä yleispalvelun taloudellisen tasapainon varmistamisen että markkinoiden vääristymisen rajoittamisen kannalta tärkeää, että periaatteesta, jonka mukaan hintojen on kuvastettava tavanomaisia markkinaolosuhteita ja kustannuksia, poiketaan ainoastaan asianomaisissa kansallisissa säädöksissä säädettyjen julkissektorin velvoitteiden suojelemiseksi tai edistämiseksi. Näin korostetaan sitä, että jäsenvaltioiden tulisi mahdollisuuksien mukaan säilyttää yksikköhintaisten lähetysten yhtenäinen hinnoittelu. Kyseessä on kuluttajien ja pienyritysten yleisimmin käyttämä palvelu. Lisäksi näiden periaatteiden ei pitäisi estää yleispalvelun tarjoajia soveltamasta vapaaehtoiselta pohjalta yhdenmukaisia hintoja yleispalvelun alalla.

| 19. | pitää erityisen tärkeänä sitä, yleispalvelun hinnoitteluperiaatteet ovat 12 artiklan mukaisia ja että niitä säädellään riittävän selkeästi ja yksiselitteisesti. |
| --- | --- |

19.

pitää erityisen tärkeänä sitä, yleispalvelun hinnoitteluperiaatteet ovat 12 artiklan mukaisia ja että niitä säädellään riittävän selkeästi ja yksiselitteisesti.

| 20. | suosittelee, että selvennetään, mitä tarkoitetaan kustannuslähtöisillä hinnoilla sekä sillä, että hintojen on edistettävä tuottavuutta. Direktiivissä ja sen perusteluissa tulisi lisäksi mainita nimenomaan, että yleispalvelujen hinnoitteluvaatimuksissa ei tulisi velvoittaa postialan yrityksiä alentamaan hintojaan vain siksi, että toiminta on tehokkuuden parantumisen ansiosta entistä kannattavampaa. |
| --- | --- |

20.

suosittelee, että selvennetään, mitä tarkoitetaan kustannuslähtöisillä hinnoilla sekä sillä, että hintojen on edistettävä tuottavuutta. Direktiivissä ja sen perusteluissa tulisi lisäksi mainita nimenomaan, että yleispalvelujen hinnoitteluvaatimuksissa ei tulisi velvoittaa postialan yrityksiä alentamaan hintojaan vain siksi, että toiminta on tehokkuuden parantumisen ansiosta entistä kannattavampaa.

| 21. | pitää erityisen tärkeänä sitä, että yleispalvelun hintojen kohtuullisuudesta ja kustannuslähtöisyydestä säädetään riittävän selkeästi, jotta niitä ei voida käyttää hintavalvonnan välineinä, vaan että ne ymmärretään kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

21.

pitää erityisen tärkeänä sitä, että yleispalvelun hintojen kohtuullisuudesta ja kustannuslähtöisyydestä säädetään riittävän selkeästi, jotta niitä ei voida käyttää hintavalvonnan välineinä, vaan että ne ymmärretään kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti.

| 22. | katsoo, että muiden kuin yleispalvelujen hinnoittelua ei tulisi säädellä suoraan. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että muiden kuin yleispalvelujen hinnoittelua ei tulisi säädellä suoraan.

| 23. | panee merkille, että 14 artiklan 2 kohta, jossa tarkastellaan ehdotettua kirjanpitoa, on nykyistä säännöstä yhtenäisempi, sillä yleispalvelua ei ole tarpeen eritellä kirjanpidossa, jos postialan yritys ei saa ulkoista rahoitusta yleispalvelun tarjoamiseen. |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että 14 artiklan 2 kohta, jossa tarkastellaan ehdotettua kirjanpitoa, on nykyistä säännöstä yhtenäisempi, sillä yleispalvelua ei ole tarpeen eritellä kirjanpidossa, jos postialan yritys ei saa ulkoista rahoitusta yleispalvelun tarjoamiseen.

| 24. | katsoo, että direktiivissä tulisi mainita selkeästi periaate, jonka mukaan postialan yritys ei ole vastuussa yleispalvelun kustannusten eriyttämisestä, jos jäsenvaltio ei ole ottanut käyttöön yleispalvelua koskevaa rahoitusjärjestelmää tai jos yleispalvelu jätetään markkinavoimien varaan. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että direktiivissä tulisi mainita selkeästi periaate, jonka mukaan postialan yritys ei ole vastuussa yleispalvelun kustannusten eriyttämisestä, jos jäsenvaltio ei ole ottanut käyttöön yleispalvelua koskevaa rahoitusjärjestelmää tai jos yleispalvelu jätetään markkinavoimien varaan.

| 25. | ei pidä tarpeellisena 14 artiklan 8 kohdassa mainittua periaatetta, jonka mukaan kansallinen sääntelyviranomainen voisi harkintansa mukaisesti 14 artiklaa soveltaessaan esimerkiksi velvoittaa pitämään kuluista eriytettyä kirjanpitoa. Komitea katsoo, että kansalliselta sääntelyviranomaiselta tulisi poistaa mahdollisuus olla harkintansa mukaan soveltamatta 14 artiklan vaatimuksia. Sen sijaan artiklassa tulisi selventää, että eriytetyn kirjanpidon vaatimusta ei sovelleta, jos jäsenvaltio ei ole luonut 7 artiklan mukaista rahoitusjärjestelmää tai jos yleispalvelun tarjoajaa ei ole nimetty. |
| --- | --- |

25.

ei pidä tarpeellisena 14 artiklan 8 kohdassa mainittua periaatetta, jonka mukaan kansallinen sääntelyviranomainen voisi harkintansa mukaisesti 14 artiklaa soveltaessaan esimerkiksi velvoittaa pitämään kuluista eriytettyä kirjanpitoa. Komitea katsoo, että kansalliselta sääntelyviranomaiselta tulisi poistaa mahdollisuus olla harkintansa mukaan soveltamatta 14 artiklan vaatimuksia. Sen sijaan artiklassa tulisi selventää, että eriytetyn kirjanpidon vaatimusta ei sovelleta, jos jäsenvaltio ei ole luonut 7 artiklan mukaista rahoitusjärjestelmää tai jos yleispalvelun tarjoajaa ei ole nimetty.

| 26. | pitää tärkeänä sitä, että yleispalvelun kustannukset jaetaan ja otetaan huomioon silloin, kun yleispalvelun tarjoajaksi nimetyn yrityksen on sovellettava kustannuslähtöistä hinnoittelua. |
| --- | --- |

26.

pitää tärkeänä sitä, että yleispalvelun kustannukset jaetaan ja otetaan huomioon silloin, kun yleispalvelun tarjoajaksi nimetyn yrityksen on sovellettava kustannuslähtöistä hinnoittelua.

II   Suositukset muutosehdotuksiksi

Muutosehdotus 1

Direktiivin 97/67/EY johdanto-osan 12 perustelukappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (12) | Markkinoiden täysimääräinen avaaminen edistää postimarkkinoiden laajenemista. Lisäksi se edistää pysyvien ja korkealaatuisten työpaikkojen säilymistä yleispalvelua tarjoavissa yrityksissä sekä uusien työpaikkojen luomista muiden toimijoiden ja tulokkaiden alalla sekä asiaan liittyvillä elinkeinoaloilla. Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa säännellä työehtoja postipalvelujen alalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(12)

Markkinoiden täysimääräinen avaaminen edistää postimarkkinoiden laajenemista. Lisäksi se edistää pysyvien ja korkealaatuisten työpaikkojen säilymistä yleispalvelua tarjoavissa yrityksissä sekä uusien työpaikkojen luomista muiden toimijoiden ja tulokkaiden alalla sekä asiaan liittyvillä elinkeinoaloilla. Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa säännellä työehtoja postipalvelujen alalla.

| (12) | Markkinoiden täysimääräinen avaaminen edistää postimarkkinoiden laajenemista. Lisäksi se edistää pysyvien ja korkealaatuisten työpaikkojen säilymistä yleispalvelua tarjoavissa yrityksissä sekä uusien työpaikkojen luomista muiden toimijoiden ja tulokkaiden alalla sekä asiaan liittyvillä elinkeinoaloilla. Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa säännellä työehtoja postipalvelujen alalla. |
| --- | --- |

(12)

Markkinoiden täysimääräinen avaaminen edistää postimarkkinoiden laajenemista. Lisäksi se edistää pysyvien ja korkealaatuisten työpaikkojen säilymistä yleispalvelua tarjoavissa yrityksissä sekä uusien työpaikkojen luomista muiden toimijoiden ja tulokkaiden alalla sekä asiaan liittyvillä elinkeinoaloilla. Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa säännellä työehtoja postipalvelujen alalla.

Perustelu

Markkinoiden täysimääräisen avaamisen vaikutusta ei voida ennakoida Euroopan komission ehdottamassa säädöksessä. Kohdan kolmas virke on kuitenkin selkeä oikeudellinen toteamus.

Muutosehdotus 2

Direktiivin 97/67/EY johdanto-osan 17 perustelukappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (17) | Tutkimustulosten perusteella ja ottaen huomioon postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräisten mahdollisuuksien hyödyntäminen on aiheellista lakkauttaa varattujen palvelujen ja erityisoikeuksien käyttö yleispalvelun rahoitusmekanismina. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(17)

Tutkimustulosten perusteella ja ottaen huomioon postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräisten mahdollisuuksien hyödyntäminen on aiheellista lakkauttaa varattujen palvelujen ja erityisoikeuksien käyttö yleispalvelun rahoitusmekanismina.

| (17) | Tutkimustulosten perusteella ja yleispalvelun kestävän ja varman rahoituksen takaamiseksi
  ottaen huomioon
  hyödyntäen samalla postipalvelujen sisämarkkinoiden potentiaalia
  täysimääräisten mahdollisuuksien hyödyntäminen on aiheellista lakkauttaa
  säilyttää mahdollisuus varattujen palvelujen ja erityisoikeuksien käyttöön yleispalvelun rahoitusmekanismina jäsenvaltioissa, jotka pitävät sitä tarpeellisena. Tämän tulisi kuitenkin olla mahdollista vain vuoteen 2012 rajatun siirtymäkauden ajan. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimustulosten perusteella ja yleispalvelun kestävän ja varman rahoituksen takaamiseksi
  ottaen huomioon
  hyödyntäen samalla postipalvelujen sisämarkkinoiden potentiaalia
  täysimääräisten mahdollisuuksien hyödyntäminen on aiheellista lakkauttaa
  säilyttää mahdollisuus varattujen palvelujen ja erityisoikeuksien käyttöön yleispalvelun rahoitusmekanismina jäsenvaltioissa, jotka pitävät sitä tarpeellisena. Tämän tulisi kuitenkin olla mahdollista vain vuoteen 2012 rajatun siirtymäkauden ajan.

Muutosehdotus 3

Direktiivin 97/67/EY johdanto-osan 24 perustelukappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (24) | Täysin kilpaillussa ympäristössä on sekä yleispalvelun taloudellisen tasapainon varmistamisen että markkinoiden vääristymisen rajoittamisen kannalta tärkeää, että periaatteesta, jonka mukaan hintojen on kuvastettava tavanomaisia markkinaolosuhteita ja kustannuksia, poiketaan ainoastaan yleisen edun suojelemiseksi. Tämä tavoite saavutetaan sallimalla jäsenvaltioiden myös jatkossa soveltaa yhtenäistä hinnoittelua yksikköhintaisiin lähetyksiin, joita käyttävät useimmiten kuluttajat ja pk-yritykset. Yksittäiset jäsenvaltiot voivat jatkaa yhtenäisen hinnoittelun soveltamista myös joihinkin muihin postilähetyksiin yleisen edun suojelemiseen liittyvistä syistä, esimerkiksi kulttuurisisällön saatavuuden sekä alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(24)

Täysin kilpaillussa ympäristössä on sekä yleispalvelun taloudellisen tasapainon varmistamisen että markkinoiden vääristymisen rajoittamisen kannalta tärkeää, että periaatteesta, jonka mukaan hintojen on kuvastettava tavanomaisia markkinaolosuhteita ja kustannuksia, poiketaan ainoastaan yleisen edun suojelemiseksi. Tämä tavoite saavutetaan sallimalla jäsenvaltioiden myös jatkossa soveltaa yhtenäistä hinnoittelua yksikköhintaisiin lähetyksiin, joita käyttävät useimmiten kuluttajat ja pk-yritykset. Yksittäiset jäsenvaltiot voivat jatkaa yhtenäisen hinnoittelun soveltamista myös joihinkin muihin postilähetyksiin yleisen edun suojelemiseen liittyvistä syistä, esimerkiksi kulttuurisisällön saatavuuden sekä alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi.

| (24) | Täysin kilpaillussa
  Kiristyvän kilpailun ympäristössä on huolehdittava siitä, että yleispalvelun tarjoajille annetaan hinnoittelussa joustovaraa, jotta voidaan varmistaa yleispalvelun tarjoamisen taloudellinen kannattavuus. Lisäksi sekä yleispalvelun taloudellisen tasapainon varmistamisen että markkinoiden vääristymisen rajoittamisen kannalta on tärkeää, että jäsenvaltiot voivat ainoastaan yleisen edun suojelemiseksi poiketa hintoja määrittäessään periaatteesta, jonka mukaan hintojen on kuvastettava tavanomaisia markkinaolosuhteita ja kustannuksia, poiketaan ainoastaan yleisen edun suojelemiseksi. Tämä tavoite saavutetaan sallimalla jäsenvaltioiden myös jatkossa soveltaa yhtenäistä hinnoittelua yksikköhintaisiin lähetyksiin, joita käyttävät useimmiten kuluttajat ja pk-yritykset. Yksittäiset jäsenvaltiot voivat jatkaa yhtenäisen hinnoittelun soveltamista myös joihinkin muihin postilähetyksiin yleisen edun suojelemiseen liittyvistä syistä, esimerkiksi kulttuurisisällön saatavuuden sekä alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. Hintojen ohjailu kustannusten perusteella ei estä yleispalvelun tarjonnasta vastaavia toimijoita soveltamasta yleispalveluihin yhtenäistä hinnoittelua. |
| --- | --- |

(24)

Täysin kilpaillussa
  Kiristyvän kilpailun ympäristössä on huolehdittava siitä, että yleispalvelun tarjoajille annetaan hinnoittelussa joustovaraa, jotta voidaan varmistaa yleispalvelun tarjoamisen taloudellinen kannattavuus. Lisäksi sekä yleispalvelun taloudellisen tasapainon varmistamisen että markkinoiden vääristymisen rajoittamisen kannalta on tärkeää, että jäsenvaltiot voivat ainoastaan yleisen edun suojelemiseksi poiketa hintoja määrittäessään periaatteesta, jonka mukaan hintojen on kuvastettava tavanomaisia markkinaolosuhteita ja kustannuksia, poiketaan ainoastaan yleisen edun suojelemiseksi. Tämä tavoite saavutetaan sallimalla jäsenvaltioiden myös jatkossa soveltaa yhtenäistä hinnoittelua yksikköhintaisiin lähetyksiin, joita käyttävät useimmiten kuluttajat ja pk-yritykset. Yksittäiset jäsenvaltiot voivat jatkaa yhtenäisen hinnoittelun soveltamista myös joihinkin muihin postilähetyksiin yleisen edun suojelemiseen liittyvistä syistä, esimerkiksi kulttuurisisällön saatavuuden sekä alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. Hintojen ohjailu kustannusten perusteella ei estä yleispalvelun tarjonnasta vastaavia toimijoita soveltamasta yleispalveluihin yhtenäistä hinnoittelua.

Perustelu

On otettava huomioon seuraukset, joita asteittaisen vapauttamisen valinnasta aiheutuu yleispalvelun tarjoajien soveltamiin hinnoitteluperiaatteisiin. Yleispalvelun tarjoajille onkin annettava riittävästi joustovaraa, jotta ne kykenevät selviytymään kilpailusta sekä sopeutumaan markkinoiden kysyntään.

Muutosehdotus 4

Direktiivin 97/67/EY 3 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että käyttäjillä on oikeus yleispalveluun, johon sisältyy tietyn laatuisten postipalvelujen pysyvä tarjonta kaikille käyttäjille kohtuullisin hinnoin jäsenvaltioiden koko alueella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että käyttäjillä on oikeus yleispalveluun, johon sisältyy tietyn laatuisten postipalvelujen pysyvä tarjonta kaikille käyttäjille kohtuullisin hinnoin jäsenvaltioiden koko alueella.

| 2. | Tätä varten jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä siitä huolehtimiseksi, että yhteyspisteiden ja lähetyspaikkojen tiheydessä otetaan huomioon käyttäjien tarpeet. |
| --- | --- |

2.

Tätä varten jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä siitä huolehtimiseksi, että yhteyspisteiden ja lähetyspaikkojen tiheydessä otetaan huomioon käyttäjien tarpeet.

| 3. | Niiden on toteutettava toimenpiteitä siitä huolehtimiseksi, että yleispalvelu taataan jokaisena työpäivänä (vähintään viitenä päivänä viikossa), paitsi kansallisen sääntelyviranomaisen poikkeuksellisiksi katsomissa tilanteissa tai maantieteellisissä olosuhteissa, ja että yleispalvelu kattaa vähintään






  — | yhden keräilyn |
| --- | --- | --- |

3.

Niiden on toteutettava toimenpiteitä siitä huolehtimiseksi, että yleispalvelu taataan jokaisena työpäivänä (vähintään viitenä päivänä viikossa), paitsi kansallisen sääntelyviranomaisen poikkeuksellisiksi katsomissa tilanteissa tai maantieteellisissä olosuhteissa, ja että yleispalvelu kattaa vähintään

—

yhden keräilyn

| — | yhden jakelun jokaiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle perillekantona tai poikkeuksellisesti kansallisen sääntelyviranomaisen harkintansa mukaan määrittelemin ehdoin yhden jakelun asianmukaisesti asennettuihin laitteisiin. |
| --- | --- |

—

yhden jakelun jokaiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle perillekantona tai poikkeuksellisesti kansallisen sääntelyviranomaisen harkintansa mukaan määrittelemin ehdoin yhden jakelun asianmukaisesti asennettuihin laitteisiin.

Kansallisen sääntelyviranomaisen tämän kohdan mukaisesti myöntämistä poikkeuksista on ilmoitettava komissiolle ja kaikille kansallisille sääntelyviranomaisille.

| 4. | Kunkin jäsenvaltion on annettava tarvittavat toimenpiteet huolehtiakseen siitä, että yleispalveluun kuuluvat vähintään seuraavat palvelut:






  — | enintään kahden kilogramman painoisten postilähetysten keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu |
| --- | --- | --- |

4.

Kunkin jäsenvaltion on annettava tarvittavat toimenpiteet huolehtiakseen siitä, että yleispalveluun kuuluvat vähintään seuraavat palvelut:

—

enintään kahden kilogramman painoisten postilähetysten keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu

| — | enintään kymmenen kilogramman painoisten postipakettien keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu |
| --- | --- |

—

enintään kymmenen kilogramman painoisten postipakettien keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu

| — | kirjattuja ja vakuutettuja lähetyksiä koskevat palvelut. |
| --- | --- |

—

kirjattuja ja vakuutettuja lähetyksiä koskevat palvelut.

| 5. | Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat nostaa yleispalvelua koskevaa postipakettien painorajaa enintään 20 kg:aan asti ja määrätä tällaisten pakettien perillekantoa koskevista erityisjärjestelyistä.
  Huolimatta yksittäisen jäsenvaltion määräämästä yleispalvelua koskevasta postipakettien painorajasta jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden alueen sisällä toimitetaan muista jäsenvaltioista tulevat enintään 20 kg:n painoiset postipaketit. |
| --- | --- |

5.

Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat nostaa yleispalvelua koskevaa postipakettien painorajaa enintään 20 kg:aan asti ja määrätä tällaisten pakettien perillekantoa koskevista erityisjärjestelyistä.

Huolimatta yksittäisen jäsenvaltion määräämästä yleispalvelua koskevasta postipakettien painorajasta jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden alueen sisällä toimitetaan muista jäsenvaltioista tulevat enintään 20 kg:n painoiset postipaketit.

| 1. | Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että käyttäjillä on oikeus yleispalveluun, johon sisältyy tietyn laatuisten postipalvelujen pysyvä tarjonta kaikille käyttäjille kohtuullisin hinnoin jäsenvaltioiden koko alueella ottaen etenkin huomioon maaseutu- ja vuoristoalueiden erityisvaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että käyttäjillä on oikeus yleispalveluun, johon sisältyy tietyn laatuisten postipalvelujen pysyvä tarjonta kaikille käyttäjille kohtuullisin hinnoin jäsenvaltioiden koko alueella ottaen etenkin huomioon maaseutu- ja vuoristoalueiden erityisvaatimukset.

| 2. | Tätä varten jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä siitä huolehtimiseksi, että yhteyspisteiden ja lähetyspaikkojen tiheydessä otetaan huomioon käyttäjien tarpeet etenkin maaseutu- ja vuoristoalueilla. |
| --- | --- |

2.

Tätä varten jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä siitä huolehtimiseksi, että yhteyspisteiden ja lähetyspaikkojen tiheydessä otetaan huomioon käyttäjien tarpeet etenkin maaseutu- ja vuoristoalueilla.

| 3. | Niiden on toteutettava toimenpiteitä siitä huolehtimiseksi, että yleispalvelu taataan jokaisena työpäivänä (vähintään viitenä päivänä viikossa), paitsi kansallisen sääntelyviranomaisen poikkeuksellisiksi katsomissa tilanteissa tai maantieteellisissä olosuhteissa, ja että yleispalvelu kattaa vähintään






  — | yhden keräilyn |
| --- | --- | --- |

3.

Niiden on toteutettava toimenpiteitä siitä huolehtimiseksi, että yleispalvelu taataan jokaisena työpäivänä (vähintään viitenä päivänä viikossa), paitsi kansallisen sääntelyviranomaisen poikkeuksellisiksi katsomissa tilanteissa tai maantieteellisissä olosuhteissa, ja että yleispalvelu kattaa vähintään

—

yhden keräilyn

| — | yhden jakelun jokaiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle perillekantona tai poikkeuksellisesti kansallisen sääntelyviranomaisen harkintansa mukaan määrittelemin ehdoin yhden jakelun asianmukaisesti asennettuihin laitteisiin. |
| --- | --- |

—

yhden jakelun jokaiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle perillekantona tai poikkeuksellisesti kansallisen sääntelyviranomaisen harkintansa mukaan määrittelemin ehdoin yhden jakelun asianmukaisesti asennettuihin laitteisiin.

Kansallisen sääntelyviranomaisen tämän kohdan mukaisesti myöntämistä poikkeuksista on ilmoitettava komissiolle ja kaikille kansallisille sääntelyviranomaisille.

| 4. | Kunkin jäsenvaltion on annettava tarvittavat toimenpiteet huolehtiakseen siitä, että yleispalveluun kuuluvat vähintään seuraavat palvelut:






  — | enintään kahden kilogramman painoisten postilähetysten keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu |
| --- | --- | --- |

4.

