# Jurnalul Oficial C 134/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 134 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6324 aprilie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 134

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6324 aprilie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Adunarea Parlamentară Euronest |
| 2020/C 134/01 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la supravegherea parlamentară ca instrument de consolidare a democrației, a responsabilității și a eficacității instituțiilor statului în țările Parteneriatului estic | 1 |
| 2020/C 134/02 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la facilitarea digitalizării pentru a îmbunătăți eficiența și a stimula creșterea economică în UE și în țările din cadrul Parteneriatului estic | 7 |
| 2020/C 134/03 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la solidaritate și apropiere în sectorul energiei – spre un cadru de reglementare progresiv | 11 |
| 2020/C 134/04 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la inovarea în educație și reformele în domeniul educației în UE și țările partenere din Europa de Est: provocări și oportunități | 16 |
| 2020/C 134/05 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la viitorul Strategiei Trio Plus 2030: construind un viitor al Parteneriatului estic | 22 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

2020/C 134/01

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la supravegherea parlamentară ca instrument de consolidare a democrației, a responsabilității și a eficacității instituțiilor statului în țările Parteneriatului estic

1

2020/C 134/02

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la facilitarea digitalizării pentru a îmbunătăți eficiența și a stimula creșterea economică în UE și în țările din cadrul Parteneriatului estic

7

2020/C 134/03

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la solidaritate și apropiere în sectorul energiei – spre un cadru de reglementare progresiv

11

2020/C 134/04

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la inovarea în educație și reformele în domeniul educației în UE și țările partenere din Europa de Est: provocări și oportunități

16

2020/C 134/05

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la viitorul Strategiei Trio Plus 2030: construind un viitor al Parteneriatului estic

22

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

| 24.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/1

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la supravegherea parlamentară ca instrument de consolidare a democrației, a responsabilității și a eficacității instituțiilor statului în țările Parteneriatului estic

(2020/C 134/01)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Declarația comună a reuniunii la nivel înalt privind Parteneriatul estic din 24 noiembrie 2017 care a avut loc la Bruxelles și declarațiile care au precedat-o, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a reuniunii la nivel înalt privind Parteneriatul estic din 24 noiembrie 2017 care a avut loc la Bruxelles și declarațiile care au precedat-o,

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a UE din iunie 2016, intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică” și rapoartele sale privind punerea în aplicare din anul 1 (2016) și 2 (2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a UE din iunie 2016, intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică” și rapoartele sale privind punerea în aplicare din anul 1 (2016) și 2 (2017),

| — | având în vedere Documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă din 9 iunie 2017 intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020: concentrarea asupra priorităților-cheie și a rezultatelor concrete”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă din 9 iunie 2017 intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020: concentrarea asupra priorităților-cheie și a rezultatelor concrete”,

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate,

| — | având în vedere raportul Comisiei Europene și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate / Vicepreședintele Comisiei din 18 mai 2017 privind punerea în aplicare a revizuirii politicii europene de vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei Europene și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate / Vicepreședintele Comisiei din 18 mai 2017 privind punerea în aplicare a revizuirii politicii europene de vecinătate,

| — | având în vedere recomandarea Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind Parteneriatul estic, în perioada premergătoare reuniunii la nivel înalt din noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind Parteneriatul estic, în perioada premergătoare reuniunii la nivel înalt din noiembrie 2017,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 3 aprilie 2012 referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării între guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate împuternicirii societății civile, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 3 aprilie 2012 referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării între guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate împuternicirii societății civile,

| — | având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Armenia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Armenia,

| A. | întrucât supravegherea parlamentară eficace este un pilon al unei democrații care funcționează bine, în conformitate cu principiile statului de drept, și joacă un rol esențial în guvernanța democratică, contribuind la îmbunătățirea calității politicilor, programelor și practicilor organelor de conducere și oferind o mai mare legitimitate politicilor respective; |
| --- | --- |

A.

întrucât supravegherea parlamentară eficace este un pilon al unei democrații care funcționează bine, în conformitate cu principiile statului de drept, și joacă un rol esențial în guvernanța democratică, contribuind la îmbunătățirea calității politicilor, programelor și practicilor organelor de conducere și oferind o mai mare legitimitate politicilor respective;

| B. | întrucât consolidarea capacității parlamentelor din țările Parteneriatului estic (EaP) în ceea ce privește supravegherea eficace este de o importanță crucială și ar trebui sprijinită de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât consolidarea capacității parlamentelor din țările Parteneriatului estic (EaP) în ceea ce privește supravegherea eficace este de o importanță crucială și ar trebui sprijinită de Comisia Europeană;

| C. | întrucât, în orice sistem politic care aplică într-adevăr principiul separării puterilor, parlamentul, pe lângă deținerea competențelor legislative și bugetare, exercită, de asemenea, supravegherea și controlul general asupra executivului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în orice sistem politic care aplică într-adevăr principiul separării puterilor, parlamentul, pe lângă deținerea competențelor legislative și bugetare, exercită, de asemenea, supravegherea și controlul general asupra executivului;

| D. | întrucât competențele de control parlamentar acoperă toate politicile și acțiunile politice ale guvernului și ale agențiilor sale și nu se limitează la punerea în aplicare de către executiv a legilor și a bugetului (controlul bugetar); |
| --- | --- |

D.

întrucât competențele de control parlamentar acoperă toate politicile și acțiunile politice ale guvernului și ale agențiilor sale și nu se limitează la punerea în aplicare de către executiv a legilor și a bugetului (controlul bugetar);

| E. | întrucât independența sistemului judiciar este un alt pilon important al unei democrații funcționale; |
| --- | --- |

E.

întrucât independența sistemului judiciar este un alt pilon important al unei democrații funcționale;

| F. | întrucât se disting în general trei sisteme politice, și anume tipul prezidențial de sistem politic, sistemul politic parlamentar și tipurile semi-prezidențiale sau semi-parlamentare de sisteme politice; |
| --- | --- |

F.

întrucât se disting în general trei sisteme politice, și anume tipul prezidențial de sistem politic, sistemul politic parlamentar și tipurile semi-prezidențiale sau semi-parlamentare de sisteme politice;

| G. | întrucât, în plus față de ședințele plenare, comisiile parlamentare sunt înființate pentru a pregăti întreaga activitate a instituției și pentru a garanta o supraveghere zilnică eficientă a guvernului și a politicilor și acțiunilor acesteia; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în plus față de ședințele plenare, comisiile parlamentare sunt înființate pentru a pregăti întreaga activitate a instituției și pentru a garanta o supraveghere zilnică eficientă a guvernului și a politicilor și acțiunilor acesteia;

| H. | întrucât un parlament independent, lipsit de constrângeri și funcțional, care se bucură de toate competențele sale constituționale, inclusiv libertatea de a exercita un control real asupra guvernului și a agențiilor sale, devine o instituție-cheie pentru consolidarea statului de drept, inclusiv pentru o luptă eficace împotriva corupției, care pune capăt impunității; |
| --- | --- |

H.

întrucât un parlament independent, lipsit de constrângeri și funcțional, care se bucură de toate competențele sale constituționale, inclusiv libertatea de a exercita un control real asupra guvernului și a agențiilor sale, devine o instituție-cheie pentru consolidarea statului de drept, inclusiv pentru o luptă eficace împotriva corupției, care pune capăt impunității;

| I. | întrucât organizațiile societății civile, mass-media și instituțiile din domeniul drepturilor omului contribuie la misiunea Parlamentului de supraveghere prin evaluări, anchete și observații privind instituțiile de stat și acțiunile lor; |
| --- | --- |

I.

întrucât organizațiile societății civile, mass-media și instituțiile din domeniul drepturilor omului contribuie la misiunea Parlamentului de supraveghere prin evaluări, anchete și observații privind instituțiile de stat și acțiunile lor;

| J. | întrucât o mass-media independentă liberă și o societate civilă liberă, finanțată suficient și structurată în mod eficient în țară sunt, prin urmare, fundamentale și pentru o funcționare eficientă și sănătoasă a democrației și sprijină parlamentele în îndeplinirea sarcinilor lor de supraveghere; |
| --- | --- |

J.