Kunkin jäsenvaltion on annettava tarvittavat toimenpiteet huolehtiakseen siitä, että yleispalveluun kuuluvat vähintään seuraavat palvelut:

—

enintään kahden kilogramman painoisten postilähetysten keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu

| — | enintään kymmenen kilogramman painoisten postipakettien keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu |
| --- | --- |

—

enintään kymmenen kilogramman painoisten postipakettien keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu

| — | kirjattuja ja vakuutettuja lähetyksiä koskevat palvelut. |
| --- | --- |

—

kirjattuja ja vakuutettuja lähetyksiä koskevat palvelut.

| 5. | Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat nostaa yleispalvelua koskevaa postipakettien painorajaa enintään 20 kg:aan asti ja määrätä tällaisten pakettien perillekantoa koskevista erityisjärjestelyistä.
  Huolimatta yksittäisen jäsenvaltion määräämästä yleispalvelua koskevasta postipakettien painorajasta jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden alueen sisällä toimitetaan muista jäsenvaltioista tulevat enintään 20 kg:n painoiset postipaketit. |
| --- | --- |

5.

Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat nostaa yleispalvelua koskevaa postipakettien painorajaa enintään 20 kg:aan asti ja määrätä tällaisten pakettien perillekantoa koskevista erityisjärjestelyistä.

Huolimatta yksittäisen jäsenvaltion määräämästä yleispalvelua koskevasta postipakettien painorajasta jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden alueen sisällä toimitetaan muista jäsenvaltioista tulevat enintään 20 kg:n painoiset postipaketit.

Muutosehdotus 5

Direktiivin 97/67/EY 4 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Jäsenvaltiot voivat nimetä yhden tai useamman yrityksen tarjoamaan yleispalvelun tai sen osia jollakin alueellaan tai maanlaajuisesti. Tässä yhteydessä niiden on yhteisön lainsäädännön mukaisesti vahvistettava ja julkaistava yleispalvelun tarjoajia koskevat velvoitteet ja oikeudet. Jäsenvaltioiden on erityisesti toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että yleispalvelun myöntämisehdot perustuvat objektiivisuuden, syrjimättömyyden, suhteellisuuden ja markkinoiden mahdollisimman vähäisen vääristymisen periaatteisiin ja että yritykset nimetään yleispalvelun tarjoajiksi määräajaksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle nimeämiensä yleispalvelun tarjoajien nimet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Jäsenvaltiot voivat nimetä yhden tai useamman yrityksen tarjoamaan yleispalvelun tai sen osia jollakin alueellaan tai maanlaajuisesti. Tässä yhteydessä niiden on yhteisön lainsäädännön mukaisesti vahvistettava ja julkaistava yleispalvelun tarjoajia koskevat velvoitteet ja oikeudet. Jäsenvaltioiden on erityisesti toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että yleispalvelun myöntämisehdot perustuvat objektiivisuuden, syrjimättömyyden, suhteellisuuden ja markkinoiden mahdollisimman vähäisen vääristymisen periaatteisiin ja että yritykset nimetään yleispalvelun tarjoajiksi määräajaksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle nimeämiensä yleispalvelun tarjoajien nimet.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat nimetä yhden tai useamman yrityksen tarjoamaan yleispalvelun tai sen osia jollakin alueellaan tai maanlaajuisesti, jos ne pitävät sitä tarpeellisena yleispalvelun varmistamiseksi. Tässä yhteydessä niiden on yhteisön lainsäädännön mukaisesti vahvistettava ja julkaistava yleispalvelun tarjoajia koskevat velvoitteet ja oikeudet. Jäsenvaltioiden on erityisesti toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että yleispalvelun myöntämisehdot perustuvat objektiivisuuden, syrjimättömyyden, suhteellisuuden ja markkinoiden mahdollisimman vähäisen vääristymisen periaatteisiin ja että yritykset nimetään yleispalvelun tarjoajiksi määräajaksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle nimeämiensä yleispalvelun tarjoajien nimet. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat nimetä yhden tai useamman yrityksen tarjoamaan yleispalvelun tai sen osia jollakin alueellaan tai maanlaajuisesti, jos ne pitävät sitä tarpeellisena yleispalvelun varmistamiseksi. Tässä yhteydessä niiden on yhteisön lainsäädännön mukaisesti vahvistettava ja julkaistava yleispalvelun tarjoajia koskevat velvoitteet ja oikeudet. Jäsenvaltioiden on erityisesti toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että yleispalvelun myöntämisehdot perustuvat objektiivisuuden, syrjimättömyyden, suhteellisuuden ja markkinoiden mahdollisimman vähäisen vääristymisen periaatteisiin ja että yritykset nimetään yleispalvelun tarjoajiksi määräajaksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle nimeämiensä yleispalvelun tarjoajien nimet.

Perustelu

On selvennettävä, ettei jäsenvaltioiden enää välttämättä tarvitse nimetä yleispalvelun tarjoajaa, jos on sovittu, että yleispalvelun tarjonta varmistetaan markkinavoimin.

Muutosehdotus 6

Direktiivin 97/67/EY 7 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Vuoden 2009 tammikuun 1 päivästä lähtien jäsenvaltiot eivät saa myöntää tai säilyttää voimassa yksin- eikä erityisoikeuksia postipalvelujen käyttöönottoa ja tarjontaa varten. Jäsenvaltiot voivat rahoittaa yleispalvelun tarjonnan yhdellä tai useammalla 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tavoista tai muulla EY:n perustamissopimuksen mukaisella tavalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Vuoden 2009 tammikuun 1 päivästä lähtien jäsenvaltiot eivät saa myöntää tai säilyttää voimassa yksin- eikä erityisoikeuksia postipalvelujen käyttöönottoa ja tarjontaa varten. Jäsenvaltiot voivat rahoittaa yleispalvelun tarjonnan yhdellä tai useammalla 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tavoista tai muulla EY:n perustamissopimuksen mukaisella tavalla.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat varmistaa yleispalvelun tarjonnan hankkimalla niihin kuuluvia palveluja julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat varmistaa yleispalvelun tarjonnan hankkimalla niihin kuuluvia palveluja julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

| 3. | Jos jäsenvaltio toteaa, että yleispalveluvelvoitteet, siten kuin niistä säädetään tässä direktiivissä, aiheuttavat nettokustannuksia ja yleispalvelun tarjoajille kohtuuttoman taloudellisen rasitteen, se voi






  a) | ottaa käyttöön mekanismin myöntääkseen asianomaisille yrityksille julkisiin varoihin perustuvan korvauksen |
| --- | --- | --- |

3.

Jos jäsenvaltio toteaa, että yleispalveluvelvoitteet, siten kuin niistä säädetään tässä direktiivissä, aiheuttavat nettokustannuksia ja yleispalvelun tarjoajille kohtuuttoman taloudellisen rasitteen, se voi

a)

ottaa käyttöön mekanismin myöntääkseen asianomaisille yrityksille julkisiin varoihin perustuvan korvauksen

| (b) | jakaa yleispalveluvelvoitteiden nettokustannukset palvelujen tarjoajien ja/tai käyttäjien kesken. |
| --- | --- |

(b)

jakaa yleispalveluvelvoitteiden nettokustannukset palvelujen tarjoajien ja/tai käyttäjien kesken.

| 4. | Jos nettokustannukset jaetaan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, jäsenvaltiot voivat perustaa korvausrahaston, jota voidaan rahoittaa palveluntarjoajilta ja/tai käyttäjiltä perittävillä maksuilla ja jota tätä tarkoitusta varten hallinnoi edunsaajasta/edunsaajista riippumaton elin. Jäsenvaltiot voivat valtuutusten myöntämisen ehtona vaatia yleispalvelun tarjoajia maksamaan tukiosuus kyseiseen rahastoon tai noudattamaan yleispalveluvelvoitteita, siten kuin siitä säädetään 9 artiklan 2 kohdassa. Vain 3 artiklassa tarkoitettuja palveluja voidaan rahoittaa tällä tavalla. |
| --- | --- |

4.

Jos nettokustannukset jaetaan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, jäsenvaltiot voivat perustaa korvausrahaston, jota voidaan rahoittaa palveluntarjoajilta ja/tai käyttäjiltä perittävillä maksuilla ja jota tätä tarkoitusta varten hallinnoi edunsaajasta/edunsaajista riippumaton elin. Jäsenvaltiot voivat valtuutusten myöntämisen ehtona vaatia yleispalvelun tarjoajia maksamaan tukiosuus kyseiseen rahastoon tai noudattamaan yleispalveluvelvoitteita, siten kuin siitä säädetään 9 artiklan 2 kohdassa. Vain 3 artiklassa tarkoitettuja palveluja voidaan rahoittaa tällä tavalla.

| 5. | Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että korvausrahastoa perustettaessa sekä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tukiosuuksien suuruutta vahvistettaessa noudatetaan avoimuuden, syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita. Päätösten, jotka tehdään 3 ja 4 kohdan nojalla, on perustuttava objektiivisiin ja todennettaviin perusteisiin, ja ne on julkaistava. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että korvausrahastoa perustettaessa sekä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tukiosuuksien suuruutta vahvistettaessa noudatetaan avoimuuden, syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita. Päätösten, jotka tehdään 3 ja 4 kohdan nojalla, on perustuttava objektiivisiin ja todennettaviin perusteisiin, ja ne on julkaistava.

| 1. | Vuoden 2009 tammikuun 1 päivästä
  2010 joulukuun 31. päivästä lähtien jäsenvaltiot eivät saa myöntää tai säilyttää voimassa yksin- eikä erityisoikeuksia postipalvelujen käyttöönottoa ja tarjontaa varten. Jäsenvaltiot voivat rahoittaa yleispalvelun tarjonnan yhdellä tai useammalla 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tavoista tai muulla EY:n perustamissopimuksen mukaisella tavalla. |
| --- | --- |

1.

Vuoden 2009 tammikuun 1 päivästä
  2010 joulukuun 31. päivästä lähtien jäsenvaltiot eivät saa myöntää tai säilyttää voimassa yksin- eikä erityisoikeuksia postipalvelujen käyttöönottoa ja tarjontaa varten. Jäsenvaltiot voivat rahoittaa yleispalvelun tarjonnan yhdellä tai useammalla 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tavoista tai muulla EY:n perustamissopimuksen mukaisella tavalla.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat varmistaa yleispalvelun tarjonnan hankkimalla niihin kuuluvia palveluja julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat varmistaa yleispalvelun tarjonnan hankkimalla niihin kuuluvia palveluja julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

| 3. | Jos jäsenvaltio toteaa, että yleispalveluvelvoitteet, siten kuin niistä säädetään tässä direktiivissä, aiheuttavat nettokustannuksia ja yleispalvelun tarjoajille kohtuuttoman taloudellisen rasitteen, se voi






  a) | ottaa käyttöön mekanismin myöntääkseen asianomaisille yrityksille julkisiin varoihin perustuvan korvauksen |
| --- | --- | --- |

3.

Jos jäsenvaltio toteaa, että yleispalveluvelvoitteet, siten kuin niistä säädetään tässä direktiivissä, aiheuttavat nettokustannuksia ja yleispalvelun tarjoajille kohtuuttoman taloudellisen rasitteen, se voi

a)

ottaa käyttöön mekanismin myöntääkseen asianomaisille yrityksille julkisiin varoihin perustuvan korvauksen

| (b) | jakaa yleispalveluvelvoitteiden nettokustannukset palvelujen tarjoajien ja/tai käyttäjien kesken. |
| --- | --- |

(b)

jakaa yleispalveluvelvoitteiden nettokustannukset palvelujen tarjoajien ja/tai käyttäjien kesken.

| 4. | Jos nettokustannukset jaetaan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, jäsenvaltiot voivat perustaa korvausrahaston, jota voidaan rahoittaa palveluntarjoajilta ja/tai käyttäjiltä perittävillä maksuilla ja jota tätä tarkoitusta varten hallinnoi edunsaajasta/edunsaajista riippumaton elin. Jäsenvaltiot voivat valtuutusten myöntämisen ehtona vaatia yleispalvelun tarjoajia maksamaan tukiosuus kyseiseen rahastoon tai noudattamaan yleispalveluvelvoitteita, siten kuin siitä säädetään 9 artiklan 2 kohdassa. Vain 3 artiklassa tarkoitettuja palveluja voidaan rahoittaa tällä tavalla. |
| --- | --- |

4.

Jos nettokustannukset jaetaan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, jäsenvaltiot voivat perustaa korvausrahaston, jota voidaan rahoittaa palveluntarjoajilta ja/tai käyttäjiltä perittävillä maksuilla ja jota tätä tarkoitusta varten hallinnoi edunsaajasta/edunsaajista riippumaton elin. Jäsenvaltiot voivat valtuutusten myöntämisen ehtona vaatia yleispalvelun tarjoajia maksamaan tukiosuus kyseiseen rahastoon tai noudattamaan yleispalveluvelvoitteita, siten kuin siitä säädetään 9 artiklan 2 kohdassa. Vain 3 artiklassa tarkoitettuja palveluja voidaan rahoittaa tällä tavalla.

| 5. | Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että korvausrahastoa perustettaessa sekä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tukiosuuksien suuruutta vahvistettaessa noudatetaan avoimuuden, syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita. Päätösten, jotka tehdään 3 ja 4 kohdan nojalla, on perustuttava objektiivisiin ja todennettaviin perusteisiin, ja ne on julkaistava. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että korvausrahastoa perustettaessa sekä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tukiosuuksien suuruutta vahvistettaessa noudatetaan avoimuuden, syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita. Päätösten, jotka tehdään 3 ja 4 kohdan nojalla, on perustuttava objektiivisiin ja todennettaviin perusteisiin, ja ne on julkaistava.

| 6. | Jos jäsenvaltio toteaa, ettei mikään edellä mainituista järjestelyistä takaa yleispalvelun nettokustannusten kestävää rahoitusta, se voi edelleenkin varata siirtymäkauden ajan tietyt palvelut yleispalvelua tarjoamaan nimetylle yritykselle. Mahdollisesti varattavia palveluja ovat kotimaanpostin ja saapuvan ulkomaanpostin tavallisten kirjelähetysten keruu, lajittelu, kuljetus ja jakelu lähetysten toimitusnopeudesta riippumatta seuraavassa esitettyjen paino- ja hintarajojen puitteissa.

  Painoraja on 50 grammaa 1. tammikuuta 2009 alkaen. Rajaa ei sovelleta, jos hinta on vähintään kaksi ja puoli kertaa nopeimman lähetystavan alimman painoluokan kirjelähetyksen normaali hinta.


  Sokeille ja heikkonäköisille tarkoitetuissa maksuttomissa postipalveluissa voidaan poiketa paino- ja hintarajoista.


  Siinä määrin kuin yleispalvelun tarjoamisen varmistamiseksi on tarpeen, esimerkiksi jäsenvaltion postipalveluille ominaisten erityispiirteiden niin edellyttäessä, lähtevä ulkomaanposti voi samojen paino- ja hintarajojen puitteissa edelleen kuulua varattuihin palveluihin. |
| --- | --- |

6.

Painoraja on 50 grammaa 1. tammikuuta 2009 alkaen. Rajaa ei sovelleta, jos hinta on vähintään kaksi ja puoli kertaa nopeimman lähetystavan alimman painoluokan kirjelähetyksen normaali hinta.

Sokeille ja heikkonäköisille tarkoitetuissa maksuttomissa postipalveluissa voidaan poiketa paino- ja hintarajoista.

Siinä määrin kuin yleispalvelun tarjoamisen varmistamiseksi on tarpeen, esimerkiksi jäsenvaltion postipalveluille ominaisten erityispiirteiden niin edellyttäessä, lähtevä ulkomaanposti voi samojen paino- ja hintarajojen puitteissa edelleen kuulua varattuihin palveluihin.

| 7. | Komissio tekee tutkimuksen, jossa arvioidaan kaikkien rahoitusmekanismien tehoa jäsenvaltioissa toteutettujen parhaiden käytäntöjen pohjalta sekä yleispalvelun soveltuvuutta käyttäjien tarpeisiin. Tutkimuksen tulosten pohjalta ja asianomaisten toimijoiden laajan kuulemisen jälkeen komissio antaa 31. joulukuuta 2010 mennessä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä liittää siihen ehdotuksen, jossa vahvistetaan tarvittaessa postipalvelujen sisämarkkinoiden toteutuminen vuonna 2012. |
| --- | --- |

7.

Perustelu

Muutosehdotuksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa teksti direktiivin 97/67/EY johdanto-osan 17 perustelukappaletta koskevan suosituksen 2 kanssa. Komission on laadittava kertomus erilaisten vaihtoehtoisten rahoitusmekanismien tehokkuudesta. Varatut palvelut tulee säilyttää samassa muodossa kuin direktiivissä 97/67/EY vuoteen 2012 niissä jäsenvaltioissa, jotka pitävät sitä tarpeellisena.

Muutosehdotus 7

Direktiivin 97/67/EY 9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Jäsenvaltiot voivat ottaa 3 artiklassa määriteltyyn yleispalveluun kuulumattomia palveluja varten käyttöön yleisvaltuutuksia, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen olennaisten vaatimusten noudattamisen takaamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Jäsenvaltiot voivat ottaa 3 artiklassa määriteltyyn yleispalveluun kuulumattomia palveluja varten käyttöön yleisvaltuutuksia, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen olennaisten vaatimusten noudattamisen takaamiseksi.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat ottaa 3 artiklassa määriteltyyn yleispalveluun kuuluvia palveluja varten käyttöön valtuutusmenettelyjä, myös yksittäisiä toimilupia, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen olennaisten vaatimusten noudattamisen takaamiseksi ja yleispalvelun turvaamiseksi.
  Valtuutusten myöntämisen ehdoksi voidaan






  — | tarvittaessa määrätä yleispalveluvelvoitteita, |
| --- | --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat ottaa 3 artiklassa määriteltyyn yleispalveluun kuuluvia palveluja varten käyttöön valtuutusmenettelyjä, myös yksittäisiä toimilupia, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen olennaisten vaatimusten noudattamisen takaamiseksi ja yleispalvelun turvaamiseksi.

Valtuutusten myöntämisen ehdoksi voidaan

—

tarvittaessa määrätä yleispalveluvelvoitteita,

| — | tarvittaessa asettaa kyseisten palvelujen laatua, saatavuutta ja tehokkuutta koskevia vaatimuksia, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa asettaa kyseisten palvelujen laatua, saatavuutta ja tehokkuutta koskevia vaatimuksia,

| — | tarvittaessa määrätä velvoite maksaa tukiosuus 7 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusmekanismeihin. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa määrätä velvoite maksaa tukiosuus 7 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusmekanismeihin.

Lukuun ottamatta yrityksiä, jotka on nimetty yleispalvelun tarjoajiksi 4 artiklan mukaisesti, valtuutukset eivät saa

| — | olla määrällisesti rajoitettuja, |
| --- | --- |

—

olla määrällisesti rajoitettuja,

| — | edellyttää palveluntarjoajalta sekä yleispalveluvelvoitteita että velvollisuutta maksaa tukiosuus kustannustenjakomekanismiin samojen laatu-, saatavuus- ja tehokkuusvaatimusten osalta, |
| --- | --- |

—

edellyttää palveluntarjoajalta sekä yleispalveluvelvoitteita että velvollisuutta maksaa tukiosuus kustannustenjakomekanismiin samojen laatu-, saatavuus- ja tehokkuusvaatimusten osalta,

| — | johtaa rinnakkaisiin ehtoihin, jotka ovat sovellettavissa yrityksiin muun kuin alakohtaisen kansallisen lainsäädännön perusteella, |
| --- | --- |

—

johtaa rinnakkaisiin ehtoihin, jotka ovat sovellettavissa yrityksiin muun kuin alakohtaisen kansallisen lainsäädännön perusteella,

| — | edellyttää muita teknisiä tai toiminnallisia ehtoja kuin sellaisia, jotka ovat tarpeen tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

—

edellyttää muita teknisiä tai toiminnallisia ehtoja kuin sellaisia, jotka ovat tarpeen tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi.

| 1. | Jäsenvaltiot voivat ottaa 3 artiklassa määriteltyyn yleispalveluun kuulumattomia palveluja varten käyttöön yleisvaltuutuksia, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen olennaisten vaatimusten noudattamisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltiot voivat ottaa 3 artiklassa määriteltyyn yleispalveluun kuulumattomia palveluja varten käyttöön yleisvaltuutuksia, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen olennaisten vaatimusten noudattamisen takaamiseksi.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat ottaa 3 artiklassa määriteltyyn yleispalveluun kuuluvia palveluja varten käyttöön valtuutusmenettelyjä, myös yksittäisiä toimilupia, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen olennaisten vaatimusten noudattamisen takaamiseksi ja yleispalvelun turvaamiseksi.
  Valtuutusten myöntämisen ehdoksi voidaan






  — | tarvittaessa määrätä yleispalveluvelvoitteita, |
| --- | --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat ottaa 3 artiklassa määriteltyyn yleispalveluun kuuluvia palveluja varten käyttöön valtuutusmenettelyjä, myös yksittäisiä toimilupia, siinä laajuudessa kuin se on tarpeen olennaisten vaatimusten noudattamisen takaamiseksi ja yleispalvelun turvaamiseksi.

Valtuutusten myöntämisen ehdoksi voidaan

—

tarvittaessa määrätä yleispalveluvelvoitteita,

| — | tarvittaessa asettaa kyseisten palvelujen laatua, saatavuutta ja tehokkuutta koskevia vaatimuksia, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa asettaa kyseisten palvelujen laatua, saatavuutta ja tehokkuutta koskevia vaatimuksia,

| — | tarvittaessa määrätä velvoite maksaa tukiosuus 7 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusmekanismeihin. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa määrätä velvoite maksaa tukiosuus 7 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusmekanismeihin.

| — | asettaa muun muassa kyseisten palvelujen laatua, saatavuutta ja toteuttamista koskevia vaatimuksia. Kunhan vaatimukset ovat yhteensopivia yhteisön oikeuden kanssa, ne voidaan liittää muun muassa sosiaalisiin ja ympäristöllisiin seikkoihin. |
| --- | --- |

—

asettaa muun muassa kyseisten palvelujen laatua, saatavuutta ja toteuttamista koskevia vaatimuksia. Kunhan vaatimukset ovat yhteensopivia yhteisön oikeuden kanssa, ne voidaan liittää muun muassa sosiaalisiin ja ympäristöllisiin seikkoihin.

| — | määrätä velvoite maksaa tukiosuus 7 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusmekanismeihin |
| --- | --- |

—

määrätä velvoite maksaa tukiosuus 7 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusmekanismeihin

| — | määrätä velvoite antaa kyseisiä palveluja tarjoamaan jo aiemmin palkatulle henkilöstölle samat oikeudet kuin heillä olisi ollut direktiivin 77/187/ETY mukaisen luovutuksen yhteydessä. Sääntelyviranomaisen tulisi antaa luettelo työntekijöistä ja yksityiskohtaiset tiedot heidän sopimuspohjaisista oikeuksistaan. |
| --- | --- |

—

määrätä velvoite antaa kyseisiä palveluja tarjoamaan jo aiemmin palkatulle henkilöstölle samat oikeudet kuin heillä olisi ollut direktiivin 77/187/ETY mukaisen luovutuksen yhteydessä. Sääntelyviranomaisen tulisi antaa luettelo työntekijöistä ja yksityiskohtaiset tiedot heidän sopimuspohjaisista oikeuksistaan.