întrucât o mass-media independentă liberă și o societate civilă liberă, finanțată suficient și structurată în mod eficient în țară sunt, prin urmare, fundamentale și pentru o funcționare eficientă și sănătoasă a democrației și sprijină parlamentele în îndeplinirea sarcinilor lor de supraveghere;

| K. | întrucât procesele de consolidare democratică necesită ca instituțiile politice naționale să fie pregătite să adopte cele mai bune practici și să pună în aplicare lecțiile învățate din experiențele proprii și ale altora; |
| --- | --- |

K.

întrucât procesele de consolidare democratică necesită ca instituțiile politice naționale să fie pregătite să adopte cele mai bune practici și să pună în aplicare lecțiile învățate din experiențele proprii și ale altora;

| L. | întrucât liniile roșii de bază pentru statele democratice sunt stabilite prin aplicarea irevocabilă a separării puterilor, respectarea strictă a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și apărarea fermă a statului de drept; |
| --- | --- |

L.

întrucât liniile roșii de bază pentru statele democratice sunt stabilite prin aplicarea irevocabilă a separării puterilor, respectarea strictă a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și apărarea fermă a statului de drept;

| M. | întrucât alegerile periodice, în conformitate cu standardele internaționale recunoscute, în special în ceea ce privește competitivitatea și transparența, sunt cu siguranță fundamentale, dar luate separat nu sunt dovezile finale ale unui sistem politic democratic; |
| --- | --- |

M.

întrucât alegerile periodice, în conformitate cu standardele internaționale recunoscute, în special în ceea ce privește competitivitatea și transparența, sunt cu siguranță fundamentale, dar luate separat nu sunt dovezile finale ale unui sistem politic democratic;

| N. | întrucât parlamentele pluripartite sunt adesea considerate mult mai reprezentative, iar numărul mare al partidelor orientate ideologic oferă o apropiere mai mare de reprezentarea diferitelor interese ale societății; |
| --- | --- |

N.

întrucât parlamentele pluripartite sunt adesea considerate mult mai reprezentative, iar numărul mare al partidelor orientate ideologic oferă o apropiere mai mare de reprezentarea diferitelor interese ale societății;

| O. | întrucât Grupul de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor al Parlamentului European (DEG) oferă susținere democratică deosebită unei liste de țări prioritare care include cele trei țări ale Parteneriatului estic care au un acord de asociere cu UE — Georgia, Moldova și Ucraina; |
| --- | --- |

O.

întrucât Grupul de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor al Parlamentului European (DEG) oferă susținere democratică deosebită unei liste de țări prioritare care include cele trei țări ale Parteneriatului estic care au un acord de asociere cu UE — Georgia, Moldova și Ucraina;

| P. | întrucât Uniunea Europeană sprijină țările EaP prin proiecte specifice de sprijinire a parlamentelor lor în vederea consolidării supravegherii guvernamentale, cum ar fi „Consolidarea democrației parlamentare în Georgia” 2009-2019 sau, împreună cu Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare, Misiunea ucraineană „Rada pentru Europa” din Ucraina 2016-2018 sau Misiunea de evaluare a nevoilor a Parlamentului European pe lângă Verkhovna Rada a Ucrainei (2015-2016); |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea Europeană sprijină țările EaP prin proiecte specifice de sprijinire a parlamentelor lor în vederea consolidării supravegherii guvernamentale, cum ar fi „Consolidarea democrației parlamentare în Georgia” 2009-2019 sau, împreună cu Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare, Misiunea ucraineană „Rada pentru Europa” din Ucraina 2016-2018 sau Misiunea de evaluare a nevoilor a Parlamentului European pe lângă Verkhovna Rada a Ucrainei (2015-2016);