Lukuun ottamatta yrityksiä, jotka on nimetty yleispalvelun tarjoajiksi 4 artiklan mukaisesti, valtuutukset eivät saa

| — | olla määrällisesti rajoitettuja, |
| --- | --- |

—

olla määrällisesti rajoitettuja,

| — | edellyttää palveluntarjoajalta sekä yleispalveluvelvoitteita että velvollisuutta maksaa tukiosuus kustannustenjako-mekanismiin samojen laatu-, saatavuus- ja tehokkuusvaatimusten osalta, |
| --- | --- |

—

edellyttää palveluntarjoajalta sekä yleispalveluvelvoitteita että velvollisuutta maksaa tukiosuus kustannustenjako-mekanismiin samojen laatu-, saatavuus- ja tehokkuusvaatimusten osalta,

| — | johtaa rinnakkaisiin ehtoihin, jotka ovat sovellettavissa yrityksiin muun kuin alakohtaisen kansallisen lainsäädännön perusteella, |
| --- | --- |

—

johtaa rinnakkaisiin ehtoihin, jotka ovat sovellettavissa yrityksiin muun kuin alakohtaisen kansallisen lainsäädännön perusteella,

| — | edellyttää muita teknisiä tai toiminnallisia ehtoja kuin sellaisia, jotka ovat tarpeen tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

—

edellyttää muita teknisiä tai toiminnallisia ehtoja kuin sellaisia, jotka ovat tarpeen tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi.

Perustelu

Komission tulee tehdä ennen vuoden 2009 loppua uusi tutkimus, jossa esitetään selkeästi, miten käyttäjille kaikkialla Euroopassa varmistetaan tulevaisuudessa yleispalvelut sekä maaseudulla että kaupungeissa. Siihen asti on ylläpidettävä vallitsevaa tilannetta, ja varatut palvelut tulee säilyttää.

Muutosehdotus 8

Direktiivin 97/67/EY 19 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että postipalveluja tarjoavat yritykset ottavat käyttöön avoimet, yksinkertaiset ja kustannuksiltaan kohtuulliset menettelyt postipalvelujen käyttäjien valitusten käsittelemiseksi, erityisesti kun on kyse lähetysten katoamisesta, varastamisesta ja vahingoittumisesta sekä palvelujen laatustandardien noudattamatta jättämisestä (mukaan lukien menettelyt vastuun määrittelemiseksi tapauksissa, joissa osapuolina on useampi kuin yksi toimija). | Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kaikki postipalveluja tarjoavat yritykset ottavat käyttöön avoimet, yksinkertaiset ja kustannuksiltaan kohtuulliset menettelyt postipalvelujen käyttäjien valitusten käsittelemiseksi, erityisesti kun on kyse lähetysten katoamisesta, varastamisesta ja vahingoittumisesta sekä palvelujen laatustandardien noudattamatta jättämisestä (mukaan lukien menettelyt vastuun määrittelemiseksi tapauksissa, joissa osapuolina on useampi kuin yksi toimija). |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että postipalveluja tarjoavat yritykset ottavat käyttöön avoimet, yksinkertaiset ja kustannuksiltaan kohtuulliset menettelyt postipalvelujen käyttäjien valitusten käsittelemiseksi, erityisesti kun on kyse lähetysten katoamisesta, varastamisesta ja vahingoittumisesta sekä palvelujen laatustandardien noudattamatta jättämisestä (mukaan lukien menettelyt vastuun määrittelemiseksi tapauksissa, joissa osapuolina on useampi kuin yksi toimija).

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kaikki postipalveluja tarjoavat yritykset ottavat käyttöön avoimet, yksinkertaiset ja kustannuksiltaan kohtuulliset menettelyt postipalvelujen käyttäjien valitusten käsittelemiseksi, erityisesti kun on kyse lähetysten katoamisesta, varastamisesta ja vahingoittumisesta sekä palvelujen laatustandardien noudattamatta jättämisestä (mukaan lukien menettelyt vastuun määrittelemiseksi tapauksissa, joissa osapuolina on useampi kuin yksi toimija).

Perustelu

On tärkeää varmistaa, että samoja menettelytapoja sovelletaan kaikkiin postipalveluja tarjoaviin yrityksiin, ei vain yleispalveluja tarjoaviin yrityksiin.

Muutosehdotus 9

Direktiivin 97/67/EY 21 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Komissiota avustaa komitea. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Komissiota avustaa komitea.

| 1. | Komissiota avustaa komitea. Komiteaan kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta sekä kunkin jäsenvaltion paikallis- ja alueviranomaisten edustajia. |
| --- | --- |

1.

Komissiota avustaa komitea. Komiteaan kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta sekä kunkin jäsenvaltion paikallis- ja alueviranomaisten edustajia.

Perustelu

Yleispalvelun tarjonnan varmistamiseksi toteutettujen jäsenvaltioiden toimien edistymisestä on ilmoitettava direktiivin 21 artiklan nojalla perustetulle komitealle, joka seuraa edistymistä. On tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaisten edustajat ovat osa komitean kokoonpanoa, sillä niillä saattaa olla eri mielipiteitä kuin jäsenvaltioiden edustajalla.

Muutosehdotus 10

Direktiivin 97/67/EY 22 a artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että postipalveluja tarjoavat yritykset antavat kaikki tarvittavat tiedot, myös rahoitustiedot ja yleispalvelun tarjoamista koskevat tiedot, jotta






  a) | kansalliset sääntelyviranomaiset voivat varmistaa niiden olevan tämän direktiivin säännösten tai sen perusteella tehtyjen päätösten mukaisia |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että postipalveluja tarjoavat yritykset antavat kaikki tarvittavat tiedot, myös rahoitustiedot ja yleispalvelun tarjoamista koskevat tiedot, jotta

a)

kansalliset sääntelyviranomaiset voivat varmistaa niiden olevan tämän direktiivin säännösten tai sen perusteella tehtyjen päätösten mukaisia

| b) | niitä voidaan käyttää selkeästi määriteltyihin tilastointitarkoituksiin. |
| --- | --- |

b)

niitä voidaan käyttää selkeästi määriteltyihin tilastointitarkoituksiin.

| 2. | Yritysten on pyynnöstä toimitettava tällaiset tiedot viipymättä kansallisen sääntelyviranomaisen edellyttämässä aikataulussa ja edellyttämällä tarkkuudella. Kansallisen sääntelyviranomaisen pyytämien tietojen on oltava oikeasuhtaisia sen tehtävien suorittamiseen nähden. Kansallisen sääntelyviranomaisen on perusteltava tietopyyntönsä. |
| --- | --- |

2.

Yritysten on pyynnöstä toimitettava tällaiset tiedot viipymättä kansallisen sääntelyviranomaisen edellyttämässä aikataulussa ja edellyttämällä tarkkuudella. Kansallisen sääntelyviranomaisen pyytämien tietojen on oltava oikeasuhtaisia sen tehtävien suorittamiseen nähden. Kansallisen sääntelyviranomaisen on perusteltava tietopyyntönsä.

| 1. | Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että postipalveluja tarjoavat yritykset antavat kaikki tarvittavat tiedot riittävän määrän yleispalveluja koskevaa oleellista tietoa, myös rahoitustiedot ja yleispalvelun tarjoamista koskevat tiedot, jotta






  a) | kansalliset sääntelyviranomaiset voivat varmistaa niiden olevan tämän direktiivin säännösten tai sen perusteella tehtyjen päätösten mukaisia |
| --- | --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että postipalveluja tarjoavat yritykset antavat kaikki tarvittavat tiedot riittävän määrän yleispalveluja koskevaa oleellista tietoa, myös rahoitustiedot ja yleispalvelun tarjoamista koskevat tiedot, jotta

a)

kansalliset sääntelyviranomaiset voivat varmistaa niiden olevan tämän direktiivin säännösten tai sen perusteella tehtyjen päätösten mukaisia

| b) | niitä voidaan käyttää selkeästi määriteltyihin tilastointitarkoituksiin. |
| --- | --- |

b)

niitä voidaan käyttää selkeästi määriteltyihin tilastointitarkoituksiin.

| 2. | Yritysten on pyynnöstä toimitettava tällaiset tiedot viipymättä kansallisen sääntelyviranomaisen edellyttämässä aikataulussa ja edellyttämällä tarkkuudella. Kansallisen sääntelyviranomaisen pyytämien tietojen on oltava oikeasuhtaisia sen tehtävien suorittamiseen nähden. Kansallisen sääntelyviranomaisen on perusteltava tietopyyntönsä. |
| --- | --- |

2.

Yritysten on pyynnöstä toimitettava tällaiset tiedot viipymättä kansallisen sääntelyviranomaisen edellyttämässä aikataulussa ja edellyttämällä tarkkuudella. Kansallisen sääntelyviranomaisen pyytämien tietojen on oltava oikeasuhtaisia sen tehtävien suorittamiseen nähden. Kansallisen sääntelyviranomaisen on perusteltava tietopyyntönsä.

Perustelu

Teksti tulisi muotoilla siten, että siitä ilmenee selkeästi sekä asetetun velvoitteen kohtuullisuus ja merkitys postialan yritysten näkökulmasta että ilmoitusvelvollisuuden rajaaminen koskemaan vain yleispalveluihin kuuluvia palveluja.

Muutosehdotus 11

Direktiivin 97/67/EY 23 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kolmen vuoden välein ja ensimmäisen kerran viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin soveltamista koskevan kertomuksen, johon sisältyy asianmukaiset tiedot alan kehityksestä, erityisesti talouden, yhteiskunnan ja työllisyyden rakenteista ja teknologiaa koskevista näkökohdista sekä palvelun laadusta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | Kolmen vuoden välein ja ensimmäisen kerran viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin soveltamista koskevan kertomuksen, johon sisältyy asianmukaiset tiedot alan kehityksestä, erityisesti talouden, yhteiskunnan ja työllisyyden rakenteista ja teknologiaa koskevista näkökohdista sekä palvelun laadusta. Kertomukseen
  Kertomuksessa esitetään myös yksityiskohtainen analyysi vapauttamisen nykyisistä ja mahdollisista tulevista vaikutuksista alueisiin, ja siihen liitetään tarvittaessa ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Erityistä huomiota tulee kiinnittää vuoristoalueisiin, joilla on erityisiä tarpeita verrattuna muihin alueisiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kolmen vuoden välein ja ensimmäisen kerran viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin soveltamista koskevan kertomuksen, johon sisältyy asianmukaiset tiedot alan kehityksestä, erityisesti talouden, yhteiskunnan ja työllisyyden rakenteista ja teknologiaa koskevista näkökohdista sekä palvelun laadusta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Kolmen vuoden välein ja ensimmäisen kerran viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän direktiivin soveltamista koskevan kertomuksen, johon sisältyy asianmukaiset tiedot alan kehityksestä, erityisesti talouden, yhteiskunnan ja työllisyyden rakenteista ja teknologiaa koskevista näkökohdista sekä palvelun laadusta. Kertomukseen
  Kertomuksessa esitetään myös yksityiskohtainen analyysi vapauttamisen nykyisistä ja mahdollisista tulevista vaikutuksista alueisiin, ja siihen liitetään tarvittaessa ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Erityistä huomiota tulee kiinnittää vuoristoalueisiin, joilla on erityisiä tarpeita verrattuna muihin alueisiin.

Perustelu

On tärkeää, ettei kertomuksessa tarkastella vain direktiivin vaikutusta jäsenvaltioihin. Myös alueelliset vaikutukset on otettava huomioon.

Bryssel 6. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

III   Asian käsittely

| Otsikko | Ehdotus direktiiviksi direktiivin 97/67/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräistä toteuttamista |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | KOM(2006) 594 lopullinen — 2006/0196 COD |
| Oikeusperusta | EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | |
| Neuvoston lausuntopyyntö | 22.11.2006 |
| Puheenjohtajan päätös | 9.1.2007 |
| Vastaava valiokunta | ”Talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunta (ECOS) |
| Esittelijä | Elina Lehto, Lohjan kaupunginjohtaja (FI, PSE) |
| Analyysimuistio | 5.2.2007 |
| Valiokuntakäsittely | 30.3.2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 30.3.2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin enemmistön äänin. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6. kesäkuuta 2007 |
| Komitean aiemmat lausunnot | Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelun kilpailulle avaamisen jatkamiseksi” KOM(2000) 319 lopullinen, CdR 309/2000 fin (1)

  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön postipalvelujen kehittämistä koskevista yhteisistä säännöistä ja palvelun laadun parantamisesta” KOM(95) 227 lopullinen, CdR 422/1995 fin (2) |

Otsikko

Otsikko

Ehdotus direktiiviksi direktiivin 97/67/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräistä toteuttamista

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

KOM(2006) 594 lopullinen — 2006/0196 COD

Oikeusperusta

Oikeusperusta

EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

Neuvoston lausuntopyyntö

Neuvoston lausuntopyyntö

22.11.2006

Puheenjohtajan päätös

Puheenjohtajan päätös

9.1.2007

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”Talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunta (ECOS)

Esittelijä

Esittelijä

Elina Lehto, Lohjan kaupunginjohtaja (FI, PSE)

Analyysimuistio

Analyysimuistio

5.2.2007

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

30.3.2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

30.3.2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin enemmistön äänin.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6. kesäkuuta 2007

Komitean aiemmat lausunnot

Komitean aiemmat lausunnot

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelun kilpailulle avaamisen jatkamiseksi” KOM(2000) 319 lopullinen, CdR 309/2000 fin (1)

1

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön postipalvelujen kehittämistä koskevista yhteisistä säännöistä ja palvelun laadun parantamisesta” KOM(95) 227 lopullinen, CdR 422/1995 fin (2)

2

---

(1)  EYVL C 144, 16.5.2001, s. 20.

1

(2)  EYVL C 337, 11.11.1996, s. 28.

2

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/48

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä”

(2007/C 197/08)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ei pyri korvaamaan useimmissa jäsenvaltioissa jo käyttöön otettuja kansallisia toimia yhteisön toimilla tai ehdottamaan yhdenmukaistettua lainsäädäntöä alkoholiin liittyvien haittojen ehkäisyssä. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että useimmissa jäsenvaltioissa käyttöön otetut kansalliset toimet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ei pyri korvaamaan useimmissa jäsenvaltioissa jo käyttöön otettuja kansallisia toimia yhteisön toimilla tai ehdottamaan yhdenmukaistettua lainsäädäntöä alkoholiin liittyvien haittojen ehkäisyssä. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että useimmissa jäsenvaltioissa käyttöön otetut kansalliset toimet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| — | muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että komission suunnittelema jäsenvaltioiden jo käyttöön ottamien toimien vertailu sekä parhaiden käytänteiden kartoitus ja etenkin niiden alojen kartoitus, joilla komission mielestä on vielä parantamisen varaa, voidaan toteuttaa vain perustamissopimuksissa komissiolle asetettujen tavoitteiden ja annetun toimivallan puitteissa. |
| --- | --- |

—

muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että komission suunnittelema jäsenvaltioiden jo käyttöön ottamien toimien vertailu sekä parhaiden käytänteiden kartoitus ja etenkin niiden alojen kartoitus, joilla komission mielestä on vielä parantamisen varaa, voidaan toteuttaa vain perustamissopimuksissa komissiolle asetettujen tavoitteiden ja annetun toimivallan puitteissa.

| — | vahvistaa komission näkemyksen, jonka mukaan kansanterveyttä käsittelevässä EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määrätään yksiselitteisesti Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tehtäväjaosta siten, että unionin toiminta rajoittuu jäsenvaltioiden politiikkojen täydentämiseen. |
| --- | --- |

—

vahvistaa komission näkemyksen, jonka mukaan kansanterveyttä käsittelevässä EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määrätään yksiselitteisesti Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tehtäväjaosta siten, että unionin toiminta rajoittuu jäsenvaltioiden politiikkojen täydentämiseen.

| — | ei ole komission kanssa samaa mieltä siitä, että runsaan ja ylenmääräisen alkoholinkäytön ehkäiseminen ja vähentäminen edellyttää yhteistä määritelmää käsitteelle ”runsas kertajuominen”. |
| --- | --- |

—

ei ole komission kanssa samaa mieltä siitä, että runsaan ja ylenmääräisen alkoholinkäytön ehkäiseminen ja vähentäminen edellyttää yhteistä määritelmää käsitteelle ”runsas kertajuominen”.

| — | kysyy painokkaasti, onko komission ehdotus arvioida juomatapojen eroja maittain, ikäryhmittäin ja sukupuolittain paikallaan. Tämä koskee myös komission ehdottamaa järjestelmää, jossa luotaisiin joustavat mutta standardoidut määritelmät alkoholiin liittyville tiedoille sekä toteutettaisiin alkoholinkäyttöä koskevia toistuvia ja vertailevia tutkimuksia. Kun ajatellaan komissionkin tunnustamia kulttuurista johtuvia erilaisia alkoholinkäyttötapoja jäsenvaltioissa, järjestelmästä saatava hyöty lienee erittäin rajallinen. |
| --- | --- |

—

kysyy painokkaasti, onko komission ehdotus arvioida juomatapojen eroja maittain, ikäryhmittäin ja sukupuolittain paikallaan. Tämä koskee myös komission ehdottamaa järjestelmää, jossa luotaisiin joustavat mutta standardoidut määritelmät alkoholiin liittyville tiedoille sekä toteutettaisiin alkoholinkäyttöä koskevia toistuvia ja vertailevia tutkimuksia. Kun ajatellaan komissionkin tunnustamia kulttuurista johtuvia erilaisia alkoholinkäyttötapoja jäsenvaltioissa, järjestelmästä saatava hyöty lienee erittäin rajallinen.

I   Poliittiset suositukset

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä

KOM(2006) 625 lopullinen

ALUEIDEN KOMITEA

Komission tiedonanto

| 1. | muistuttaa, että haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön terveydellisiä vaaroja on tarkasteltu jo pitkään yhteiskunnallisissa ja poliittisissa keskusteluissa. Tätä taustaa vasten on ymmärrettävää, että Euroopan komissio käsittelee aihetta ja keskittyy tässä yhteydessä etenkin runsaan ja ylenmääräisen alkoholinkäytön ehkäisyyn ja vähentämiseen sekä alaikäisten alkoholinkäyttöön, alkoholiin liittyviin liikenneonnettomuuksiin ja sikiön alkoholioireyhtymään. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön terveydellisiä vaaroja on tarkasteltu jo pitkään yhteiskunnallisissa ja poliittisissa keskusteluissa. Tätä taustaa vasten on ymmärrettävää, että Euroopan komissio käsittelee aihetta ja keskittyy tässä yhteydessä etenkin runsaan ja ylenmääräisen alkoholinkäytön ehkäisyyn ja vähentämiseen sekä alaikäisten alkoholinkäyttöön, alkoholiin liittyviin liikenneonnettomuuksiin ja sikiön alkoholioireyhtymään.

| 2. | katsoo, että alkoholinkäyttöön liittyvien jäsenvaltioiden erilaisten kulttuuristen tapojen vuoksi on tärkeää, ettei tiedonannossa käsitellä alkoholinkäyttöä sinällään vaan sen väärinkäyttöä ja siitä aiheutuvia seurauksia. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että alkoholinkäyttöön liittyvien jäsenvaltioiden erilaisten kulttuuristen tapojen vuoksi on tärkeää, ettei tiedonannossa käsitellä alkoholinkäyttöä sinällään vaan sen väärinkäyttöä ja siitä aiheutuvia seurauksia.

| 3. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ei pyri korvaamaan useimmissa jäsenvaltioissa jo käyttöön otettuja kansallisia toimia yhteisön toimilla tai ehdottamaan yhdenmukaistettua lainsäädäntöä alkoholiin liittyvien haittojen ehkäisyssä. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että useimmissa jäsenvaltioissa käyttöön otetut kansalliset toimet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ei pyri korvaamaan useimmissa jäsenvaltioissa jo käyttöön otettuja kansallisia toimia yhteisön toimilla tai ehdottamaan yhdenmukaistettua lainsäädäntöä alkoholiin liittyvien haittojen ehkäisyssä. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että useimmissa jäsenvaltioissa käyttöön otetut kansalliset toimet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| 4. | muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että komission suunnittelema jäsenvaltioiden jo käyttöön ottamien toimien vertailu sekä parhaiden käytänteiden kartoitus ja etenkin niiden alojen kartoitus, joilla komission mielestä on vielä parantamisen varaa, voidaan toteuttaa vain perustamissopimuksissa komissiolle asetettujen tavoitteiden ja annetun toimivallan puitteissa. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että komission suunnittelema jäsenvaltioiden jo käyttöön ottamien toimien vertailu sekä parhaiden käytänteiden kartoitus ja etenkin niiden alojen kartoitus, joilla komission mielestä on vielä parantamisen varaa, voidaan toteuttaa vain perustamissopimuksissa komissiolle asetettujen tavoitteiden ja annetun toimivallan puitteissa.

| 5. | arvostaa sitä, että komissio ottaa jäsenvaltioiden politiikkoja tukevia ja täydentäviä toimia tarkastellessaan nimenomaan huomioon sen, että juomatottumukset ja -kulttuuri vaihtelevat huomattavasti EU:n eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.

arvostaa sitä, että komissio ottaa jäsenvaltioiden politiikkoja tukevia ja täydentäviä toimia tarkastellessaan nimenomaan huomioon sen, että juomatottumukset ja -kulttuuri vaihtelevat huomattavasti EU:n eri jäsenvaltioissa.

Toiminnan perusteet

| 6. | vahvistaa komission näkemyksen, jonka mukaan kansanterveyttä käsittelevässä EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määrätään yksiselitteisesti Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tehtäväjaosta siten, että unionin toiminta rajoittuu jäsenvaltioiden politiikkojen täydentämiseen. |
| --- | --- |

6.

vahvistaa komission näkemyksen, jonka mukaan kansanterveyttä käsittelevässä EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määrätään yksiselitteisesti Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tehtäväjaosta siten, että unionin toiminta rajoittuu jäsenvaltioiden politiikkojen täydentämiseen.

| 7. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että monilla jäsenvaltioilla on laaja-alaisia strategioita haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön terveyshaittojen torjumiseksi ja että useimmat jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet toimia alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

7.

on samaa mieltä komission kanssa siitä, että monilla jäsenvaltioilla on laaja-alaisia strategioita haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön terveyshaittojen torjumiseksi ja että useimmat jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet toimia alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi.

| 8. | panee merkille komission strategian tukea jäsenvaltioita alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä, mutta ei kuitenkaan katso, että jäsenvaltioiden mahdollisesti samankaltaiset ongelmat edellyttäisivät EU:n laajuista ratkaisua toissijaisuusperiaatteen vuoksi sekä komissionkin tiedonannossaan mainitsemia, jäsenvaltioiden kulttuurista johtuvia erilaisia alkoholinkäyttötapoja ajatellen. |
| --- | --- |

8.

panee merkille komission strategian tukea jäsenvaltioita alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä, mutta ei kuitenkaan katso, että jäsenvaltioiden mahdollisesti samankaltaiset ongelmat edellyttäisivät EU:n laajuista ratkaisua toissijaisuusperiaatteen vuoksi sekä komissionkin tiedonannossaan mainitsemia, jäsenvaltioiden kulttuurista johtuvia erilaisia alkoholinkäyttötapoja ajatellen.

Toiminnan taustasyyt

| 9. | yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan haitallinen ja vaarallinen alkoholinkäyttö vaikuttaa merkittävästi kansanterveyteen ja että se aiheuttaa kustannuksia terveydenhoidon, sairausvakuutuksen, lainvalvonnan ja yleisen järjestyksen aloilla sekä työpaikoilla. Näin ollen se haittaa talouden kehitystä ja yhteiskuntaa kokonaisuudessaan. Tässä yhteydessä erityinen riskiryhmä ovat nuoret. Näin ollen strategiat, joiden avulla pyritään ehkäisemään ja hoitamaan haitallista alkoholinkäyttöä, ovat tarpeellisia. |
| --- | --- |

9.

yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan haitallinen ja vaarallinen alkoholinkäyttö vaikuttaa merkittävästi kansanterveyteen ja että se aiheuttaa kustannuksia terveydenhoidon, sairausvakuutuksen, lainvalvonnan ja yleisen järjestyksen aloilla sekä työpaikoilla. Näin ollen se haittaa talouden kehitystä ja yhteiskuntaa kokonaisuudessaan. Tässä yhteydessä erityinen riskiryhmä ovat nuoret. Näin ollen strategiat, joiden avulla pyritään ehkäisemään ja hoitamaan haitallista alkoholinkäyttöä, ovat tarpeellisia.