Abordarea provocărilor cu care se confruntă activitățile de supraveghere parlamentară

| 1. | subliniază că democrația implică reprezentarea egală a femeilor și a bărbaților în posturile cu putere de decizie, iar promovarea femeilor în pozițiile decizionale reprezintă, prin urmare, domenii importante de acțiune; invită statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic să îmbunătățească reprezentarea femeilor în parlament; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că funcțiile de supraveghere, împreună cu impulsul politic, reprezintă una dintre sarcinile principale ale parlamentului de astăzi, ceea ce necesită un proces de comunicare constantă între guvern și parlament, precum și acceptarea de către guvern a responsabilității în fața parlamentului; invită țările EaP să mențină și să dezvolte în continuare sisteme politice care favorizează o astfel de comunicare și responsabilitate constantă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia Europeană să elaboreze un program specific care să vizeze consolidarea supravegherii parlamentare în țările din vecinătatea estică prin: îmbunătățirea coordonării și colaborării dintre agențiile de stat, parlament și organizațiile societății civile, propunând un modul de formare adaptat personalului parlamentelor sau prin sprijinirea reformelor administrative; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apreciază că în toate cele șase țări din Parteneriatul estic lipsesc, în grade diferite, tradiții solide în exercitarea supravegherii parlamentare, ceea ce lasă loc unor lacune în ceea ce privește mecanismele eficiente de răspuns; solicită consolidarea mecanismelor de raportare pentru un dialog sistematic între ramura executivă și parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că procesele de reformă din cadrul administrațiilor parlamentare ale Parteneriatului estic necesită continuitate pentru a asigura sincronizarea între funcțiile întregii infrastructuri parlamentare și nevoile și așteptările zilnice ale deputaților în parlament; subliniază, în acest sens, că administrația trebuie, de asemenea, să fie garantul supravegherii legislative reprezentative depline și adecvate (printre altele, a bugetului) și al altor funcții; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită continuarea reformei administrației publice în țările Parteneriatului estic, deoarece astfel de reforme, dacă sunt abordate în mod corespunzător, vor permite administrațiilor publice să fie orientate într-o mai mare măsură către cetățeni și să fie transparente, oferind, în același timp, cetățenilor și întreprinderilor servicii mai rapide și mai bune; afirmă că o administrație publică eficientă, transparentă și orientată către cetățeni este o condiție prealabilă pentru buna funcționare a guvernanței publice și a dezvoltării socioeconomice în țările Parteneriatului estic și, prin urmare, are un impact asupra calității democrației prin facilitarea și creșterea calității supravegherii parlamentare în țară; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apreciază că în țările cu sisteme prezidențiale puternice, care pot fi observate în Azerbaidjan și Belarus, se pot observa provocări în ceea ce privește amploarea și eficacitatea supravegherii parlamentare, unde președinții au competențe foarte puternice față de parlament și guvern; apreciază faptul că situația din Armenia și Georgia a evoluat în ultimii ani prin reforme constituționale consecutive, trecând la sisteme politice parlamentare pure, urmate de schimbări pașnice ale guvernelor prin intermediul revoluției neviolente, „de catifea”, în cazul Armeniei și prin alegeri în cazul Georgiei; solicită în continuare tuturor celor șase țări ale Parteneriatului estic să pună în aplicare reforme suplimentare pentru a consolida controlul parlamentar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiterează faptul că, atunci când adoptă un act legislativ nou, parlamentele din vecinătatea estică nu ar trebui să se grăbească și ar trebui să adapteze procedurile care permit dezbateri extinse cu opoziția și alte părți interesate cu privire la conținutul și detaliile reformelor, pentru a consolida rolul de