Ensisijaiset alat ja hyvät toimintatavat

| 10. | katsoo komission tavoin, että juuri nuorten haitallinen alkoholinkäyttö vaikuttaa kielteisesti niin terveyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin kuin saavutettuun koulutustasoon sekä haittaa nuorten osallistumista yhteiskunnalliseen ja demokraattiseen toimintaan omassa yhteisössään. Komitea panee lisäksi merkille, että monissa EU:n jäsenvaltioissa alaikäisten runsas kertajuominen on lisääntymässä. Tätä taustaa vasten on erityisen tärkeää keskustella jäsenvaltioissa myös julkisista toimista, joiden avulla vaikutetaan alaikäisten alkoholinkäyttöön ja nuorten haitallisiin juomatottumuksiin. Jäsenvaltioissa tuleekin harkita ja valmistella lainsäädäntötoimia erityisen huolellisesti, jotta asianosaisia ei olisi toimien rankaisevan luonteen takia yhä vaikeampi tavoittaa. |
| --- | --- |

10.

katsoo komission tavoin, että juuri nuorten haitallinen alkoholinkäyttö vaikuttaa kielteisesti niin terveyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin kuin saavutettuun koulutustasoon sekä haittaa nuorten osallistumista yhteiskunnalliseen ja demokraattiseen toimintaan omassa yhteisössään. Komitea panee lisäksi merkille, että monissa EU:n jäsenvaltioissa alaikäisten runsas kertajuominen on lisääntymässä. Tätä taustaa vasten on erityisen tärkeää keskustella jäsenvaltioissa myös julkisista toimista, joiden avulla vaikutetaan alaikäisten alkoholinkäyttöön ja nuorten haitallisiin juomatottumuksiin. Jäsenvaltioissa tuleekin harkita ja valmistella lainsäädäntötoimia erityisen huolellisesti, jotta asianosaisia ei olisi toimien rankaisevan luonteen takia yhä vaikeampi tavoittaa.

| 11. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kansallisten ja alueellisten toimien tehokas toteuttaminen rattijuopumuksen torjumiseksi saattaisi merkittävästi vähentää liikennekuolemia, loukkaantumisia ja vammautumisia. |
| --- | --- |

11.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kansallisten ja alueellisten toimien tehokas toteuttaminen rattijuopumuksen torjumiseksi saattaisi merkittävästi vähentää liikennekuolemia, loukkaantumisia ja vammautumisia.

| 12. | suosittaa, että komissio pyrkii tiedonannossa mainitulla EU-tason yhteisen tietopohjan kehittämisellä arvioimaan alkoholin kohtuukäytön vaikutuksia ja luomaan yhteisen määritelmän ”haitalliselle ja vaaralliselle alkoholinkäytölle”. |
| --- | --- |

12.

suosittaa, että komissio pyrkii tiedonannossa mainitulla EU-tason yhteisen tietopohjan kehittämisellä arvioimaan alkoholin kohtuukäytön vaikutuksia ja luomaan yhteisen määritelmän ”haitalliselle ja vaaralliselle alkoholinkäytölle”.

| 13. | ei ole komission kanssa samaa mieltä siitä, että runsaan ja ylenmääräisen alkoholinkäytön ehkäiseminen ja vähentäminen edellyttää yhteistä määritelmää käsitteelle ”runsas kertajuominen”. |
| --- | --- |

13.

ei ole komission kanssa samaa mieltä siitä, että runsaan ja ylenmääräisen alkoholinkäytön ehkäiseminen ja vähentäminen edellyttää yhteistä määritelmää käsitteelle ”runsas kertajuominen”.

| 14. | pitää tervetulleena aikomusta tutkia eri strategiavaihtoehtojen kustannuksia ja hyötyjä, sillä se auttaa osaltaan arvioimaan alkoholin haittojen torjuntakampanjoiden tehoa. |
| --- | --- |

14.

pitää tervetulleena aikomusta tutkia eri strategiavaihtoehtojen kustannuksia ja hyötyjä, sillä se auttaa osaltaan arvioimaan alkoholin haittojen torjuntakampanjoiden tehoa.

| 15. | kysyy painokkaasti, onko komission ehdotus arvioida juomatapojen eroja maittain, ikäryhmittäin ja sukupuolittain paikallaan. Tämä koskee myös komission ehdottamaa järjestelmää, jossa luotaisiin joustavat mutta standardoidut määritelmät alkoholiin liittyville tiedoille sekä toteutettaisiin alkoholinkäyttöä koskevia toistuvia ja vertailevia tutkimuksia. Kun ajatellaan komissionkin tunnustamia kulttuurista johtuvia erilaisia alkoholinkäyttötapoja jäsenvaltioissa, järjestelmästä saatava hyöty lienee erittäin rajallinen. |
| --- | --- |

15.

kysyy painokkaasti, onko komission ehdotus arvioida juomatapojen eroja maittain, ikäryhmittäin ja sukupuolittain paikallaan. Tämä koskee myös komission ehdottamaa järjestelmää, jossa luotaisiin joustavat mutta standardoidut määritelmät alkoholiin liittyville tiedoille sekä toteutettaisiin alkoholinkäyttöä koskevia toistuvia ja vertailevia tutkimuksia. Kun ajatellaan komissionkin tunnustamia kulttuurista johtuvia erilaisia alkoholinkäyttötapoja jäsenvaltioissa, järjestelmästä saatava hyöty lienee erittäin rajallinen.

| 16. | painottaa tästä huolimatta painokkaasti, että EU:n strategian toteuttaminen jäsenvaltioiden tukemiseksi pyrittäessä vähentämään alkoholiin liittyviä haittoja ei saa rasittaa taloudellisesti alue- ja paikallisyhteisöjä. |
| --- | --- |

16.

painottaa tästä huolimatta painokkaasti, että EU:n strategian toteuttaminen jäsenvaltioiden tukemiseksi pyrittäessä vähentämään alkoholiin liittyviä haittoja ei saa rasittaa taloudellisesti alue- ja paikallisyhteisöjä.

Toimintatasot

| 17. | suhtautuu myönteisesti — koska komissio nimenomaan tunnustaa jäsenvaltioiden täyden toimivallan — komission lähtökohtaan, jonka mukaan käynnistetään ja tuetaan kolmella eri toimintatasolla toimenpiteitä haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön terveyshaittojen torjumiseksi. |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti — koska komissio nimenomaan tunnustaa jäsenvaltioiden täyden toimivallan — komission lähtökohtaan, jonka mukaan käynnistetään ja tuetaan kolmella eri toimintatasolla toimenpiteitä haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön terveyshaittojen torjumiseksi.

| 18. | kannattaa periaatteessa sitä, että etenkin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tulisi tukea strategioita alaikäisten alkoholinkulutuksen vähentämiseksi. Komitea suosittelee, että komission aikomus perustaa alkoholia ja terveyttä käsittelevä foorumi toteutetaan osana ravitsemusta, liikuntaa ja terveyttä käsittelevää Euroopan toimintafoorumia. Näin voidaan varmistaa panostusten yhteenkuuluvuus sekä vastata komission useaan otteeseen toistamaan vaatimukseen vähentää byrokratiaa ja eri elimien määrää. Alkoholiin ja terveyteen liittyvissä unionitason toimissa tulee keskittyä tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoon valtakunnallisella sekä alue- ja paikallistasolla jo toteutetuista toimista. |
| --- | --- |

18.

kannattaa periaatteessa sitä, että etenkin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tulisi tukea strategioita alaikäisten alkoholinkulutuksen vähentämiseksi. Komitea suosittelee, että komission aikomus perustaa alkoholia ja terveyttä käsittelevä foorumi toteutetaan osana ravitsemusta, liikuntaa ja terveyttä käsittelevää Euroopan toimintafoorumia. Näin voidaan varmistaa panostusten yhteenkuuluvuus sekä vastata komission useaan otteeseen toistamaan vaatimukseen vähentää byrokratiaa ja eri elimien määrää. Alkoholiin ja terveyteen liittyvissä unionitason toimissa tulee keskittyä tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoon valtakunnallisella sekä alue- ja paikallistasolla jo toteutetuista toimista.

| 19. | kannattaa komission ehdotusta tutkia seitsemännessä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa sitä, miten EU:n tason tutkimuksella voidaan edistää EU:n strategiaa, jolla tuetaan jäsenvaltioita alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä. |
| --- | --- |

19.

kannattaa komission ehdotusta tutkia seitsemännessä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa sitä, miten EU:n tason tutkimuksella voidaan edistää EU:n strategiaa, jolla tuetaan jäsenvaltioita alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä.

| 20. | on erityisen tyytyväinen siihen, että komissio on tiedonannossaan tarkastellut jäsenvaltioiden toimia ja ratkaisumalleja alkoholin väärinkäytön vähentämiseksi ja myös ottanut ne huomioon. Komitea on tässä yhteydessä komission kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden erityistoimet alkoholiin liittyvien terveyshaittojen vähentämiseksi perustuvat niiden omiin kulttuurisiin tapoihin. |
| --- | --- |

20.

on erityisen tyytyväinen siihen, että komissio on tiedonannossaan tarkastellut jäsenvaltioiden toimia ja ratkaisumalleja alkoholin väärinkäytön vähentämiseksi ja myös ottanut ne huomioon. Komitea on tässä yhteydessä komission kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden erityistoimet alkoholiin liittyvien terveyshaittojen vähentämiseksi perustuvat niiden omiin kulttuurisiin tapoihin.

| 21. | on, kuten komissiokin, vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioiden strategiat voisivat olla tehokkaampia, jos niitä tuetaan paikallisilla ja yhteisöön nojautuvilla toimilla. Komitea kannattaa tässä yhteydessä sitä, että EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaisiin EU:n toimiin nivotaan mukaan alue- ja paikallistason päättäjiä. |
| --- | --- |

21.

on, kuten komissiokin, vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioiden strategiat voisivat olla tehokkaampia, jos niitä tuetaan paikallisilla ja yhteisöön nojautuvilla toimilla. Komitea kannattaa tässä yhteydessä sitä, että EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaisiin EU:n toimiin nivotaan mukaan alue- ja paikallistason päättäjiä.

| 22. | kannattaa komission näkemystä siitä, että paikallisyhteisöt voisivat osallistua ehkäisy- ja edistämisstrategioihin kansalaisten suojelemiseksi alkoholiin liittyviltä haitoilta. Komitea painottaa kuitenkin, että monin paikoin näin jo tehdään. Samalla se panee merkille komission strategian paikallis- ja alueviranomaisten tukemiseksi. |
| --- | --- |

22.

kannattaa komission näkemystä siitä, että paikallisyhteisöt voisivat osallistua ehkäisy- ja edistämisstrategioihin kansalaisten suojelemiseksi alkoholiin liittyviltä haitoilta. Komitea painottaa kuitenkin, että monin paikoin näin jo tehdään. Samalla se panee merkille komission strategian paikallis- ja alueviranomaisten tukemiseksi.

| 23. | muistuttaa — kun ajatellaan toimenpiteiden koordinointia EU:n tasolla — että kansanterveyttä käsittelevässä EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määrätään yksiselitteisesti Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tehtäväjaosta siten, että unionin toiminta rajoittuu jäsenvaltioiden politiikkojen täydentämiseen. Komission pyrkimys yhtenäistää poliittisia päätöksiä ei saa johtaa siihen, ettei kyseistä selkeää toimivaltajakoa kunnioiteta. Komitea suhtautuukin kielteisesti yhtenäisten varoitusmerkintöjen käyttöönottoon, jota komissio pitää tiedonannossaan mahdollisena. Komitea kannattaa painokkaasti mainosalan itsesääntelyä. |
| --- | --- |

23.

muistuttaa — kun ajatellaan toimenpiteiden koordinointia EU:n tasolla — että kansanterveyttä käsittelevässä EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määrätään yksiselitteisesti Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tehtäväjaosta siten, että unionin toiminta rajoittuu jäsenvaltioiden politiikkojen täydentämiseen. Komission pyrkimys yhtenäistää poliittisia päätöksiä ei saa johtaa siihen, ettei kyseistä selkeää toimivaltajakoa kunnioiteta. Komitea suhtautuukin kielteisesti yhtenäisten varoitusmerkintöjen käyttöönottoon, jota komissio pitää tiedonannossaan mahdollisena. Komitea kannattaa painokkaasti mainosalan itsesääntelyä.

Päätelmät

| 24. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että komission päätehtävä alkoholistrategiassa on tukea jäsenvaltioiden politiikkaa ja strategioita kyseisellä alalla. Tästä määrätään myös EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa. Komitea on hyvin tyytyväinen siihen, ettei komissio EU:n ja jäsenvaltioiden selkeän toimivaltajaon vuoksi suunnittele esittävänsä uusia lainsäädäntöehdotuksia kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

24.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että komission päätehtävä alkoholistrategiassa on tukea jäsenvaltioiden politiikkaa ja strategioita kyseisellä alalla. Tästä määrätään myös EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa. Komitea on hyvin tyytyväinen siihen, ettei komissio EU:n ja jäsenvaltioiden selkeän toimivaltajaon vuoksi suunnittele esittävänsä uusia lainsäädäntöehdotuksia kyseisellä alalla.

| 25. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio painottaa strategian toteuttamisessa toissijaisuusperiaatetta ja parempaa sääntelyä koskevaa periaatetta. |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio painottaa strategian toteuttamisessa toissijaisuusperiaatetta ja parempaa sääntelyä koskevaa periaatetta.

Bryssel 6. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

II   Asian käsittely

| Otsikko | Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | KOM(2006) 625 lopullinen |
| Oikeusperusta | EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan 1 kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | — |
| Euroopan komission lausuntopyyntö | 24.10.2006 |
| Työvaliokunnan päätös | 25.4.2006 |
| Vastaava valiokunta | ”Kestävä kehitys” -valiokunta (DEVE) |
| Esittelijä | Volker Hoff, Hessenin osavaltiohallituksen liittovaltio- ja Eurooppa-asioista vastaava ministeri (DE, PPE) |
| Analyysimuistio | 22.12.2006 |
| Valiokuntakäsittely | 6.3.2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 6.3.2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin enemmistön äänin. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6. kesäkuuta 2007 |
| Komitean aiemmat lausunnot | — |

Otsikko

Otsikko

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

KOM(2006) 625 lopullinen

Oikeusperusta

Oikeusperusta

EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan 1 kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

—

Euroopan komission lausuntopyyntö

Euroopan komission lausuntopyyntö

24.10.2006

Työvaliokunnan päätös

Työvaliokunnan päätös

25.4.2006

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”Kestävä kehitys” -valiokunta (DEVE)

Esittelijä

Esittelijä

Volker Hoff, Hessenin osavaltiohallituksen liittovaltio- ja Eurooppa-asioista vastaava ministeri (DE, PPE)

Analyysimuistio

Analyysimuistio

22.12.2006

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

6.3.2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

6.3.2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin enemmistön äänin.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6. kesäkuuta 2007

Komitean aiemmat lausunnot

Komitean aiemmat lausunnot

—

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/52

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja hallintotapa”

(2007/C 197/09)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että demokraattinen hallinto on vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisen perusta ja että siihen on sovellettava laaja-alaista lähestymistapaa. Komitean mielestä hallinnon parantaminen on keskeinen tekijä menestyksekkäässä kehityspolitiikassa, ja hyvän hallinnon kannalta on tärkeää tunnustaa, että päätökset tehdään parhaiten mahdollisimman lähellä kansalaisia olevalla tasolla. |
| --- | --- |

—

katsoo, että demokraattinen hallinto on vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisen perusta ja että siihen on sovellettava laaja-alaista lähestymistapaa. Komitean mielestä hallinnon parantaminen on keskeinen tekijä menestyksekkäässä kehityspolitiikassa, ja hyvän hallinnon kannalta on tärkeää tunnustaa, että päätökset tehdään parhaiten mahdollisimman lähellä kansalaisia olevalla tasolla.

| — | katsoo olevan täysin riittämätöntä korostaa ”paikallisviranomaisten merkitystä vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisessa”. Hallinnon toteuttaminen edellyttää nimittäin sitä, että maan kaikilla toimivaltatasoilla sovelletaan hallintotapoja, jotka perustuvat avoimuuden ja väestön osallistumisen periaatteisiin sekä toissijaisuusperiaatteeseen. Tästä syystä komitea |
| --- | --- |

—

katsoo olevan täysin riittämätöntä korostaa ”paikallisviranomaisten merkitystä vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisessa”. Hallinnon toteuttaminen edellyttää nimittäin sitä, että maan kaikilla toimivaltatasoilla sovelletaan hallintotapoja, jotka perustuvat avoimuuden ja väestön osallistumisen periaatteisiin sekä toissijaisuusperiaatteeseen. Tästä syystä komitea

| — | pitää näissä olosuhteissa välttämättömänä, että erityisesti Välimerta ympäröivät maat (joista monet kuuluvat myös Afrikka-strategian piiriin) pitävät mielessä komitean 13. lokakuuta 2005 aiheesta ”Kymmenen vuotta Euro–Välimeri-kumppanuusyhteistyötä” antamaan lausuntoon sisältyvät suositukset paikallisviranomaisten Euro–Välimeri-foorumin perustamisesta. Samat suositukset toistetaan myös Valenciassa 10. huhtikuuta 2007 pidetyn seminaarin päätelmissä. |
| --- | --- |

—

pitää näissä olosuhteissa välttämättömänä, että erityisesti Välimerta ympäröivät maat (joista monet kuuluvat myös Afrikka-strategian piiriin) pitävät mielessä komitean 13. lokakuuta 2005 aiheesta ”Kymmenen vuotta Euro–Välimeri-kumppanuusyhteistyötä” antamaan lausuntoon sisältyvät suositukset paikallisviranomaisten Euro–Välimeri-foorumin perustamisesta. Samat suositukset toistetaan myös Valenciassa 10. huhtikuuta 2007 pidetyn seminaarin päätelmissä.

| — | kiinnittää huomiota paikallistason hallinnon ansaitsemiin rahoitustukiin: se, että Euroopan kehitysrahaston (EKR) kymmenennen asetuksen mukaisesti varataan kerrallaan korkeintaan 15 prosenttia budjettituesta kansalaisyhteiskunnan, teknisen yhteistyön ja hallinnon (silloin kun se ei kuulu keskeisiin aihealueisiin) tukemiseen, on komitean mielestä selvästi liian vähän. Osuus olisi nostettava vähintään 25 prosenttiin, jotta sillä voitaisiin kattaa sekä kansallinen että paikallinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota paikallistason hallinnon ansaitsemiin rahoitustukiin: se, että Euroopan kehitysrahaston (EKR) kymmenennen asetuksen mukaisesti varataan kerrallaan korkeintaan 15 prosenttia budjettituesta kansalaisyhteiskunnan, teknisen yhteistyön ja hallinnon (silloin kun se ei kuulu keskeisiin aihealueisiin) tukemiseen, on komitean mielestä selvästi liian vähän. Osuus olisi nostettava vähintään 25 prosenttiin, jotta sillä voitaisiin kattaa sekä kansallinen että paikallinen ulottuvuus.

| — | pyytää Euroopan komissiota tarjoamaan teknistä ja taloudellista tukea hajautetun yhteistyön kehittämistä ja hyödyntämistä koskevan yhteistyösopimuksen tavoitteiden mukaisesti sekä työskentelemään yhdessä komitean kanssa hajautetun yhteistyön tiedonvaihtofoorumin perustamiseksi. Foorumin tarkoituksena olisi edistää hajautetun yhteistyön alaan kuuluvia EU:n ja kehitysmaiden alue- ja paikallisyhteisöjen toimia ja parantaa niiden koordinointia. |
| --- | --- |

—

pyytää Euroopan komissiota tarjoamaan teknistä ja taloudellista tukea hajautetun yhteistyön kehittämistä ja hyödyntämistä koskevan yhteistyösopimuksen tavoitteiden mukaisesti sekä työskentelemään yhdessä komitean kanssa hajautetun yhteistyön tiedonvaihtofoorumin perustamiseksi. Foorumin tarkoituksena olisi edistää hajautetun yhteistyön alaan kuuluvia EU:n ja kehitysmaiden alue- ja paikallisyhteisöjen toimia ja parantaa niiden koordinointia.