supraveghere al principalului organism legislativ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | observă că elitele economice sau de altă natură nepolitică au, în măsură diferită, o influență puternică asupra parlamentarilor din țările Parteneriatului estic, lucru care împiedică un control independent și transparent al politicilor și acțiunilor guvernamentale, precum și realizarea unor reforme administrative eficiente și eficace; este preocupat de cazurile de mobilitate între grupurile politice a unui număr mare de parlamentari pe parcursul mandatelor lor, așa cum s-a întâmplat în Moldova în legislatura 2014-2019; invită parlamentele naționale ale Parteneriatului estic să introducă mijloace de garantare a independenței parlamentarilor și de stopare a practicilor de „gerrymandering” (remanierea arbitrară a circumscripțiilor în vederea obținerii unui avantaj politic inechitabil); solicită țărilor din EaP să impulsioneze reforma legislației electorale, care să conducă la stabilirea unor mijloace de asumare eficientă a răspunderii guvernamentale; reamintește țărilor din EaP că, în timpul modificării legislației electorale, ar trebui să creeze posibilități egale pentru reprezentarea tuturor minorităților etnice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă partidele politice să abordeze reformele electorale prin intermediul unui dialog transpartinic, pentru a asigura un sprijin politic larg; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită autoritățile să pună în aplicare recomandările misiunii OSCE/ODHIR de observare a alegerilor cu mult timp înainte de viitoarele alegeri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act cu îngrijorare de faptul că corupția rămâne un fenomen care pune în pericol încrederea în democrație nu numai în țările Parteneriatului estic, ci și în întreaga Europă; își exprimă îngrijorarea cu privire la corupția din cadrul parlamentului și din cadrul altor instituții de stat, care, chiar dacă a fost redusă în unele țări ale Parteneriatului estic, afectează încă în grade diferite controlul parlamentar efectiv și solicită investigarea transparentă a fiecărui caz cunoscut; subliniază necesitatea asumării răspunderii și a încetării impunității; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că opoziția are un rol special în exercitarea controlului parlamentar, pentru a menține în mod activ un control guvernamental riguros și complet; solicită să se abțină de la orice încercare de a limita opoziția în funcțiile sale de control și de supraveghere și să ofere drepturi garantate prin lege pentru parlamentarii care nu sunt membri ai coaliției sau ai majorității; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiterează faptul că punerea în aplicare a acordurilor cu UE, și anume acordurile de asociere cu Ucraina, Moldova și Georgia, Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat cu Armenia și parteneriatul și acordurile de parteneriat și cooperare cu Azerbaidjan și Belarus, reprezintă o sursă suplimentară de muncă pentru controlul parlamentar, ceea ce necesită o supraveghere și un control deosebit de intensive asupra guvernului, precum și o coordonare eficientă între guvern, parlament și sistemul judiciar în vederea aprofundării procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa capacităților instituțiilor de stat în domeniul afacerilor europene, care are un impact grav asupra punerii în aplicare efective, eficiente și cuprinzătoare a acordurilor de asociere și care conduce la încetinirea eforturilor de integrare europeană; invită țările asociate să își intensifice eforturile de consolidare a unei administrații extrem de motivate, care să poată recurge la resurse suficiente pentru a pune în aplicare pe deplin și cu promptitudine reformele necesare și dispozițiile relevante; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că diversitatea este esențială pentru funcționarea unui parlament care lucrează pentru toți cetățenii săi; invită PE și parlamentele naționale ale Parteneriatului estic să ia măsuri suplimentare pentru a asigura o reprezentare echitabilă a femeilor și a minorităților etnice în rândul membrilor săi; |
| --- | --- |

16.

Promovarea unor schimburi semnificative între Parlamentul European și parlamentele statelor membre ale UE și ale țărilor din EaP și împărtășirea realizărilor

| 17. | salută eforturile de a sprijini țările EaP în eforturile lor de dezvoltare a democrației durabile și a normelor de drept; cu toate acestea, subliniază că, pentru a fi durabilă, este necesară o asumare a acestor procese care să fie înrădăcinată în societate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază dispozițiile Regulamentului de procedură al Adunării Parlamentare Euronest, astfel cum a fost aprobat în 2011 și modificat în 2012, 2013, 2015, 2017 și 2018, privind supravegherea punerii în aplicare a politicii din cadrul Parteneriatului estic, în special în ceea ce privește articolele 17, 21, 22, 25, 26 și 27, precum și anexa I la Regulamentul de procedură, care se referă la tematica rezoluțiilor, recomandărilor, întrebărilor cu solicitare de răspuns scris și oral, precum și a comisiilor și a grupurilor de lucru; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută eforturile depuse de țările din cadrul Parteneriatului estic cu acorduri de asociere cu UE – Ucraina, Moldova și Georgia, precum și de Armenia în cadrul Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat cu UE semnat în noiembrie 2017 – pentru a spori supravegherea punerii în aplicare a acestor acorduri, ceea ce creează provocări și oportunități suplimentare; salută Adunarea interparlamentară înființată la 5 octombrie 2018 de aceste trei țări, cu scopul de a obține o supraveghere parlamentară mai eficace în acest sens și de a da un impuls controlului lor comun asupra punerii în aplicare de către guvernele lor respective a acordurilor de asociere și asupra politicii Parteneriatului estic în ansamblu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că, în ceea ce privește adoptarea celor mai bune practici și învățarea din propriile deficiențe și experiențe, ca parte a procesului de consolidare democratică, parlamentele țărilor din cadrul Parteneriatului estic au șansa de a învăța din propriile experiențe și, de asemenea, de a-și asuma cele mai bune practici și de a învăța din soluțiile oferite de fiecare în situații dificile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră, de asemenea, că schimburile de bune practici între Parlamentul European, parlamentele statelor membre ale UE și parlamentele țărilor din EaP ar trebui să joace în continuare un rol pozitiv și ar trebui sprijinite; consideră, de asemenea, că este necesar un număr mai mare de formate și programe de schimb suplimentare între parlamentari și secretariatele parlamentelor în ceea ce privește reforma administrației parlamentare, pentru a consolida capacitățile și a crește gradul de conștientizare în rândul principalelor părți interesate; solicită consolidarea contactelor la nivel de lucru pentru crearea unor rețele puternice între parlamentele menționate anterior și în cadrul lor, pentru continuarea cooperării regionale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută eforturile depuse de cea de a 15-a comisie a Parteneriatului estic privind reforma guvernanței și a administrației publice, desfășurată la Praga în perioada 7-8 noiembrie 2018, în vederea abordării responsabilității și a organizării administrației publice și a furnizării de servicii prin proceduri orientate către cetățeni și prin accesibilitatea serviciilor publice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că țările din cadrul Parteneriatului estic trebuie să acționeze în conformitate cu angajamentele lor internaționale și să respecte drepturile fundamentale ale omului și ale minorităților în procesele lor legislative; |
| --- | --- |

23.

Consolidarea libertății de gândire și a independenței peisajului mediatic și a lumii academice ca o prioritate-cheie pentru o mai bună supraveghere parlamentară

| 24. | reiterează importanța unei mass-medii libere veritabile, necesitatea unei mass-medii independente și a pluralismului mass-mediei pentru a asigura securitatea lucrătorilor din domeniul mass-mediei și a jurnaliștilor, și solicită să nu se limiteze oportunitățile surselor media pentru a asigura accesul egal al cetățenilor de toate etniile la informare și la o adevărată libertate academică de expresie și gândire ca ingrediente-cheie pentru orice democrație; invită toți membrii Euronest să garanteze aceste libertăți și să le asigure eficacitatea, întrucât mass-media și mediul academic oferă o expertiză și cunoștințe profesionale importante parlamentelor, care oferă o contribuție esențială la supravegherea parlamentară și la obiectivitatea acesteia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | este preocupat de faptul că insuficienta libertate a mass-mediei și a gândirii academice în unele țări din cadrul Parteneriatului estic lipsește parlamentele de un aviz public și științific bine informat, ceea ce reprezintă o completare necesară pentru a îmbogăți funcția de control constantă a parlamentului; invită toate țările EaP să îmbunătățească dispozițiile legale pentru mass-media liberă și pluralistă și peisajele academice și să le facă să devină eficace, deoarece, în multe cazuri, acestea sunt încă influențate de interese de afaceri și politice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă țările EaP să consolideze mediul mass-media și să asigure sustenabilitatea jurnalismului profesionist, independent, deoarece numai un peisaj mediatic sănătos duce la realizarea obiectivelor fundamentale ale politicii de vecinătate a UE, printre care democrația, buna guvernanță, reziliența la presiunile externe și o comunicare eficientă a reformelor și a avantajelor colaborării cu UE; invită UE și țările EaP să creeze în continuare un mediu mass-media în care jurnaliștii să poată lucra fără constrângeri și represiune; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază rolul organizațiilor societății civile în promovarea controlului parlamentar, a transparenței și a procesului democratic în ansamblu; invită parlamentele naționale din EaP să sprijine și să colaboreze deschis cu societatea civilă în toate aspectele activității lor pentru cetățeni, pentru a ține seama de opiniile diverse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază riscurile campaniilor de dezinformare, în special prin intermediul platformelor de comunicare socială, precum și tentativele de diseminare a discursurilor și a valorilor antidemocratice, care preconizează să discrediteze instituțiile publice sau să influențeze campaniile electorale; solicită o colaborare strânsă și un schimb de experiență între UE și țările Parteneriatului estic în acest domeniu, adoptând o poziție comună fermă, fără a pune în pericol libertățile fundamentale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

28.