I   Poliittiset suositukset

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja hallintotapa: kohti yhdenmukaista lähestymistapaa Euroopan unionissa

KOM(2006) 421 lopullinen — SEC(2006) 1020, SEC(2006) 1021, SEC(2006) 1022

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | yhtyy monilta osin komission tiedonannossa esitettyihin yleisiin suuntaviivoihin, joiden mukaan






  a) | demokraattinen hallinto on vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisen perusta ja siihen on sovellettava laaja-alaista lähestymistapaa: demokraattinen hallinto ei merkitse pelkästään korruption torjumista, vaan se on seurausta eri tekijöiden vuorovaikutuksesta, jonka toimivuus ratkaisee maan elinkyvyn ja kehityksen kaikkien hyödyksi. |
| --- | --- | --- |

1.

yhtyy monilta osin komission tiedonannossa esitettyihin yleisiin suuntaviivoihin, joiden mukaan

a)

demokraattinen hallinto on vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisen perusta ja siihen on sovellettava laaja-alaista lähestymistapaa: demokraattinen hallinto ei merkitse pelkästään korruption torjumista, vaan se on seurausta eri tekijöiden vuorovaikutuksesta, jonka toimivuus ratkaisee maan elinkyvyn ja kehityksen kaikkien hyödyksi.

| b) | omavastuullisuutta ja vuoropuhelua on korostettava sellaisten ulkopuolelta tulevien ehtojen sijasta, jotka saattavat vaikuttaa väestöön kielteisesti. |
| --- | --- |

b)

omavastuullisuutta ja vuoropuhelua on korostettava sellaisten ulkopuolelta tulevien ehtojen sijasta, jotka saattavat vaikuttaa väestöön kielteisesti.

| c) | on tärkeää antaa Pariisissa 2. maaliskuuta 2005 annetun julistuksen hengen mukaisesti kaikille eurooppalaisille avunantajamaille yhteiset kiintopisteet, jotta ne voisivat toteuttaa demokraattista hallintotapaa toimissaan. |
| --- | --- |

c)

on tärkeää antaa Pariisissa 2. maaliskuuta 2005 annetun julistuksen hengen mukaisesti kaikille eurooppalaisille avunantajamaille yhteiset kiintopisteet, jotta ne voisivat toteuttaa demokraattista hallintotapaa toimissaan.

| 2. | haluaa muistuttaa aiheesta ”Hajautettu yhteistyö EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa uudistettaessa” antamansa oma-aloitteisen lausunnon (CdR 224/2005) suosituksissa ilmaisemastaan periaatteesta, jonka mukaan hallinnon parantaminen on keskeinen tekijä menestyksekkäässä kehityspolitiikassa, ja hyvän hallinnon kannalta on tärkeää tunnustaa, että päätökset tehdään parhaiten mahdollisimman lähellä kansalaisia olevalla tasolla. |
| --- | --- |

2.

haluaa muistuttaa aiheesta ”Hajautettu yhteistyö EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa uudistettaessa” antamansa oma-aloitteisen lausunnon (CdR 224/2005) suosituksissa ilmaisemastaan periaatteesta, jonka mukaan hallinnon parantaminen on keskeinen tekijä menestyksekkäässä kehityspolitiikassa, ja hyvän hallinnon kannalta on tärkeää tunnustaa, että päätökset tehdään parhaiten mahdollisimman lähellä kansalaisia olevalla tasolla.

| 3. | katsoo siksi, että demokraattisen hallinnon tehokas toteuttaminen edellyttää komission esittämien periaatteiden käsittelyä laajemmin kuin vain kansallisella tasolla ja hallitusten välillä sekä niiden haasteiden käsittelyä, joita kohdataan hallinnon hajauttamisessa ja demokratian toteuttamisessa paikallistasolla. Komitea suositteleekin, ettei vuorovaikutusta tarkasteltaisi ainoastaan eri alojen välisenä suhteena kansallisella tasolla, vaan pyrittäisiin myös siihen, että kansallinen ja paikallinen hallintotaso niveltyvät hyvin toisiinsa. |
| --- | --- |

3.

katsoo siksi, että demokraattisen hallinnon tehokas toteuttaminen edellyttää komission esittämien periaatteiden käsittelyä laajemmin kuin vain kansallisella tasolla ja hallitusten välillä sekä niiden haasteiden käsittelyä, joita kohdataan hallinnon hajauttamisessa ja demokratian toteuttamisessa paikallistasolla. Komitea suositteleekin, ettei vuorovaikutusta tarkasteltaisi ainoastaan eri alojen välisenä suhteena kansallisella tasolla, vaan pyrittäisiin myös siihen, että kansallinen ja paikallinen hallintotaso niveltyvät hyvin toisiinsa.

| 4. | katsoo olevan täysin riittämätöntä korostaa ”paikallisviranomaisten merkitystä vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisessa”. Hallinnon toteuttaminen edellyttää nimittäin sitä, että maan kaikilla toimivaltatasoilla sovelletaan hallintotapoja, jotka perustuvat avoimuuden ja väestön osallistumisen periaatteisiin sekä toissijaisuusperiaatteeseen. Tästä syystä komission tiedonannon täytäntöönpanossa on noudatettava seuraavia periaatteita:






  a) | Hallinnon on toteuduttava siten, että luodaan uskottavia ja toimivaltaisia paikallisia viranomaisia, joiden kautta hallinnon demokraattisen hajauttamisen kehitys saadaan kansalaisten ulottuville tavalla, joka kunnioittaa heidän oikeuksiaan ja tyydyttää heidän tarpeensa. |
| --- | --- | --- |

4.

katsoo olevan täysin riittämätöntä korostaa ”paikallisviranomaisten merkitystä vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisessa”. Hallinnon toteuttaminen edellyttää nimittäin sitä, että maan kaikilla toimivaltatasoilla sovelletaan hallintotapoja, jotka perustuvat avoimuuden ja väestön osallistumisen periaatteisiin sekä toissijaisuusperiaatteeseen. Tästä syystä komission tiedonannon täytäntöönpanossa on noudatettava seuraavia periaatteita:

a)

Hallinnon on toteuduttava siten, että luodaan uskottavia ja toimivaltaisia paikallisia viranomaisia, joiden kautta hallinnon demokraattisen hajauttamisen kehitys saadaan kansalaisten ulottuville tavalla, joka kunnioittaa heidän oikeuksiaan ja tyydyttää heidän tarpeensa.

| b) | Kaikissa EU:n — sekä komission että jäsenvaltioiden — yhteistyöpolitiikoissa ja -ohjelmissa on otettava asianmukaisesti huomioon tarve antaa kehitysmaiden ja siirtymävaiheessa olevien maiden paikallisviranomaisille riittävät välineet huolehtia niille asetetuista vastuualueista. Lisäksi Euroopan paikallisyhteisöille on annettava keinot tukea mainittuja viranomaisia oman kokemuksensa ja taitotietonsa kautta. |
| --- | --- |

b)

Kaikissa EU:n — sekä komission että jäsenvaltioiden — yhteistyöpolitiikoissa ja -ohjelmissa on otettava asianmukaisesti huomioon tarve antaa kehitysmaiden ja siirtymävaiheessa olevien maiden paikallisviranomaisille riittävät välineet huolehtia niille asetetuista vastuualueista. Lisäksi Euroopan paikallisyhteisöille on annettava keinot tukea mainittuja viranomaisia oman kokemuksensa ja taitotietonsa kautta.

| c) | Paikallishallinnon kehitystä sekä sen mahdollisesti kohtaamia esteitä on arvioitava jatkuvasti kansallisella tasolla. Saadut kokemukset on koottava yhteen alueellisissa seurantakeskuksissa, joissa eri maiden paikallisvaltuutetut voivat kohdata ja jakaa hyviä käytänteitä. Tällaisissa keskuksissa voitaisiin koota tietoja myös kyseisen alueen paikallisyhteisöjen ja EU:n tai mahdollisesti muiden alueiden paikallisyhteisöjen välisistä yhteyksistä. Barcelonassa sijaitseva EU:n ja Latinalaisen Amerikan hajautetun yhteistyön seurantakeskus toimii jo näin. Nyt ensisijaisena tavoitteena olisi perustaa afrikkalaisten alue- ja paikallisyhteisöjen välisten yhteyksien seurantakeskus. |
| --- | --- |

c)

Paikallishallinnon kehitystä sekä sen mahdollisesti kohtaamia esteitä on arvioitava jatkuvasti kansallisella tasolla. Saadut kokemukset on koottava yhteen alueellisissa seurantakeskuksissa, joissa eri maiden paikallisvaltuutetut voivat kohdata ja jakaa hyviä käytänteitä. Tällaisissa keskuksissa voitaisiin koota tietoja myös kyseisen alueen paikallisyhteisöjen ja EU:n tai mahdollisesti muiden alueiden paikallisyhteisöjen välisistä yhteyksistä. Barcelonassa sijaitseva EU:n ja Latinalaisen Amerikan hajautetun yhteistyön seurantakeskus toimii jo näin. Nyt ensisijaisena tavoitteena olisi perustaa afrikkalaisten alue- ja paikallisyhteisöjen välisten yhteyksien seurantakeskus.

| d) | Yleisesti ottaen kehitysmaiden hallinnonhajauttamisprosessissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota maakohtaisten strategia-asiakirjojen laatimiseen. |
| --- | --- |

d)

Yleisesti ottaen kehitysmaiden hallinnonhajauttamisprosessissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota maakohtaisten strategia-asiakirjojen laatimiseen.

| 5. | suosittaa varautumista vaikeuksiin, joita Euroopan unionin kehitysyhteistyöstrategiaan sisältyvän omavastuullisuusperiaatteen toteuttamisessa saatetaan kohdata. Vaikeuksia saattaa syntyä solmittaessa suhteita vastaanottajamaiden hallituksiin niissä tapauksissa, joissa on huomioitava myös valtiotasoa alemmat hallinnon tasot. |
| --- | --- |

5.

suosittaa varautumista vaikeuksiin, joita Euroopan unionin kehitysyhteistyöstrategiaan sisältyvän omavastuullisuusperiaatteen toteuttamisessa saatetaan kohdata. Vaikeuksia saattaa syntyä solmittaessa suhteita vastaanottajamaiden hallituksiin niissä tapauksissa, joissa on huomioitava myös valtiotasoa alemmat hallinnon tasot.

Kehitysmaiden ja erityisesti AKT-maiden ja Afrikan maiden alueelliset yhteisöt

AKT-maat

ALUEIDEN KOMITEA

| 6. | suosittaa ensinnäkin, että huolehditaan muutetun Cotonoun sopimuksen uudistetun 4 artiklan täysivaltaisesta soveltamisesta ja että hajautetun hallinnon piiriin kuuluvia paikallisviranomaisia kuullaan vastaanottajamaiden hallitusten kanssa neuvoteltujen EU:n tukiohjelmien tarkentamiseksi. |
| --- | --- |

6.

suosittaa ensinnäkin, että huolehditaan muutetun Cotonoun sopimuksen uudistetun 4 artiklan täysivaltaisesta soveltamisesta ja että hajautetun hallinnon piiriin kuuluvia paikallisviranomaisia kuullaan vastaanottajamaiden hallitusten kanssa neuvoteltujen EU:n tukiohjelmien tarkentamiseksi.

| 7. | pitää välttämättömänä, että vastaanottajamaan paikallisvaltuutettujen yhdistyksille annetaan tietoja kuulemista koskevista menettelyistä ja sen vaikutuksista. |
| --- | --- |

7.

pitää välttämättömänä, että vastaanottajamaan paikallisvaltuutettujen yhdistyksille annetaan tietoja kuulemista koskevista menettelyistä ja sen vaikutuksista.

| 8. | pitää tässä yhteydessä tervetulleena lausunnossa CdR 224/2005 antamansa suosituksen mukaista suuntaviivojen levittämistä komission lähetystöissä, jotta nämä saataisiin tietoisiksi Euroopan unionin toiminnan paikallisulottuvuudesta erityisesti hallinnon osalta, mutta pahoittelee, ettei sille ole toimitettu näitä asiakirjoja tiedoksi. |
| --- | --- |

8.

pitää tässä yhteydessä tervetulleena lausunnossa CdR 224/2005 antamansa suosituksen mukaista suuntaviivojen levittämistä komission lähetystöissä, jotta nämä saataisiin tietoisiksi Euroopan unionin toiminnan paikallisulottuvuudesta erityisesti hallinnon osalta, mutta pahoittelee, ettei sille ole toimitettu näitä asiakirjoja tiedoksi.

| 9. | arvioi, että on tarpeen tarkistaa ”hallintoprofiilin” rakennetta, koska siinä on tuskin lainkaan sijaa vastuunottoperiaatteelle eikä se paranna merkittävästi demokraattisen hallinnon edistämistä paikallistasolla. Hallinto ei muodosta siinä omaa ulottuvuuttaan, vaan se on typistetty ja ripoteltu yhdeksään eri aihepiiriin (1). Olisi kuitenkin järkevää käsitellä erikseen monien aihepiirien (esim. oikeusvaltio, talouspolitiikan ohjausjärjestelmä) hajautettua ulottuvuutta. |
| --- | --- |

9.

arvioi, että on tarpeen tarkistaa ”hallintoprofiilin” rakennetta, koska siinä on tuskin lainkaan sijaa vastuunottoperiaatteelle eikä se paranna merkittävästi demokraattisen hallinnon edistämistä paikallistasolla. Hallinto ei muodosta siinä omaa ulottuvuuttaan, vaan se on typistetty ja ripoteltu yhdeksään eri aihepiiriin (1). Olisi kuitenkin järkevää käsitellä erikseen monien aihepiirien (esim. oikeusvaltio, talouspolitiikan ohjausjärjestelmä) hajautettua ulottuvuutta.

| 10. | suosittelee kuitenkin, että ”hallintotapa-aloitetta” eli vara-rahastoa, jonka avulla pyritään saamaan aikaan ”todellisia muutoksia ja ratkaisevaa edistystä kohti demokraattista hallintoa”, käytettäisiin laajamittaisesti edistämään kansallisen ja paikallisen hallintotason niveltymistä tasapuolisuuden, avoimuuden ja väestön osallistumisen periaatteita kunnioittaen. Lisäksi tukea ei tulisi voida myöntää sellaisille hallituksille, jotka eivät sitoudu myöntämään varoja edelleen yhteisöille suhteessa niille asiakirjoissa osoitettuihin vastuualoihin. |
| --- | --- |

10.

suosittelee kuitenkin, että ”hallintotapa-aloitetta” eli vara-rahastoa, jonka avulla pyritään saamaan aikaan ”todellisia muutoksia ja ratkaisevaa edistystä kohti demokraattista hallintoa”, käytettäisiin laajamittaisesti edistämään kansallisen ja paikallisen hallintotason niveltymistä tasapuolisuuden, avoimuuden ja väestön osallistumisen periaatteita kunnioittaen. Lisäksi tukea ei tulisi voida myöntää sellaisille hallituksille, jotka eivät sitoudu myöntämään varoja edelleen yhteisöille suhteessa niille asiakirjoissa osoitettuihin vastuualoihin.

| 11. | kiinnittää huomiota paikallistason hallinnon ansaitsemiin rahoitustukiin: se, että Euroopan kehitysrahaston (EKR) kymmenennen asetuksen mukaisesti varataan kerrallaan korkeintaan 15 prosenttia budjettituesta kansalaisyhteiskunnan, teknisen yhteistyön ja hallinnon (silloin kun se ei kuulu keskeisiin aihealueisiin) tukemiseen, on komitean mielestä selvästi liian vähän. Osuus olisi nostettava vähintään 25 prosenttiin, jotta sillä voitaisiin kattaa sekä kansallinen että paikallinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomiota paikallistason hallinnon ansaitsemiin rahoitustukiin: se, että Euroopan kehitysrahaston (EKR) kymmenennen asetuksen mukaisesti varataan kerrallaan korkeintaan 15 prosenttia budjettituesta kansalaisyhteiskunnan, teknisen yhteistyön ja hallinnon (silloin kun se ei kuulu keskeisiin aihealueisiin) tukemiseen, on komitean mielestä selvästi liian vähän. Osuus olisi nostettava vähintään 25 prosenttiin, jotta sillä voitaisiin kattaa sekä kansallinen että paikallinen ulottuvuus.

Afrikka

ALUEIDEN KOMITEA

| 12. | on tyytyväinen siihen, että afrikkalaisten itsensä NEPAD-ohjelman yhteydessä käynnistämän ja toteuttaman Afrikan maiden vertaisarviointijärjestelmän (African Peer Review Mechanism, APRM) tuloksena laaditut raportit voivat muodostaa hallintoprofiilin perustan. |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen siihen, että afrikkalaisten itsensä NEPAD-ohjelman yhteydessä käynnistämän ja toteuttaman Afrikan maiden vertaisarviointijärjestelmän (African Peer Review Mechanism, APRM) tuloksena laaditut raportit voivat muodostaa hallintoprofiilin perustan.

| 13. | toivoisi, että Euroopan unionin kansalliseen itsearviointiin kohdistaman huomion ja tuen avulla voitaisiin vahvistaa paikallisviranomaisten osallistumista ja hallinnon hajauttamisen etenemistä sekä laatia havaittujen heikkouksien korjaamisen tähtäävä toimintaohjelma. |
| --- | --- |

13.

toivoisi, että Euroopan unionin kansalliseen itsearviointiin kohdistaman huomion ja tuen avulla voitaisiin vahvistaa paikallisviranomaisten osallistumista ja hallinnon hajauttamisen etenemistä sekä laatia havaittujen heikkouksien korjaamisen tähtäävä toimintaohjelma.

| 14. | muistuttaa, että toimivallan jaon toteuttaminen siten, että väestö pitää sitä todellisena kehityksenä, edellyttää välttämättä paikallisviranomaisten toimivallan vahvistamista. Tämän alan toimet voivat olla esimerkiksi seuraavanlaisia:






  a) | Lisätään paikallisvaltuutettujen verkostojen tukemista riippumatta siitä, ovatko verkostot kansallisia, alueellisia vai maanosan laajuisia (esimerkiksi UCLG:n Afrikan haaran, CCRA:n, perustaminen). Säännöllisesti järjestettävän Afrikan kaupunkien edustajien tapaamisen (Africities) menestys, josta viimeisimpänä todisteena oli tapaaminen Nairobissa syyskuussa 2006, osoittaa, että paikallisvaltuutettujen odotukset ovat tällä alalla suuria. |
| --- | --- | --- |

14.

muistuttaa, että toimivallan jaon toteuttaminen siten, että väestö pitää sitä todellisena kehityksenä, edellyttää välttämättä paikallisviranomaisten toimivallan vahvistamista. Tämän alan toimet voivat olla esimerkiksi seuraavanlaisia:

a)

Lisätään paikallisvaltuutettujen verkostojen tukemista riippumatta siitä, ovatko verkostot kansallisia, alueellisia vai maanosan laajuisia (esimerkiksi UCLG:n Afrikan haaran, CCRA:n, perustaminen). Säännöllisesti järjestettävän Afrikan kaupunkien edustajien tapaamisen (Africities) menestys, josta viimeisimpänä todisteena oli tapaaminen Nairobissa syyskuussa 2006, osoittaa, että paikallisvaltuutettujen odotukset ovat tällä alalla suuria.

| b) | Vahvistetaan keinoja, joilla voidaan lisätä sellaisten organisaatioiden tehokkuutta, jotka tarjoavat paikallisvaltuutetuille teknistä tukea ja antavat heille mahdollisuuden vaihtaa ajatuksia ja käytänteitä. Esimerkkinä voidaan mainita Cotonoussa sijaitseva kuntien kehittämisohjelman hallintoyhdistys (PDM). |
| --- | --- |

b)

Vahvistetaan keinoja, joilla voidaan lisätä sellaisten organisaatioiden tehokkuutta, jotka tarjoavat paikallisvaltuutetuille teknistä tukea ja antavat heille mahdollisuuden vaihtaa ajatuksia ja käytänteitä. Esimerkkinä voidaan mainita Cotonoussa sijaitseva kuntien kehittämisohjelman hallintoyhdistys (PDM).

| c) | Annetaan paikallisvaltuutettujen käyttöön tehokasta tietotekniikkaa erityisesti digitaalista solidaarisuutta koskevan aloitteen kautta. |
| --- | --- |

c)

Annetaan paikallisvaltuutettujen käyttöön tehokasta tietotekniikkaa erityisesti digitaalista solidaarisuutta koskevan aloitteen kautta.

| 15. | suosittelee, että otetaan organisaatiot, jotka edustavat paikallisvaltuutettuja ja heidän huolenaiheitaan, mukaan EU:n ja vastaanottajamaiden väliseen poliittiseen vuoropuheluun ja erityisesti EU:n ja Afrikan huippukokoukseen, joka on tarkoitus pitää vuoden 2007 jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

15.

suosittelee, että otetaan organisaatiot, jotka edustavat paikallisvaltuutettuja ja heidän huolenaiheitaan, mukaan EU:n ja vastaanottajamaiden väliseen poliittiseen vuoropuheluun ja erityisesti EU:n ja Afrikan huippukokoukseen, joka on tarkoitus pitää vuoden 2007 jälkipuoliskolla.

Maailman muut alueet

ALUEIDEN KOMITEA

| 16. | on tyytyväinen siihen, että Latinalaisessa Amerikassa hallinnon hajauttamisen katsotaan osaltaan edistävän valtion uudistamista. Komitea toivoo, että sille tiedotetaan vuodelle 2008 suunnitellun Aasian aluetta koskevan hallintoa edistävän ohjelman toteutuksen edistymisestä. |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen siihen, että Latinalaisessa Amerikassa hallinnon hajauttamisen katsotaan osaltaan edistävän valtion uudistamista. Komitea toivoo, että sille tiedotetaan vuodelle 2008 suunnitellun Aasian aluetta koskevan hallintoa edistävän ohjelman toteutuksen edistymisestä.

| 17. | on tyytyväinen siihen, että komission tiedonannossa esitelty hallintotaparahasto on mukana Euroopan naapuruuspolitiikkaan liittyvässä rahoitusvälineessä, ja pyytää päästä mukaan toteuttamaan kumppanimaiden ja EU:n alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyöohjelmaa, joka vuodet 2007–2010 kattavan alueidenvälisen ohjelman (PIR) mukaisesti koskee vuodesta 2008 lähtien muitakin kuin raja-alueita. |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen siihen, että komission tiedonannossa esitelty hallintotaparahasto on mukana Euroopan naapuruuspolitiikkaan liittyvässä rahoitusvälineessä, ja pyytää päästä mukaan toteuttamaan kumppanimaiden ja EU:n alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyöohjelmaa, joka vuodet 2007–2010 kattavan alueidenvälisen ohjelman (PIR) mukaisesti koskee vuodesta 2008 lähtien muitakin kuin raja-alueita.

| 18. | pahoittelee kuitenkin, että EU:n ja kunkin naapuruuspolitiikan osallistujamaan välisissä sopimuksissa ei ole juurikaan tilaa hallinnon paikallisulottuvuudelle. |
| --- | --- |

18.

pahoittelee kuitenkin, että EU:n ja kunkin naapuruuspolitiikan osallistujamaan välisissä sopimuksissa ei ole juurikaan tilaa hallinnon paikallisulottuvuudelle.

| 19. | pitää näissä olosuhteissa välttämättömänä, että erityisesti Välimerta ympäröivät maat (joista monet kuuluvat myös Afrikka-strategian piiriin) pitävät mielessä komitean 13. lokakuuta 2005 aiheesta ”Kymmenen vuotta Euro–Välimeri-kumppanuusyhteistyötä” antamaan lausuntoon (CdR 142/2005) sisältyvät suositukset paikallisviranomaisten Euro–Välimeri-foorumin perustamisesta. Samat suositukset toistetaan myös Valenciassa 10. huhtikuuta 2007 pidetyn seminaarin päätelmissä (CdR 59/2007). |
| --- | --- |

19.

pitää näissä olosuhteissa välttämättömänä, että erityisesti Välimerta ympäröivät maat (joista monet kuuluvat myös Afrikka-strategian piiriin) pitävät mielessä komitean 13. lokakuuta 2005 aiheesta ”Kymmenen vuotta Euro–Välimeri-kumppanuusyhteistyötä” antamaan lausuntoon (CdR 142/2005) sisältyvät suositukset paikallisviranomaisten Euro–Välimeri-foorumin perustamisesta. Samat suositukset toistetaan myös Valenciassa 10. huhtikuuta 2007 pidetyn seminaarin päätelmissä (CdR 59/2007).

EU:n alue- ja paikallisyhteisöt

ALUEIDEN KOMITEA

| 20. | muistuttaa aluksi aiemmasta lausunnostaan (CdR 224/2005), jossa pyydetään yhteisöjen ottamista asianmukaisesti huomioon unionin kehityspolitiikassa sekä sitä, että ne järjestöt, joiden kautta yhteisöt saavat äänensä kuuluviin kansainvälisesti ja Euroopan tasolla, voisivat käydä tehokasta vuoropuhelua unionin toimielinten kanssa. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa aluksi aiemmasta lausunnostaan (CdR 224/2005), jossa pyydetään yhteisöjen ottamista asianmukaisesti huomioon unionin kehityspolitiikassa sekä sitä, että ne järjestöt, joiden kautta yhteisöt saavat äänensä kuuluviin kansainvälisesti ja Euroopan tasolla, voisivat käydä tehokasta vuoropuhelua unionin toimielinten kanssa.

| 21. | aikoo hoitaa täysimääräisesti tehtäväänsä unionin toimielinten joukossa eli toimia niiden paikallisyhteisöjen edustuselimenä, jotka paitsi toteuttavat demokraattista hallintoa väestön keskuudessa, myös vastaavat siitä. Komitea toivoo pääsevänsä mukaan EU:n ja maailman eri alueiden, erityisesti Afrikan, väliseen poliittiseen vuoropuheluun ja katsoo, että seuraava EU:n ja Afrikan yhteinen huippukokous voisi olla siihen ensimmäinen mahdollisuus. |
| --- | --- |

21.

aikoo hoitaa täysimääräisesti tehtäväänsä unionin toimielinten joukossa eli toimia niiden paikallisyhteisöjen edustuselimenä, jotka paitsi toteuttavat demokraattista hallintoa väestön keskuudessa, myös vastaavat siitä. Komitea toivoo pääsevänsä mukaan EU:n ja maailman eri alueiden, erityisesti Afrikan, väliseen poliittiseen vuoropuheluun ja katsoo, että seuraava EU:n ja Afrikan yhteinen huippukokous voisi olla siihen ensimmäinen mahdollisuus.

| 22. | haluaa erityisesti osallistua vastaanottajamaiden paikallisviranomaisten kanssa käytävään vuoropuheluun vaihtaakseen tietoja hallinnon hajauttamisen täytäntöönpanosta sekä käytänteistä, jotka edistävät demokraattisen hallinnon kehittymistä. Tästä syystä komitea katsoo, että Cotonoun sopimuksen seuraavan tarkistamisen yhteydessä on toimielinjärjestelmään liittyen varmistettava, että alue- ja paikallisviranomaiset saavat saman huomion kuin talous- ja sosiaalielämän toimijat ja että alueiden komiteaan siten sovelletaan samankaltaisia määräyksiä, kuin mitä pöytäkirjan 1.4 mukaisesti tällä hetkellä sovelletaan Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan. |
| --- | --- |

22.

haluaa erityisesti osallistua vastaanottajamaiden paikallisviranomaisten kanssa käytävään vuoropuheluun vaihtaakseen tietoja hallinnon hajauttamisen täytäntöönpanosta sekä käytänteistä, jotka edistävät demokraattisen hallinnon kehittymistä. Tästä syystä komitea katsoo, että Cotonoun sopimuksen seuraavan tarkistamisen yhteydessä on toimielinjärjestelmään liittyen varmistettava, että alue- ja paikallisviranomaiset saavat saman huomion kuin talous- ja sosiaalielämän toimijat ja että alueiden komiteaan siten sovelletaan samankaltaisia määräyksiä, kuin mitä pöytäkirjan 1.4 mukaisesti tällä hetkellä sovelletaan Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan.

| 23. | haluaa muistuttaa, että Euroopan paikallisyhteisöt aikovat jakaa kokemuksiaan ja taitotietoaan maailman muiden alueiden paikallisyhteisöjen kanssa. Yhteisöt tekevät tätä jo muun muassa rauhan alalla esimerkiksi ”kaupunkidiplomatian kautta”, mutta myös hallintopolitiikka voisi hyötyä niiden myötävaikutuksesta monin tavoin. Niiden avulla voidaan esimerkiksi






  a) | edistää Euroopan ja maailman muiden alueiden vaaleilla valittujen edustajien kansallisten yhdistysten lähentymistä ja vuorovaikutusta |
| --- | --- | --- |

23.

haluaa muistuttaa, että Euroopan paikallisyhteisöt aikovat jakaa kokemuksiaan ja taitotietoaan maailman muiden alueiden paikallisyhteisöjen kanssa. Yhteisöt tekevät tätä jo muun muassa rauhan alalla esimerkiksi ”kaupunkidiplomatian kautta”, mutta myös hallintopolitiikka voisi hyötyä niiden myötävaikutuksesta monin tavoin. Niiden avulla voidaan esimerkiksi

a)

edistää Euroopan ja maailman muiden alueiden vaaleilla valittujen edustajien kansallisten yhdistysten lähentymistä ja vuorovaikutusta

| b) | vahvistaa yhteisöjen olemassa olevia suhteita hajautetun yhteistyön alalla ja perustaa tarvittaessa jotakin aihetta tai aluetta käsitteleviä verkostoja |
| --- | --- |

b)

vahvistaa yhteisöjen olemassa olevia suhteita hajautetun yhteistyön alalla ja perustaa tarvittaessa jotakin aihetta tai aluetta käsitteleviä verkostoja

| c) | helpottaa uusien suhteiden luomista käynnistämällä Euroopan ja maailman muiden alueiden yhteisöjen välille ystävyyshankkeita. |
| --- | --- |

c)

helpottaa uusien suhteiden luomista käynnistämällä Euroopan ja maailman muiden alueiden yhteisöjen välille ystävyyshankkeita.

| 24. | pyytää Euroopan komissiota tarjoamaan teknistä ja taloudellista tukea hajautetun yhteistyön kehittämistä ja hyödyntämistä koskevan yhteistyösopimuksen tavoitteiden mukaisesti sekä työskentelemään yhdessä komitean kanssa hajautetun yhteistyön tiedonvaihtofoorumin perustamiseksi. Foorumin tarkoituksena olisi edistää hajautetun yhteistyön alaan kuuluvia EU:n ja kehitysmaiden alue- ja paikallisyhteisöjen toimia ja parantaa niiden koordinointia. Yhteistyöfoorumin muotona voisi olla verkkopalvelu, jossa tarpeet ja avunpyynnöt sekä kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja tarjoukset kohtaisivat. |
| --- | --- |

24.

pyytää Euroopan komissiota tarjoamaan teknistä ja taloudellista tukea hajautetun yhteistyön kehittämistä ja hyödyntämistä koskevan yhteistyösopimuksen tavoitteiden mukaisesti sekä työskentelemään yhdessä komitean kanssa hajautetun yhteistyön tiedonvaihtofoorumin perustamiseksi. Foorumin tarkoituksena olisi edistää hajautetun yhteistyön alaan kuuluvia EU:n ja kehitysmaiden alue- ja paikallisyhteisöjen toimia ja parantaa niiden koordinointia. Yhteistyöfoorumin muotona voisi olla verkkopalvelu, jossa tarpeet ja avunpyynnöt sekä kiinnostuksenilmaisupyynnöt ja tarjoukset kohtaisivat.

Bryssel 7. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel delebarre

II   Asian käsittely

| Otsikko | Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja hallintotapa: kohti yhdenmukaista lähestymistapaa Euroopan unionissa |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | KOM(2006) 421 lopullinen — 2006/1020 (SEC) 2006/1021 (SEC) 2006/1022 (SEC) |
| Oikeusperusta | EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | |
| Neuvoston lausuntopyyntö | 30.8.2006 |
| Puheenjohtajan päätös | 20.11.2006 |
| Vastaava valiokunta | ”Ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunta (RELEX) |
| Esittelijä | Corps-Nudsin kunnanvaltuuston jäsen Juliette Soulabaille (FR, PSE) |
| Analyysimuistio | 30.11.2006 |
| Valiokuntakäsittely | 25.1.2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 29.3.2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin yksimielisesti työjärjestyksen 26 artiklan mukaista yksinkertaista menettelyä noudattaen. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.6.2007 |
| Komitean aiempi lausunto | CdR 224/2005 fin (2), ”Hajautettu yhteistyö yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa uudistettaessa”, esittelijä Juliette Soulabaille (FR, PSE), hyväksytty täysistunnossa 16.11.2005
  CdR 142/2005 fin (3), AK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kymmenen vuotta Euro–Välimeri-kumppanuusyhteistyötä: Työohjelma tulevan viisivuotiskauden haasteisiin vastaamiseksi” (KOM(2005) 139 lopullinen), esittelijä Anna Terron i Cusi (ES, PSE), hyväksytty täysistunnossa 13.10.2005
  CdR 327/2003 fin (4)”Euro-Välimeri-kumppanuus sekä alue- ja paikallisviranomaiset: koordinointi ja erityisvälineen luominen hajautettua yhteistyötä varten”, esittelijä Jacques Blanc (FR, PPE) ja Gianfranco Lamberti |

Otsikko

Otsikko

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja hallintotapa: kohti yhdenmukaista lähestymistapaa Euroopan unionissa

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

KOM(2006) 421 lopullinen — 2006/1020 (SEC) 2006/1021 (SEC) 2006/1022 (SEC)

Oikeusperusta

Oikeusperusta

EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäinen kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

Neuvoston lausuntopyyntö

Neuvoston lausuntopyyntö

30.8.2006

Puheenjohtajan päätös

Puheenjohtajan päätös

20.11.2006

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”Ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunta (RELEX)

Esittelijä

Esittelijä

Corps-Nudsin kunnanvaltuuston jäsen Juliette Soulabaille (FR, PSE)

Soulabaille

Analyysimuistio

Analyysimuistio

30.11.2006

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

25.1.2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

29.3.2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin yksimielisesti työjärjestyksen 26 artiklan mukaista yksinkertaista menettelyä noudattaen.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

7.6.2007

Komitean aiempi lausunto

Komitean aiempi lausunto

CdR 224/2005 fin (2), ”Hajautettu yhteistyö yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa uudistettaessa”, esittelijä Juliette Soulabaille (FR, PSE), hyväksytty täysistunnossa 16.11.2005

2

CdR 142/2005 fin (3), AK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kymmenen vuotta Euro–Välimeri-kumppanuusyhteistyötä: Työohjelma tulevan viisivuotiskauden haasteisiin vastaamiseksi” (KOM(2005) 139 lopullinen), esittelijä Anna Terron i Cusi (ES, PSE), hyväksytty täysistunnossa 13.10.2005

3

CdR 327/2003 fin (4)”Euro-Välimeri-kumppanuus sekä alue- ja paikallisviranomaiset: koordinointi ja erityisvälineen luominen hajautettua yhteistyötä varten”, esittelijä Jacques Blanc (FR, PPE) ja Gianfranco Lamberti

4

---

(1)  1) poliittinen/demokraattinen hallintotapa, 2) poliittinen hallintotapa/oikeusvaltio (oikeuslaitos ja rangaistusjärjestelmä), 3) korruption hallinta, 4) viranomaisten tehokkuus, 5) talouspolitiikan ohjausjärjestelmä, 6) sisäinen ja ulkoinen turvallisuus, 7) sosiaalinen ohjausjärjestelmä, 8) kansainvälinen ja alueellinen konteksti, 9) kumppanuuden laatu.

1

(2)  EUVL C 115, 16.5.2006, s. 42.

2

(3)  EUVL C 81, 4.4.2006, s. 46.

3

(4)  EUVL C 121, 30.4.2004, s. 18.

4

---

| 24.8.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 197/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 197/57

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alueet talouden muutosten edistäjinä”

(2007/C 197/10)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että 8. marraskuuta 2006 tapahtuneen julkaisemisensa jälkeen ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitetta on suunnattu uudelleen siten, että Euroopan komission esittämästä ylhäältä alaspäin suuntautuvasta lähestymistavasta on luovuttu ja tarkoituksena on soveltaa alue- ja paikallisyhteisöihin perustuvaa ”alhaalta ylöspäin” -periaatetta. Tätä muutosta ei ole kuitenkaan esitetty virallisesti Euroopan komission tiedonannossa. Käsillä olevassa lausunnossa otetaan joka tapauksessa huomioon kyseinen muutos. |
| --- | --- |

—

toteaa, että 8. marraskuuta 2006 tapahtuneen julkaisemisensa jälkeen ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitetta on suunnattu uudelleen siten, että Euroopan komission esittämästä ylhäältä alaspäin suuntautuvasta lähestymistavasta on luovuttu ja tarkoituksena on soveltaa alue- ja paikallisyhteisöihin perustuvaa ”alhaalta ylöspäin” -periaatetta. Tätä muutosta ei ole kuitenkaan esitetty virallisesti Euroopan komission tiedonannossa. Käsillä olevassa lausunnossa otetaan joka tapauksessa huomioon kyseinen muutos.

| — | korostaa, että alueiden komitean tulee voida osallistua aktiivisesti Interreg IV- ja Urbact II -ohjelmiin liittyvien toimenpideohjelmien seurantaan toimimalla neuvoa-antavassa ominaisuudessa niiden seurantakomiteoissa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että alueiden komitean tulee voida osallistua aktiivisesti Interreg IV- ja Urbact II -ohjelmiin liittyvien toimenpideohjelmien seurantaan toimimalla neuvoa-antavassa ominaisuudessa niiden seurantakomiteoissa.

| — | toivoo, että Lissabonin strategian seurantafoorumin ja ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen välille saataisiin aikaan synergiaa kuitenkin niin, että molempien erityinen merkitys säilyisi. Lissabonin strategian seurantafoorumin avulla voidaan vertailla kokemuksia ja vahvistaa näin ollen koheesiopolitiikkaa ja Lissabonin toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

—

toivoo, että Lissabonin strategian seurantafoorumin ja ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen välille saataisiin aikaan synergiaa kuitenkin niin, että molempien erityinen merkitys säilyisi. Lissabonin strategian seurantafoorumin avulla voidaan vertailla kokemuksia ja vahvistaa näin ollen koheesiopolitiikkaa ja Lissabonin toimintasuunnitelmaa.

| — | korostaa yhteisön tasolla toteutettavaa viestintää ja tiedon jakamista, jotka ovat ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen onnistumisen ratkaiseva edellytys. Alueiden komitealla on tässä yhteydessä merkittävä rooli Euroopan komission yhteistyökumppanina. |
| --- | --- |

—

korostaa yhteisön tasolla toteutettavaa viestintää ja tiedon jakamista, jotka ovat ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen onnistumisen ratkaiseva edellytys. Alueiden komitealla on tässä yhteydessä merkittävä rooli Euroopan komission yhteistyökumppanina.

| — | kehottaa organisoimaan aloitteen niin, että on helppo tunnistaa alueiden parhaat toimintatavat ja luoda yksinkertaisia mekanismeja näiden tapojen välittämiseksi muille Euroopan unionin alueille. ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen olisi toimittava kannusteena hyville ideoille ja aloitteille ja niiden liikkeelle panevana voimana eräiden aikaisempien yhteisön aloitteiden tavoin. |
| --- | --- |

—

kehottaa organisoimaan aloitteen niin, että on helppo tunnistaa alueiden parhaat toimintatavat ja luoda yksinkertaisia mekanismeja näiden tapojen välittämiseksi muille Euroopan unionin alueille. ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen olisi toimittava kannusteena hyville ideoille ja aloitteille ja niiden liikkeelle panevana voimana eräiden aikaisempien yhteisön aloitteiden tavoin.

I   Poliittiset suositukset

Komission tiedonanto — Alueet talouden muutosten edistäjinä

KOM(2006) 675 lopullinen

Yleiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen tehostaa alueellista ja paikallista kehitystä tukevia toimia ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen avulla. Tarkoituksena on hyödyntää merkittävällä tavalla alue- ja paikallistason hyviä kokemuksia ja edistää niitä koskevan tiedon levittämistä ja keskinäistä vaihtoa sekä toimintatapojen mukauttamista muihin yhteyksiin. Keinona on verkostoihin perustuva toiminta, jolle tulisi antaa uutta pontta talouden modernisointia ja kilpailukykyä edistävänä yhteisön politiikan välineenä. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen tehostaa alueellista ja paikallista kehitystä tukevia toimia ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen avulla. Tarkoituksena on hyödyntää merkittävällä tavalla alue- ja paikallistason hyviä kokemuksia ja edistää niitä koskevan tiedon levittämistä ja keskinäistä vaihtoa sekä toimintatapojen mukauttamista muihin yhteyksiin. Keinona on verkostoihin perustuva toiminta, jolle tulisi antaa uutta pontta talouden modernisointia ja kilpailukykyä edistävänä yhteisön politiikan välineenä.

| 2. | toteaa, että aloite kuuluu alueiden komitean institutionaalisen tehtävän ytimeen, ja katsoo näin ollen, että komitean toiminta- ja osallistumismahdollisuuksia tulee hyödyntää ja että sen roolille Euroopan unionin alue- ja paikallishallinnon yhtenäisenä edustajana tulee antaa arvoa. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että aloite kuuluu alueiden komitean institutionaalisen tehtävän ytimeen, ja katsoo näin ollen, että komitean toiminta- ja osallistumismahdollisuuksia tulee hyödyntää ja että sen roolille Euroopan unionin alue- ja paikallishallinnon yhtenäisenä edustajana tulee antaa arvoa.

| 3. | tähdentää, että alueiden komiteaan on perustettu alue- ja paikallisviranomaisista koostuva Lissabonin strategian seurantafoorumi. Kyseisten viranomaisten tehtävänä on arvioida strategian toteuttamista alue- ja paikallistasolla ja tuoda sitä esille. |
| --- | --- |

3.

tähdentää, että alueiden komiteaan on perustettu alue- ja paikallisviranomaisista koostuva Lissabonin strategian seurantafoorumi. Kyseisten viranomaisten tehtävänä on arvioida strategian toteuttamista alue- ja paikallistasolla ja tuoda sitä esille.

| 4. | toteaa tämän olevan ainoa ohjelma, jolla nimenomaisesti pyritään edistämään alue- ja paikallistason toimijoiden välistä aihealueiden mukaista yhteistyötä ilman maantieteellisiä ennakkoedellytyksiä. Kyseisten toimijoiden ei tarvitse kuulua samaan raja-alueeseen tai edes valtiolliset rajat ylittävään alueeseen. Kyseessä on mahdollisesti joustavin alueiden käyttöön asetettu Euroopan yhdentymisen väline, jonka avulla tulisi lisäksi pyrkiä vahvistamaan aluepolitiikkaa ja tekemään siitä yhä tehokkaampaa, paremmin integroitua ja kunnianhimoisempaa. |
| --- | --- |

4.

toteaa tämän olevan ainoa ohjelma, jolla nimenomaisesti pyritään edistämään alue- ja paikallistason toimijoiden välistä aihealueiden mukaista yhteistyötä ilman maantieteellisiä ennakkoedellytyksiä. Kyseisten toimijoiden ei tarvitse kuulua samaan raja-alueeseen tai edes valtiolliset rajat ylittävään alueeseen. Kyseessä on mahdollisesti joustavin alueiden käyttöön asetettu Euroopan yhdentymisen väline, jonka avulla tulisi lisäksi pyrkiä vahvistamaan aluepolitiikkaa ja tekemään siitä yhä tehokkaampaa, paremmin integroitua ja kunnianhimoisempaa.

| 5. | kannattaa komission aikomusta toteuttaa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen avulla kehitystä ja koheesiota koskevien tietojen ja kokemusten todellista vaihtoa ja levitystä Euroopan eri alueiden välillä Lissabonin strategiaa silmällä pitäen. Komitea pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että alueellisia operatiivisia ohjelmia hallinnoivat viranomaiset otetaan suoraan mukaan aloitteeseen kuuluviin verkkoihin. |
| --- | --- |

5.

kannattaa komission aikomusta toteuttaa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen avulla kehitystä ja koheesiota koskevien tietojen ja kokemusten todellista vaihtoa ja levitystä Euroopan eri alueiden välillä Lissabonin strategiaa silmällä pitäen. Komitea pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että alueellisia operatiivisia ohjelmia hallinnoivat viranomaiset otetaan suoraan mukaan aloitteeseen kuuluviin verkkoihin.

| 6. | panee merkille, että Euroopan komission ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen yhteydessä kunnioitetaan toissijaisuusperiaatetta. Aloite aiotaan toteuttaa oppimiseen ja vuorovaikutukseen perustuvana prosessina, jonka tavoitteena on omaksua parhaat toimintatavat, joita alue- ja paikallistasolla on kehitetty alueellisen yhteistyön avulla Lissabonin ja Göteborgin tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea katsoo kuitenkin, että alue- ja paikallistasojen poliittista asemaa on vahvistettava, jotta EU:n aluepolitiikka olisi tuloksekasta. |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että Euroopan komission ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen yhteydessä kunnioitetaan toissijaisuusperiaatetta. Aloite aiotaan toteuttaa oppimiseen ja vuorovaikutukseen perustuvana prosessina, jonka tavoitteena on omaksua parhaat toimintatavat, joita alue- ja paikallistasolla on kehitetty alueellisen yhteistyön avulla Lissabonin ja Göteborgin tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea katsoo kuitenkin, että alue- ja paikallistasojen poliittista asemaa on vahvistettava, jotta EU:n aluepolitiikka olisi tuloksekasta.

| 7. | ehdottaa sen vuoksi Euroopan komissiolle, että se käsittelisi aloitteen edistymistä ja kysymyksenasettelua yhdessä alueiden komitean kanssa vuosittain järjestettävässä konferenssissa. |
| --- | --- |

7.

ehdottaa sen vuoksi Euroopan komissiolle, että se käsittelisi aloitteen edistymistä ja kysymyksenasettelua yhdessä alueiden komitean kanssa vuosittain järjestettävässä konferenssissa.

Alueiden ja kuntien rooli

ALUEIDEN KOMITEA

| 8. | toteaa, että ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloite on nähtävä alueidenvälisen yhteistyön nykyisten muotojen täydennyksenä, varsinkin koska yhteistyötä vahvistettiin uuden aluepoliittisen tavoitteen ”Euroopan alueiden välinen yhteistyö” myötä. On varmistettava, että Interreg III C -ohjelmassa aloitettua Euroopan alueiden, kuntien ja muiden alue- ja paikallisyhteisöjen yhteistyön tukemista jatketaan myös tulevaisuudessa riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloite on nähtävä alueidenvälisen yhteistyön nykyisten muotojen täydennyksenä, varsinkin koska yhteistyötä vahvistettiin uuden aluepoliittisen tavoitteen ”Euroopan alueiden välinen yhteistyö” myötä. On varmistettava, että Interreg III C -ohjelmassa aloitettua Euroopan alueiden, kuntien ja muiden alue- ja paikallisyhteisöjen yhteistyön tukemista jatketaan myös tulevaisuudessa riittävällä tasolla.

| 9. | katsoo, että alueiden ja kuntien yhteistyön yksityiskohtia tulee selventää, sillä molemmat hallintotasot mainitaan kylläkin saatavilla olevissa komission asiakirjoissa, mutta myöhemmin viitataan kuitenkin lähinnä alueiden verkostoihin. Komitean mielestä tässä yhteydessä tulee korostaa, että niin alueet kuin kunnatkin ovat tukikelpoisia Interreg IV C -ohjelmassa ja Urbact 2007–2013 -ohjelmassa. On kuitenkin tunnustettava, että keskeinen liikkeelle paneva rooli on ensin mainitussa alueilla ja jälkimmäisessä kaupungeilla. Komitea katsoo myös, että olisi erityisen hyödyllistä ja rakentavaa kannustaa alue- ja kuntatason dynaamisten toimijoiden osallistumista kumppaneina. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että alueiden ja kuntien yhteistyön yksityiskohtia tulee selventää, sillä molemmat hallintotasot mainitaan kylläkin saatavilla olevissa komission asiakirjoissa, mutta myöhemmin viitataan kuitenkin lähinnä alueiden verkostoihin. Komitean mielestä tässä yhteydessä tulee korostaa, että niin alueet kuin kunnatkin ovat tukikelpoisia Interreg IV C -ohjelmassa ja Urbact 2007–2013 -ohjelmassa. On kuitenkin tunnustettava, että keskeinen liikkeelle paneva rooli on ensin mainitussa alueilla ja jälkimmäisessä kaupungeilla. Komitea katsoo myös, että olisi erityisen hyödyllistä ja rakentavaa kannustaa alue- ja kuntatason dynaamisten toimijoiden osallistumista kumppaneina.

| 10. | vetoaa komissioon, jotta se lisäisi toiminnan avoimuutta aiempaan verrattuna. Jo käynnistettyjen verkostojen työohjelmat ja tiivistelmät pidetyistä kokouksista tulisi ainakin julkaista Internetissä. Samoin tulisi julkaista saavutetut tulokset, aikaisemmat hyvät käytännöt sekä verkoston pääkumppanin yhteystiedot, jotta asiasta kiinnostuneet tahot voisivat tutustua tuloksiin ja mahdollisesti hyödyntää niitä. Komission olisi myös tarkoituksenmukaista harkita sellaisten verkkosivujen luomista, joilla asianomaiset tahot voisivat etsiä kumppaneita ja muuta asiaa koskevaa tietoa. |
| --- | --- |

10.

vetoaa komissioon, jotta se lisäisi toiminnan avoimuutta aiempaan verrattuna. Jo käynnistettyjen verkostojen työohjelmat ja tiivistelmät pidetyistä kokouksista tulisi ainakin julkaista Internetissä. Samoin tulisi julkaista saavutetut tulokset, aikaisemmat hyvät käytännöt sekä verkoston pääkumppanin yhteystiedot, jotta asiasta kiinnostuneet tahot voisivat tutustua tuloksiin ja mahdollisesti hyödyntää niitä. Komission olisi myös tarkoituksenmukaista harkita sellaisten verkkosivujen luomista, joilla asianomaiset tahot voisivat etsiä kumppaneita ja muuta asiaa koskevaa tietoa.

Nopeutettu menettelyvaihtoehto

ALUEIDEN KOMITEA

| 11. | on huomannut, että Euroopan komissio on ajantasaistanut ja täsmentänyt suhtautumistapaansa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteeseen 31. tammikuuta ja 16. maaliskuuta 2007 COTER-valiokunnassa järjestettyjen tapaamisten ja keskustelujen sekä jälkimmäisessä kokouksessa hyväksytyn lausuntoluonnoksen perusteella. Erityisen selvältä vaikuttaa, että nopeutettuun menettelyvaihtoehtoon otettavat toimet aiotaan valita alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa noudattaen. Tätä ei ole kuitenkaan vahvistettu yhdessäkään virallisessa komission asiakirjassa. Lisäksi tällaisten toimien toteuttaminen aiotaan niveltää Interreg IV C -toimenpideohjelman ja Urbact II -ohjelman toteutukseen sekä voimassa oleviin asetuksiin. Näin on tarkoitus varmistaa, että kaikki Euroopan alueet ja kunnat voivat osallistua aloitteeseen yhtäläisin ehdoin ja että aloite on toivotun mukaisesti kokonaisuudessaan selkeä. |
| --- | --- |

11.

on huomannut, että Euroopan komissio on ajantasaistanut ja täsmentänyt suhtautumistapaansa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteeseen 31. tammikuuta ja 16. maaliskuuta 2007 COTER-valiokunnassa järjestettyjen tapaamisten ja keskustelujen sekä jälkimmäisessä kokouksessa hyväksytyn lausuntoluonnoksen perusteella. Erityisen selvältä vaikuttaa, että nopeutettuun menettelyvaihtoehtoon otettavat toimet aiotaan valita alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa noudattaen. Tätä ei ole kuitenkaan vahvistettu yhdessäkään virallisessa komission asiakirjassa. Lisäksi tällaisten toimien toteuttaminen aiotaan niveltää Interreg IV C -toimenpideohjelman ja Urbact II -ohjelman toteutukseen sekä voimassa oleviin asetuksiin. Näin on tarkoitus varmistaa, että kaikki Euroopan alueet ja kunnat voivat osallistua aloitteeseen yhtäläisin ehdoin ja että aloite on toivotun mukaisesti kokonaisuudessaan selkeä.

| 12. | suosittaa lisäksi, että asiaa koskevat kiinnostuksenilmaisupyynnöt julkaistaan samaan aikaan komission ja alueiden komitean verkkosivuilla ja että alueiden Brysselissä sijaitseviin edustustoimistoihin sekä jäsenvaltioiden pysyvissä EU-edustustoissa aluepolitiikasta vastaaville henkilöille lähetetään viesti, jotta tieto leviäisi ja se saavuttaisi alueet ja kunnat mahdollisimman nopeasti. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää myös komission lähes kaikilla EU:n alueilla operoimaa Info Relay -verkostoa tai yhteisön tukikehyksen tarpeita varten jäsenvaltioissa perustettua esittely- ja julkaisuverkostoa. |
| --- | --- |

12.

suosittaa lisäksi, että asiaa koskevat kiinnostuksenilmaisupyynnöt julkaistaan samaan aikaan komission ja alueiden komitean verkkosivuilla ja että alueiden Brysselissä sijaitseviin edustustoimistoihin sekä jäsenvaltioiden pysyvissä EU-edustustoissa aluepolitiikasta vastaaville henkilöille lähetetään viesti, jotta tieto leviäisi ja se saavuttaisi alueet ja kunnat mahdollisimman nopeasti. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää myös komission lähes kaikilla EU:n alueilla operoimaa Info Relay -verkostoa tai yhteisön tukikehyksen tarpeita varten jäsenvaltioissa perustettua esittely- ja julkaisuverkostoa.

| 13. | ehdottaa lisäksi, että alueiden komitealle luotaisiin mahdollisuus osallistua aktiivisesti (kuuleminen komission kutsusta/ehdotuksesta?) toimenpideohjelmien laadintaan tai vaihtoehtoisesti komitealle avattaisiin viestintäkanava, jonka välityksellä se voi esittää näkemyksensä toimenpideohjelmia laativille tahoille. |
| --- | --- |

13.

ehdottaa lisäksi, että alueiden komitealle luotaisiin mahdollisuus osallistua aktiivisesti (kuuleminen komission kutsusta/ehdotuksesta?) toimenpideohjelmien laadintaan tai vaihtoehtoisesti komitealle avattaisiin viestintäkanava, jonka välityksellä se voi esittää näkemyksensä toimenpideohjelmia laativille tahoille.

Verkostojen hyödyntäminen aloitteen yhteydessä

ALUEIDEN KOMITEA

| 14. | ymmärtää, että komissio tuntee tarvetta avartaa ja laajentaa nykyisiä verkostoja ja että lähestymistavassa on hallitsevana maantieteen sijasta aihekohtaisuus. Komitean mielestä maantieteellinen ja aihekohtainen lähestymistapa kuitenkin käytännössä täydentävät toisiaan, ja tätä tulisi hyödyntää: koska monimuotoisuutta halutaan suojella ja tuoda esille, tulee aihealueiden määrittelyssä ottaa huomioon monimuotoisuuden heijastuminen alue- ja paikallistasolla. Keskeisenä tavoitteena tulee olla myös eri verkostojen yhteisvaikutus sekä se, että niiden keskinäinen täydentävyys tulee esille sekä aihekohtaisesti että maantieteellisesti. Tässä yhteydessä komitea muistuttaa, että huomiota tulisi kiinnittää muita heikommassa asemassa oleviin ja syrjäytyviin alueisiin. |
| --- | --- |

14.

ymmärtää, että komissio tuntee tarvetta avartaa ja laajentaa nykyisiä verkostoja ja että lähestymistavassa on hallitsevana maantieteen sijasta aihekohtaisuus. Komitean mielestä maantieteellinen ja aihekohtainen lähestymistapa kuitenkin käytännössä täydentävät toisiaan, ja tätä tulisi hyödyntää: koska monimuotoisuutta halutaan suojella ja tuoda esille, tulee aihealueiden määrittelyssä ottaa huomioon monimuotoisuuden heijastuminen alue- ja paikallistasolla. Keskeisenä tavoitteena tulee olla myös eri verkostojen yhteisvaikutus sekä se, että niiden keskinäinen täydentävyys tulee esille sekä aihekohtaisesti että maantieteellisesti. Tässä yhteydessä komitea muistuttaa, että huomiota tulisi kiinnittää muita heikommassa asemassa oleviin ja syrjäytyviin alueisiin.

| 15. | korostaa, että paikallisille aloitteille on annettava enemmän tilaa. Paikallis- ja alueyhteisöjen edustajina alueiden komitean jäsenet luonnollisesti ovat tyytyväisiä tällaisiin toimiin ja pyrkivät näin ollen varmistamaan, ettei tällainen ”avoin lähestymistapa” johda ”sulkeutumiseen” kansallisella tasolla. Alueiden komitea pyrkii varmistamaan, että aloitteella todella tuetaan sellaisten alueiden ja kuntien verkostoja, jotka haluavat yhteistyön avulla edistää talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kehittämiseen liittyviä aloitteita, ja että sen avulla tunnistetaan tällaiset verkostot. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että paikallisille aloitteille on annettava enemmän tilaa. Paikallis- ja alueyhteisöjen edustajina alueiden komitean jäsenet luonnollisesti ovat tyytyväisiä tällaisiin toimiin ja pyrkivät näin ollen varmistamaan, ettei tällainen ”avoin lähestymistapa” johda ”sulkeutumiseen” kansallisella tasolla. Alueiden komitea pyrkii varmistamaan, että aloitteella todella tuetaan sellaisten alueiden ja kuntien verkostoja, jotka haluavat yhteistyön avulla edistää talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kehittämiseen liittyviä aloitteita, ja että sen avulla tunnistetaan tällaiset verkostot.

| 16. | kiinnittää huomiota kysymykseen verkostojen kestävyydestä, jonka osatekijöinä ovat mahdollisuus pitää vaihtotoimintaa yllä riittävän pitkään (mihin liittyy resurssiongelma) sekä valmius edistää toimielinten osallistumista ja keskinäistä vuorovaikutusta (asiaankuuluvien institutionaalisten toimijoiden aito osallistuminen) ja alueellista osallistumista ja keskinäistä vuorovaikutusta (Euroopan monimuotoiset alue- ja paikallisyhteisöt ja asianomaiset alueelliset toimijat, jotka pystyvät todella hyödyntämään yhteisiä kokemuksia). |
| --- | --- |

16.

kiinnittää huomiota kysymykseen verkostojen kestävyydestä, jonka osatekijöinä ovat mahdollisuus pitää vaihtotoimintaa yllä riittävän pitkään (mihin liittyy resurssiongelma) sekä valmius edistää toimielinten osallistumista ja keskinäistä vuorovaikutusta (asiaankuuluvien institutionaalisten toimijoiden aito osallistuminen) ja alueellista osallistumista ja keskinäistä vuorovaikutusta (Euroopan monimuotoiset alue- ja paikallisyhteisöt ja asianomaiset alueelliset toimijat, jotka pystyvät todella hyödyntämään yhteisiä kokemuksia).

Keskeisten aihealueiden valinta

ALUEIDEN KOMITEA

| 17. | pyytää komissiota varmistamaan, että mukana on erityyppisiä alueita ja paikallisyhteisöjä, jotta niiden monimuotoisuus, ominaispiirteet ja erilaisten kehittämisratkaisujen arvo heijastuisivat toiminnassa. Tällaiset erilaiset kokemukset sekä alue- ja paikallistasojen vuorovaikutus valituilla aihealueilla tulisi ottaa huomioon ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen ja nopeutettujen toimien yhteydessä. Alueiden komitean tavoitteena on tuoda tehokkaasti esille kyseisten kahden ulottuvuuden yhteensovittaminen sekä määriteltäessä aloitteen yleisiä temaattisia suuntaviivoja ja toteutusmuotoja että suunniteltaessa ja pantaessa täytäntöön asiaan suoraan liittyviä ohjelmia (Interreg IV C ja Urbact 2007–2013). |
| --- | --- |

17.

pyytää komissiota varmistamaan, että mukana on erityyppisiä alueita ja paikallisyhteisöjä, jotta niiden monimuotoisuus, ominaispiirteet ja erilaisten kehittämisratkaisujen arvo heijastuisivat toiminnassa. Tällaiset erilaiset kokemukset sekä alue- ja paikallistasojen vuorovaikutus valituilla aihealueilla tulisi ottaa huomioon ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen ja nopeutettujen toimien yhteydessä. Alueiden komitean tavoitteena on tuoda tehokkaasti esille kyseisten kahden ulottuvuuden yhteensovittaminen sekä määriteltäessä aloitteen yleisiä temaattisia suuntaviivoja ja toteutusmuotoja että suunniteltaessa ja pantaessa täytäntöön asiaan suoraan liittyviä ohjelmia (Interreg IV C ja Urbact 2007–2013).

| 18. | pelkää, etteivät keskeisten aihealueiden yhdenmukaista valintaa koskevat säännöt ehkä ole tarpeeksi joustavat, vaikka aihealueet ovatkin riittävän laajoja ja niillä on selvä yhteys uudistettuun Lissabonin ohjelmaan (1). Tämä pätee muun muassa teollisuuden rooliin aluekehityksessä, sillä kyseistä aihetta ei näytetä otettavan huomioon tällä hetkellä ehdotetuissa aiheissa. Aihealueiden mahdolliseksi yhdistämiseksi tai tarkistamiseksi tulisikin luoda tarkasti määritelty menettely, ja tässä yhteydessä tulisi taata, että päätöksentekoprosessi on mahdollisimman avoin ja että alueiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa saadaan aikaan synergiaa ja yhteistyötä. Lisäksi alueiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen tulee voida vastaisuudessakin huolehtia omista verkostoistaan itsenäisesti, vaikka verkostot käsittelisivätkin komission valitsemia aiheita. Komitea pohtii myös joidenkin valittujen aiheiden ja Euroopan aluekehitysrahaston (2) painopisteiden keskinäistä johdonmukaisuutta. Tässä yhteydessä tulisi tuoda erityisen selkeästi esille Euroopan sosiaalirahastoon suoraan liittyvien aiheiden kelpoisuus. |
| --- | --- |

18.

pelkää, etteivät keskeisten aihealueiden yhdenmukaista valintaa koskevat säännöt ehkä ole tarpeeksi joustavat, vaikka aihealueet ovatkin riittävän laajoja ja niillä on selvä yhteys uudistettuun Lissabonin ohjelmaan (1). Tämä pätee muun muassa teollisuuden rooliin aluekehityksessä, sillä kyseistä aihetta ei näytetä otettavan huomioon tällä hetkellä ehdotetuissa aiheissa. Aihealueiden mahdolliseksi yhdistämiseksi tai tarkistamiseksi tulisikin luoda tarkasti määritelty menettely, ja tässä yhteydessä tulisi taata, että päätöksentekoprosessi on mahdollisimman avoin ja että alueiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa saadaan aikaan synergiaa ja yhteistyötä. Lisäksi alueiden ja alue- ja paikallisyhteisöjen tulee voida vastaisuudessakin huolehtia omista verkostoistaan itsenäisesti, vaikka verkostot käsittelisivätkin komission valitsemia aiheita. Komitea pohtii myös joidenkin valittujen aiheiden ja Euroopan aluekehitysrahaston (2) painopisteiden keskinäistä johdonmukaisuutta. Tässä yhteydessä tulisi tuoda erityisen selkeästi esille Euroopan sosiaalirahastoon suoraan liittyvien aiheiden kelpoisuus.

Aloitteen rahoituskehys

ALUEIDEN KOMITEA

| 19. | toteaa, että koheesiopolitiikan rahoitukseen saatavilla olevien varojen käytön tehostaminen edellyttää yleisesti ottaen valtakunnallisten ja alueellisten viranomaisten sitoutumista sekä Euroopan komission yhä suorempaa osallistumista. Tässä yhteydessä tulee määritellä vapaaehtoispohjalta uusia alueiden, paikallisyhteisöjen ja komission välisen vuorovaikutuksen, vaihtotoiminnan ja yhteistyön muotoja. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että koheesiopolitiikan rahoitukseen saatavilla olevien varojen käytön tehostaminen edellyttää yleisesti ottaen valtakunnallisten ja alueellisten viranomaisten sitoutumista sekä Euroopan komission yhä suorempaa osallistumista. Tässä yhteydessä tulee määritellä vapaaehtoispohjalta uusia alueiden, paikallisyhteisöjen ja komission välisen vuorovaikutuksen, vaihtotoiminnan ja yhteistyön muotoja.

| 20. | katsoo, että aloitteelle kaavailtu rahoituskehys tulisi lisäksi määritellä nykyistä tarkemmin ja ottaa erityisesti huomioon tarve saada resursseja eri lähteistä: vuosien 2000–2006 ohjelmista mahdollisesti ylitse jääneet resurssit, kaksi uutta toimenpideohjelmaa (prosentuaalista suhdetta ei ole vielä määritelty ohjelmien budjeteissa), keskeiset alueelliset ohjelmat ja komissiolta suoraan saatavilla oleva tekninen apu. Tässä yhteydessä Interreg IV C- ja Urbact 2007–2013 -välineistä myönnettävät varat riittävät vain sysäyksen antamiseen keskeisten ohjelmien täytäntöönpanolle. Aloitteiden rahoituksen päävastuun on kuuluttava keskeisille ohjelmille. Jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuden suuruutta määritettäessä on tarkoituksenmukaista ottaa huomioon rajoitukset, jotka johtuvat jäsenvaltioiden tarpeesta varmistaa julkisen talouden tasapaino. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että aloitteelle kaavailtu rahoituskehys tulisi lisäksi määritellä nykyistä tarkemmin ja ottaa erityisesti huomioon tarve saada resursseja eri lähteistä: vuosien 2000–2006 ohjelmista mahdollisesti ylitse jääneet resurssit, kaksi uutta toimenpideohjelmaa (prosentuaalista suhdetta ei ole vielä määritelty ohjelmien budjeteissa), keskeiset alueelliset ohjelmat ja komissiolta suoraan saatavilla oleva tekninen apu. Tässä yhteydessä Interreg IV C- ja Urbact 2007–2013 -välineistä myönnettävät varat riittävät vain sysäyksen antamiseen keskeisten ohjelmien täytäntöönpanolle. Aloitteiden rahoituksen päävastuun on kuuluttava keskeisille ohjelmille. Jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuden suuruutta määritettäessä on tarkoituksenmukaista ottaa huomioon rajoitukset, jotka johtuvat jäsenvaltioiden tarpeesta varmistaa julkisen talouden tasapaino.

Toteuttamistavat ja aloitteeseen osallistuminen

ALUEIDEN KOMITEA

| 21. | katsoo, että aloite olisi organisoitava niin, että on helppo tunnistaa alueiden parhaat toimintatavat ja luoda yksinkertaisia mekanismeja näiden tapojen välittämiseksi muille Euroopan unionin alueille. Toisin sanoen eräiden aikaisempien yhteisön aloitteiden tavoin ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen olisi toimittava kannusteena hyville ideoille ja aloitteille ja niiden liikkeelle panevana voimana. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että aloite olisi organisoitava niin, että on helppo tunnistaa alueiden parhaat toimintatavat ja luoda yksinkertaisia mekanismeja näiden tapojen välittämiseksi muille Euroopan unionin alueille. Toisin sanoen eräiden aikaisempien yhteisön aloitteiden tavoin ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen olisi toimittava kannusteena hyville ideoille ja aloitteille ja niiden liikkeelle panevana voimana.

| 22. | korostaa, että aloitteen tarkoituksenmukaisuutta varmistettaessa demonstroinnilla ja tiedon levittämisellä on merkittävä vaikutus. ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen tulee lunastaa paikkansa dynaamisella toiminnalla ja erityisesti osoittamalla, että sen avulla parhaat hankkeet voidaan todella sisällyttää koheesiopolitiikan keskeiseen ohjelmatyöhön (main stream) ja varmistaa siten niiden rahoitus. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että aloitteen tarkoituksenmukaisuutta varmistettaessa demonstroinnilla ja tiedon levittämisellä on merkittävä vaikutus. ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen tulee lunastaa paikkansa dynaamisella toiminnalla ja erityisesti osoittamalla, että sen avulla parhaat hankkeet voidaan todella sisällyttää koheesiopolitiikan keskeiseen ohjelmatyöhön (main stream) ja varmistaa siten niiden rahoitus.

| 23. | pitää myönteisenä, että osana aloitteeseen liittyvää viestintäpolitiikkaa aluepolitiikan pääosastolta saatiin 31. tammikuuta 2006 pidetyssä COTER-valiokunnan kokouksessa tieto siitä, että alueiden komitealla on yhden jäsenen edustus ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteeseen liittyvän vuotuisen innovaatiopalkinnon arviointilautakunnassa. |
| --- | --- |

23.

pitää myönteisenä, että osana aloitteeseen liittyvää viestintäpolitiikkaa aluepolitiikan pääosastolta saatiin 31. tammikuuta 2006 pidetyssä COTER-valiokunnan kokouksessa tieto siitä, että alueiden komitealla on yhden jäsenen edustus ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteeseen liittyvän vuotuisen innovaatiopalkinnon arviointilautakunnassa.

| 24. | korostaa, että aloitteesta tiedottaminen ja tiedon jakaminen ovat olennaisen tärkeitä aloitteen levittämiseksi. Aloitteeseen liittyvissä vuotuisissa kokouksissa tulisi esitellä parhaita käytänteitä ja mahdollisuuksia niiden toteuttamiseen Euroopan alueilla ja kunnissa. Alueiden komitea tekee komission kanssa mielellään yhteistyötä tässä asiassa, etenkin kysymyksissä, jotka koskevat tietojen vaihtoa Lissabonin strategian seurantafoorumin kanssa. Komitean mielestä aloitteesta tulisi levittää yhä enemmän tietoa jo meneillään olevasta valmisteluvaiheesta lähtien. Eräät viiteasiakirjat, kuten teemaehdotukset sisältävä komission yksiköiden valmisteluasiakirja (3), ovat toistaiseksi saatavilla vain englanninkielisinä. Ne tulisi saada jakoon muillakin EU:n virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että aloitteesta tiedottaminen ja tiedon jakaminen ovat olennaisen tärkeitä aloitteen levittämiseksi. Aloitteeseen liittyvissä vuotuisissa kokouksissa tulisi esitellä parhaita käytänteitä ja mahdollisuuksia niiden toteuttamiseen Euroopan alueilla ja kunnissa. Alueiden komitea tekee komission kanssa mielellään yhteistyötä tässä asiassa, etenkin kysymyksissä, jotka koskevat tietojen vaihtoa Lissabonin strategian seurantafoorumin kanssa. Komitean mielestä aloitteesta tulisi levittää yhä enemmän tietoa jo meneillään olevasta valmisteluvaiheesta lähtien. Eräät viiteasiakirjat, kuten teemaehdotukset sisältävä komission yksiköiden valmisteluasiakirja (3), ovat toistaiseksi saatavilla vain englanninkielisinä. Ne tulisi saada jakoon muillakin EU:n virallisilla kielillä.

| 25. | on tyytyväinen siihen, että komissio on tähän mennessä järjestänyt kolme kokousta ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen yhteydessä. Lisäksi komitea pitää aiheellisena suosittaa, että jo mainittujen lisäksi käynnistettäisiin muitakin viestintäaloitteita ja järjestettäisiin tapaamismahdollisuuksia (kohtaamispaikat, konferenssit, virtuaaliset ja todelliset foorumit jne.). Erityisen tärkeää olisi laatia viestintään, tiedonvälitykseen ja -levitykseen liittyvistä toimista koordinoitu viestintäsuunnitelma, jonka avulla toiminnalle luotaisiin monivuotinen aika- ja koordinointikehys ja johon sisältyisivät komission ja muiden asianomaisten toimijoiden tiedotusyksiköiltä odotettavat panokset. Alueiden komitean tulisi olla tässä yhteydessä erityisroolissa, ja se osallistuu mielellään tarvittaviin lisäpohdintoihin. |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen siihen, että komissio on tähän mennessä järjestänyt kolme kokousta ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen yhteydessä. Lisäksi komitea pitää aiheellisena suosittaa, että jo mainittujen lisäksi käynnistettäisiin muitakin viestintäaloitteita ja järjestettäisiin tapaamismahdollisuuksia (kohtaamispaikat, konferenssit, virtuaaliset ja todelliset foorumit jne.). Erityisen tärkeää olisi laatia viestintään, tiedonvälitykseen ja -levitykseen liittyvistä toimista koordinoitu viestintäsuunnitelma, jonka avulla toiminnalle luotaisiin monivuotinen aika- ja koordinointikehys ja johon sisältyisivät komission ja muiden asianomaisten toimijoiden tiedotusyksiköiltä odotettavat panokset. Alueiden komitean tulisi olla tässä yhteydessä erityisroolissa, ja se osallistuu mielellään tarvittaviin lisäpohdintoihin.

| 26. | ehdottaa, että tavoitteen 3 ohjelmia hallinnoivien viranomaisten käyttöön annetaan lisävaroja, jotta aloite mahdollistaa alueellisen yhteistyön verkkojen hyödyntämisen Lissabonin strategian toteuttamisessa erityisesti kansalaisten hyväksi Euroopan komission K-suunnitelman puitteissa (4). |
| --- | --- |

26.

ehdottaa, että tavoitteen 3 ohjelmia hallinnoivien viranomaisten käyttöön annetaan lisävaroja, jotta aloite mahdollistaa alueellisen yhteistyön verkkojen hyödyntämisen Lissabonin strategian toteuttamisessa erityisesti kansalaisten hyväksi Euroopan komission K-suunnitelman puitteissa (4).

| 27. | kannattaa Euroopan komission ehdotuksia järjestää tämän aloitteen osana määräajoin aihekohtaisia konferensseja ja sisällyttää nopeutetussa menettelyssä erityisen onnistuneita rakennepolitiikan ideoita rakennerahastojen tärkeimpiin ohjelmiin. |
| --- | --- |

27.

kannattaa Euroopan komission ehdotuksia järjestää tämän aloitteen osana määräajoin aihekohtaisia konferensseja ja sisällyttää nopeutetussa menettelyssä erityisen onnistuneita rakennepolitiikan ideoita rakennerahastojen tärkeimpiin ohjelmiin.

| 28. | pohtii, kuinka paljon aikaa aloitteen käynnistäminen vaatii. Sen toteuttaminen pääsee täyteen vauhtiin vasta vuoden 2007 jälkipuoliskolla. Komissio on ilmoittanut aikovansa jo käynnistää muutamia nopeutettuja toimia ja rahoittaa ne varoilla, jotka jäävät mahdollisesti ylitse vielä toteutettavina olevista ohjelmista (Interreg III C ja nykyinen Urbact). Siten uudet ohjelmat saataisiin toimintavalmiiksi suunniteltua aikaisemmin. Kaavailtuja määräaikoja olisikin viisasta yleisesti ottaen täsmentää. |
| --- | --- |

28.

pohtii, kuinka paljon aikaa aloitteen käynnistäminen vaatii. Sen toteuttaminen pääsee täyteen vauhtiin vasta vuoden 2007 jälkipuoliskolla. Komissio on ilmoittanut aikovansa jo käynnistää muutamia nopeutettuja toimia ja rahoittaa ne varoilla, jotka jäävät mahdollisesti ylitse vielä toteutettavina olevista ohjelmista (Interreg III C ja nykyinen Urbact). Siten uudet ohjelmat saataisiin toimintavalmiiksi suunniteltua aikaisemmin. Kaavailtuja määräaikoja olisikin viisasta yleisesti ottaen täsmentää.

| 29. | ehdottaa, että Interreg IV C- ja Urbact 2007–2013 -ohjelmien seurantakomiteoihin osallistuisi alueiden komiteasta yksi jäsen neuvoa-antavassa ominaisuudessa. Näin varmistettaisiin asianmukainen vuorovaikutus ja yhteistyö ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen toteutuksessa ja tunnustettaisiin alueiden komitean etuoikeutettu rooli alue- ja paikallisyhteisöjen edustajana Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

29.

ehdottaa, että Interreg IV C- ja Urbact 2007–2013 -ohjelmien seurantakomiteoihin osallistuisi alueiden komiteasta yksi jäsen neuvoa-antavassa ominaisuudessa. Näin varmistettaisiin asianmukainen vuorovaikutus ja yhteistyö ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen toteutuksessa ja tunnustettaisiin alueiden komitean etuoikeutettu rooli alue- ja paikallisyhteisöjen edustajana Euroopan tasolla.

| 30. | ehdottaa, että toimielimet käyvät säännöllistä vuoropuhelua kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan muodostamien järjestöjen kanssa ja vahvistavat näin osallistavaa demokratiaa. |
| --- | --- |

30.

ehdottaa, että toimielimet käyvät säännöllistä vuoropuhelua kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan muodostamien järjestöjen kanssa ja vahvistavat näin osallistavaa demokratiaa.

| 31. | pyytää komissiota esittämään lisätietoja aloitteen hallinnoinnin yksityiskohdista. On tärkeää määritellä, millä tavoin komission pääosastot ja alueet ja kunnat voivat tehdä yhteistyötä ja miten komission ja alueiden komitean yhteydet järjestetään. |
| --- | --- |

31.

pyytää komissiota esittämään lisätietoja aloitteen hallinnoinnin yksityiskohdista. On tärkeää määritellä, millä tavoin komission pääosastot ja alueet ja kunnat voivat tehdä yhteistyötä ja miten komission ja alueiden komitean yhteydet järjestetään.

| 32. | kehottaa ohjelman seurantakomiteaa tekemään päätöksen siitä, että toimintaohjelmassa hyväksytään innovatiivisia toimia sellaisen verkoston puitteissa, jonka toimintaan alue osallistuu. |
| --- | --- |

32.

kehottaa ohjelman seurantakomiteaa tekemään päätöksen siitä, että toimintaohjelmassa hyväksytään innovatiivisia toimia sellaisen verkoston puitteissa, jonka toimintaan alue osallistuu.

| 33. | korostaa, että aloitteen tavoitteena on välittää verkostoista saadut parhaat ideat keskeiseen ohjelmatyöhön. Komitea kehottaakin selventämään parhaiden käytänteiden valintaprosessia ja siis sitä, miten käytänteitä seurannan yhteydessä arvioidaan. Se ehdottaa, että alueille, kunnille ja muille alue- ja paikallisyhteisöille varattaisiin vapaaehtoisen hakemusten lähettämisen ohella mahdollisuus esittää komissiolle myöhemmin määriteltävien yksinkertaisten ja joustavien menettelysääntöjen mukaisesti ehdotuksia ja huomioita, jotka liittyvät verkostojen luomisen tai laajentamisen kannalta erityisen kiinnostaviin ja ehkä hyödyllisiin kokemuksiin aloitteen piiriin kuuluvilla aihealueilla. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että aloitteen tavoitteena on välittää verkostoista saadut parhaat ideat keskeiseen ohjelmatyöhön. Komitea kehottaakin selventämään parhaiden käytänteiden valintaprosessia ja siis sitä, miten käytänteitä seurannan yhteydessä arvioidaan. Se ehdottaa, että alueille, kunnille ja muille alue- ja paikallisyhteisöille varattaisiin vapaaehtoisen hakemusten lähettämisen ohella mahdollisuus esittää komissiolle myöhemmin määriteltävien yksinkertaisten ja joustavien menettelysääntöjen mukaisesti ehdotuksia ja huomioita, jotka liittyvät verkostojen luomisen tai laajentamisen kannalta erityisen kiinnostaviin ja ehkä hyödyllisiin kokemuksiin aloitteen piiriin kuuluvilla aihealueilla.

| 34. | pyytää Euroopan komissiota antamaan selventäviä tietoja myös aloitteeseen liittyvän teknisen avun organisoinnista ja rahoituksesta. Tekninen apu on komitean mielestä erittäin tärkeää sen varmistamiseksi, että parhaita käytänteitä hyödynnetään tehokkaasti. Komitea katsoo myös, että tarvitaan metodologista tukea, jotta todellisia innovaatioita voidaan arvioida ja tunnistaa sellaiset, jotka voidaan välittää edelleen ja joita voidaan kehittää. Komitea ehdottaa siksi, että komissio ryhtyy hoitamaan tätä tehtävää yhteistyössä ulkopuolisten arvioijien kanssa aihealakohtaisesti ja seurantakomitean päätösten mukaisesti. |
| --- | --- |

34.

pyytää Euroopan komissiota antamaan selventäviä tietoja myös aloitteeseen liittyvän teknisen avun organisoinnista ja rahoituksesta. Tekninen apu on komitean mielestä erittäin tärkeää sen varmistamiseksi, että parhaita käytänteitä hyödynnetään tehokkaasti. Komitea katsoo myös, että tarvitaan metodologista tukea, jotta todellisia innovaatioita voidaan arvioida ja tunnistaa sellaiset, jotka voidaan välittää edelleen ja joita voidaan kehittää. Komitea ehdottaa siksi, että komissio ryhtyy hoitamaan tätä tehtävää yhteistyössä ulkopuolisten arvioijien kanssa aihealakohtaisesti ja seurantakomitean päätösten mukaisesti.

| 35. | pohtii aloitteelle annetun nimen tarkoituksenmukaisuutta ja kattavuutta. Komiteaa askarruttaa, onko nimi ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” todella paras mahdollinen vai uhkaako se sekoittua muihin aloitteisiin (esim. ”tietämyksen alueet” tai Lissabonin ryhmä). Komitea katsoo, että viestintävaikutuksen kannalta olisi ollut suotavampaa antaa aloitteen nimeksi ”Alueet ja kunnat talouden muutosten edistäjinä”, mutta myöntää, että kattava termi ”alueet” on asetettu etusijalle juuri sen vuoksi, että siihen sisältyy alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden eri institutionaaliset tasot. |
| --- | --- |

35.

pohtii aloitteelle annetun nimen tarkoituksenmukaisuutta ja kattavuutta. Komiteaa askarruttaa, onko nimi ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” todella paras mahdollinen vai uhkaako se sekoittua muihin aloitteisiin (esim. ”tietämyksen alueet” tai Lissabonin ryhmä). Komitea katsoo, että viestintävaikutuksen kannalta olisi ollut suotavampaa antaa aloitteen nimeksi ”Alueet ja kunnat talouden muutosten edistäjinä”, mutta myöntää, että kattava termi ”alueet” on asetettu etusijalle juuri sen vuoksi, että siihen sisältyy alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden eri institutionaaliset tasot.

Lissabonin strategian seurantafoorumi

ALUEIDEN KOMITEA

| 36. | tähdentää, että komitea on perustanut Lissabonin strategian seurantafoorumin, jota se pitää alue- ja paikallisviranomaisille käyttökelpoisena operatiivisena välineenä. Sen tavoitteena on tuoda esille kyseisten hallintotasojen panosta Lissabonin strategiaan ja lisätä alue- ja paikallistason sitoutumista Lissabonin strategiaan. Vuorovaikutteinen yhteysfoorumi käynnistyi vuonna 2006. Tätä nykyä seurantafoorumiin osallistuu 100 aluetta ja kuntaa. Foorumin päätavoitteena on auttaa alueita löytämään yhä paremmin paikkansa Euroopassa meneillään olevissa modernisointihankkeissa ja irtautumaan pelkästään valtakunnallisesta katsantokannasta. Foorumin toimintamuotoina ovat seuranta (tarvearviointi), vertailuanalyysi (avoimuus yhteisötasolla), työryhmätyöskentely ja vuorovaikutus (kokemusten vaihto verkon välityksellä). |
| --- | --- |

36.

tähdentää, että komitea on perustanut Lissabonin strategian seurantafoorumin, jota se pitää alue- ja paikallisviranomaisille käyttökelpoisena operatiivisena välineenä. Sen tavoitteena on tuoda esille kyseisten hallintotasojen panosta Lissabonin strategiaan ja lisätä alue- ja paikallistason sitoutumista Lissabonin strategiaan. Vuorovaikutteinen yhteysfoorumi käynnistyi vuonna 2006. Tätä nykyä seurantafoorumiin osallistuu 100 aluetta ja kuntaa. Foorumin päätavoitteena on auttaa alueita löytämään yhä paremmin paikkansa Euroopassa meneillään olevissa modernisointihankkeissa ja irtautumaan pelkästään valtakunnallisesta katsantokannasta. Foorumin toimintamuotoina ovat seuranta (tarvearviointi), vertailuanalyysi (avoimuus yhteisötasolla), työryhmätyöskentely ja vuorovaikutus (kokemusten vaihto verkon välityksellä).

| 37. | pyytää Euroopan komissiota varmistamaan, että työskentelyssä pyritään yksinkertaisuuteen ja vältetään mutkikkaita menettelyjä. Komitean mielestä tavoitteena tulee olla yhteisvaikutus ja täydentävyys aluepolitiikan kanssa. ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteelle ja alueiden komiteassa toimivalle Lissabonin strategian seurantafoorumille tulisikin löytää yhteisiä nimittäjiä. |
| --- | --- |

37.

pyytää Euroopan komissiota varmistamaan, että työskentelyssä pyritään yksinkertaisuuteen ja vältetään mutkikkaita menettelyjä. Komitean mielestä tavoitteena tulee olla yhteisvaikutus ja täydentävyys aluepolitiikan kanssa. ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteelle ja alueiden komiteassa toimivalle Lissabonin strategian seurantafoorumille tulisikin löytää yhteisiä nimittäjiä.

| 38. | ehdottaa erityisesti, että helpotetaan asianmukaisella ja tehokkaalla tavalla aloitteen ja Lissabonin strategian seurantafoorumin välistä vuorovaikutusta, kun otetaan huomioon seurantafoorumin rooli paikkana keskustelulle ja Euroopan alueiden ja kuntien kokemusten vertailulle. Tavoitteena on helpottaa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen alueiden välisten verkkojen valintaa sekä tarjota valintaprosessia varten ajatuksia ja ehdotuksia erityisesti nopeutetussa menettelyvaihtoehdossa. Samanaikaisesti seurantafoorumin tulisi ylläpitää ja hyödyntää omaa rooliaan Lissabonin strategian suunnittelun ja toteuttamisen hallinnollisten näkökohtien ja poliittisten suuntausten seurannassa. Alueiden komitea on tässä yhteydessä valmis luomaan tarvittavaa institutionaalista ja operatiivista synergiaa komission sekä Interreg IV C- ja Urbact-ohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

38.

ehdottaa erityisesti, että helpotetaan asianmukaisella ja tehokkaalla tavalla aloitteen ja Lissabonin strategian seurantafoorumin välistä vuorovaikutusta, kun otetaan huomioon seurantafoorumin rooli paikkana keskustelulle ja Euroopan alueiden ja kuntien kokemusten vertailulle. Tavoitteena on helpottaa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen alueiden välisten verkkojen valintaa sekä tarjota valintaprosessia varten ajatuksia ja ehdotuksia erityisesti nopeutetussa menettelyvaihtoehdossa. Samanaikaisesti seurantafoorumin tulisi ylläpitää ja hyödyntää omaa rooliaan Lissabonin strategian suunnittelun ja toteuttamisen hallinnollisten näkökohtien ja poliittisten suuntausten seurannassa. Alueiden komitea on tässä yhteydessä valmis luomaan tarvittavaa institutionaalista ja operatiivista synergiaa komission sekä Interreg IV C- ja Urbact-ohjelmien kanssa.

Alueiden komitea edustajan, avustajan ja tukijan roolissa

ALUEIDEN KOMITEA

| 39. | ehdottaa lopuksi, että alueiden komitealla olisi ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitetta toteutettaessa omien institutionaalisten tehtäviensä mukaisesti ehkä ratkaisevan tärkeäksi osoittautuva edustajan, avustajan ja tukijan rooli. Tämä ehdotus perustuu edellä esitettyihin seikkoihin sekä aloitteen tavoitteenasetteluun ja merkitykseen. Komitea kiinnittää huomiota erityisesti seuraaviin tässä lausunnossa esittämiinsä toimintamuotoihin, joiden avulla kyseistä roolia voidaan ilmentää:






  a) | osallistuminen uusien toimenpideohjelmien Interreg IV C ja Urbact 2007–2013 laadintaan asianmukaisten kuulemis- ja/tai osallistumismenettelyjen mukaisesti |
| --- | --- | --- |

39.

ehdottaa lopuksi, että alueiden komitealla olisi ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitetta toteutettaessa omien institutionaalisten tehtäviensä mukaisesti ehkä ratkaisevan tärkeäksi osoittautuva edustajan, avustajan ja tukijan rooli. Tämä ehdotus perustuu edellä esitettyihin seikkoihin sekä aloitteen tavoitteenasetteluun ja merkitykseen. Komitea kiinnittää huomiota erityisesti seuraaviin tässä lausunnossa esittämiinsä toimintamuotoihin, joiden avulla kyseistä roolia voidaan ilmentää:

a)

osallistuminen uusien toimenpideohjelmien Interreg IV C ja Urbact 2007–2013 laadintaan asianmukaisten kuulemis- ja/tai osallistumismenettelyjen mukaisesti

| b) | tosiasiallinen rooli alue- ja paikallisulottuvuuden nivomisessa ennalta valittuihin aihealueisiin määriteltäessä yleisiä temaattisia suuntaviivoja, toteuttamismuotoja sekä asiaan suoraan liittyviä ohjelmia (Interreg IV C ja Urbact 2007–2013); tässä tarkoituksessa jatkuva tietojenvaihto kyseisten ohjelmien hallintoviranomaisten kanssa sekä mahdollisesti viranomaisten säännöllisiä kuulemisia alueiden komiteassa ja viranomaisten säännöllinen raportointi komitealle |
| --- | --- |

b)

tosiasiallinen rooli alue- ja paikallisulottuvuuden nivomisessa ennalta valittuihin aihealueisiin määriteltäessä yleisiä temaattisia suuntaviivoja, toteuttamismuotoja sekä asiaan suoraan liittyviä ohjelmia (Interreg IV C ja Urbact 2007–2013); tässä tarkoituksessa jatkuva tietojenvaihto kyseisten ohjelmien hallintoviranomaisten kanssa sekä mahdollisesti viranomaisten säännöllisiä kuulemisia alueiden komiteassa ja viranomaisten säännöllinen raportointi komitealle

| c) | komission ja alueiden komitean edustajien vastavuoroinen osallistuminen komission ja alueiden komitean järjestämiin tapahtumiin, jotta ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen yhteydessä saatuja kokemuksia voidaan vaihtaa ja niistä voidaan levittää tietoa |
| --- | --- |

c)

komission ja alueiden komitean edustajien vastavuoroinen osallistuminen komission ja alueiden komitean järjestämiin tapahtumiin, jotta ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen yhteydessä saatuja kokemuksia voidaan vaihtaa ja niistä voidaan levittää tietoa

| d) | osallistuminen Interreg IV C- ja Urbact 2007–2013 -ohjelmien toteutukseen neuvoa-antavassa ominaisuudessa, siten että alueiden komitea nimeää yhden jäsenensä kummankin ohjelman seurantakomiteaan |
| --- | --- |

d)

osallistuminen Interreg IV C- ja Urbact 2007–2013 -ohjelmien toteutukseen neuvoa-antavassa ominaisuudessa, siten että alueiden komitea nimeää yhden jäsenensä kummankin ohjelman seurantakomiteaan

| e) | mm. ennakkoselvityksen laadintaan perustuva yhteistyö sen edistämiseksi, että tulevissa verkostoissa hyödynnetään eurooppalaista alueellista yhteistyön yhtymää (EAYY), joka on alueyhteistyön suuntaamiseksi ja helpottamiseksi luotu uusi oikeudellinen väline |
| --- | --- |

e)

mm. ennakkoselvityksen laadintaan perustuva yhteistyö sen edistämiseksi, että tulevissa verkostoissa hyödynnetään eurooppalaista alueellista yhteistyön yhtymää (EAYY), joka on alueyhteistyön suuntaamiseksi ja helpottamiseksi luotu uusi oikeudellinen väline

| f) | aktiivinen osallistuminen koordinoidun viestintäsuunnitelman mukaiseen demonstrointi- ja tiedotustoimintaan kyseisen suunnitelman laadinnan yhteydessä sovittavalla tavalla |
| --- | --- |

f)

aktiivinen osallistuminen koordinoidun viestintäsuunnitelman mukaiseen demonstrointi- ja tiedotustoimintaan kyseisen suunnitelman laadinnan yhteydessä sovittavalla tavalla

| g) | ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen ja alueiden komiteassa toimivan Lissabonin strategian seurantafoorumin toiminnallisen synergian ja täydentävyyden varmistaminen. |
| --- | --- |

g)

”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen ja alueiden komiteassa toimivan Lissabonin strategian seurantafoorumin toiminnallisen synergian ja täydentävyyden varmistaminen.

| 40. | kehottaa käsittelemään ja arvioimaan aloitteen edistymistä ja kysymyksenasettelua yhteisessä konferenssissa. |
| --- | --- |

40.

kehottaa käsittelemään ja arvioimaan aloitteen edistymistä ja kysymyksenasettelua yhteisessä konferenssissa.

Bryssel 7. kesäkuuta 2007.

Alueiden komitean

Puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

II   Asian käsittely

| Otsikko | Komission tiedonanto — Alueet talouden muutosten edistäjinä |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | KOM(2006) 675 lopullinen |
| Oikeusperusta | omaehtoinen lausuntopyyntö, 265 artiklan ensimmäinen kohta |
| Perusta työjärjestyksessä | |
| Neuvoston lausuntopyyntö/Komission kirje | 8.11.2006 |
| Puheenjohtajan/työvaliokunnan päätös | 9.1.2007 |
| Vastaava valiokunta | ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunta (COTER) |
| Esittelijä | Ravennan kaupunginvaltuutettu Alvaro
  Ancisi (IT, PPE) |
| Analyysimuistio | 16.1.2007 |
| Valiokuntakäsittely | 16.3.2007 |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 16.3.2007 |
| Äänestystulos valiokunnassa | Hyväksyttiin yksimielisesti. |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 6.–7.6.2007 |
| Komitean aiempi lausunto | |

Otsikko

Otsikko

Komission tiedonanto — Alueet talouden muutosten edistäjinä

Viiteasiakirja

Viiteasiakirja

KOM(2006) 675 lopullinen

Oikeusperusta

Oikeusperusta

omaehtoinen lausuntopyyntö, 265 artiklan ensimmäinen kohta

Perusta työjärjestyksessä

Perusta työjärjestyksessä

Neuvoston lausuntopyyntö/Komission kirje

Neuvoston lausuntopyyntö/Komission kirje

8.11.2006

Puheenjohtajan/työvaliokunnan päätös

Puheenjohtajan/työvaliokunnan päätös

9.1.2007

Vastaava valiokunta

Vastaava valiokunta

”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunta (COTER)

Esittelijä

Esittelijä

Ravennan kaupunginvaltuutettu Alvaro
  Ancisi (IT, PPE)

Alvaro

Ancisi

Analyysimuistio

Analyysimuistio

16.1.2007

Valiokuntakäsittely

Valiokuntakäsittely

16.3.2007

Hyväksyminen valiokunnassa

Hyväksyminen valiokunnassa

16.3.2007

Äänestystulos valiokunnassa

Äänestystulos valiokunnassa

Hyväksyttiin yksimielisesti.

Hyväksyminen täysistunnossa

Hyväksyminen täysistunnossa

6.–7.6.2007

Komitean aiempi lausunto

Komitean aiempi lausunto

---

(1)  Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2006) 1432, 8.11.2006.

1

(2)  Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1080/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1783/1999 kumoamisesta, 4, 5 ja 6 artikla.

2

(3)  Ks. edellinen alaviite.

3

(4)  Tässä viitataan vuonna 2005 käynnistettyyn Euroopan komission suunnitelmaan Debate Europe, Kansanvalta — kuunteleminen — keskustelu: Euroopan tulevaisuus.

4

Debate Europe

---