Supravegherea sectorului de securitate ca domeniu de atenție deosebită a controlului parlamentar

| 29. | reamintește rezoluția referitoare la „provocările cu care se confruntă țările Parteneriatului estic în materie de securitate și consolidarea rolului UE în abordarea acestora”, care a fost adoptată de Adunarea Parlamentară Euronest în cadrul sesiunii sale din iunie 2018, care a subliniat că „menținerea bunei guvernanțe în instituțiile de aplicare a legii, de securitate și apărare este esențială pentru a proteja partenerii est-europeni împotriva tentativelor de destabilizare” și a îndemnat parlamentele țărilor partenere „să își exercite pe deplin controlul democratic asupra autorităților de aplicare a legii și asupra serviciilor militare și de securitate”; subliniază că supravegherea parlamentară ar trebui sporită în ceea ce privește sectorul securității; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază necesitatea unei supravegheri parlamentare consolidate a diferitelor servicii de securitate din țările Parteneriatului estic și reiterează valoarea supravegherii parlamentare a Ministerului de Interne și a noilor servicii de securitate instituite; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește, în acest context, declarația finală și recomandările celei de a șasea reuniuni a Comisiei parlamentare de asociere UE-Georgia, care a avut loc la Bruxelles la 26 aprilie 2018, în special punctul 14 referitor la lansarea unui proiect finanțat de UE privind consolidarea controlului parlamentar asupra sectorului securității; |
| --- | --- |

31.

Creșterea resurselor umane, materiale și financiare ale parlamentelor din țările Parteneriatului estic

| 32. | solicită o creștere a resurselor de personal, materiale și financiare pentru a consolida performanța generală a parlamentelor din țările EaP, printre altele, pentru a se asigura că acestea sunt pe deplin în măsură să dezvolte o acțiune de supraveghere eficace și continuă a guvernului, a politicilor și acțiunilor sale, care se caracterizează prin independență și care este susținută de un serviciu de cercetare funcțional și obiectiv; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că cooperarea dintre secretariatele parlamentare ale țărilor din cadrul Parteneriatului estic, Parlamentului European și parlamentelor statelor membre ale UE reprezintă un mijloc de a realiza o supraveghere parlamentară mai eficientă și mai eficace prin experiență și utilizarea în comun a resurselor; solicită, în domeniul cercetării parlamentare, să se stabilească o astfel de cooperare și în cazurile în care nu există încă un serviciu de cercetare, iar înființarea sa necesită un efort deosebit; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că o cooperare puternică, eficientă și bună între Curtea de Conturi și parlamentele țărilor din cadrul Parteneriatului estic, care se bazează pe încredere reciprocă, este un mijloc necesar pentru a obține o mai bună și mai mare supraveghere parlamentară a bugetului și a cheltuielilor bugetare; încurajează integrarea unei astfel de cooperări între țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

34.

| 35. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Parlamentului European, Consiliului, VP/ÎR, comisarului pentru vecinătate și extindere, SEAE, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor din cadrul Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

35.

---

| 24.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/7

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la facilitarea digitalizării pentru a îmbunătăți eficiența și a stimula creșterea economică în UE și în țările din cadrul Parteneriatului estic

(2020/C 134/02)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011 și Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011 și Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017,

| — | având în vedere acordurile de asociere între UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special acordurile de liber schimb aprofundat și cuprinzător, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere între UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special acordurile de liber schimb aprofundat și cuprinzător,

| — | având în vedere rapoartele privind investițiile mondiale publicate de Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele privind investițiile mondiale publicate de Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei Europene și al Serviciului European de Acțiune Externă din 9 iunie 2017 intitulat „Parteneriatul Estic – 20 de rezultate pentru 2020: concentrarea asupra priorităților-cheie și a rezultatelor concrete”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei Europene și al Serviciului European de Acțiune Externă din 9 iunie 2017 intitulat „Parteneriatul Estic – 20 de rezultate pentru 2020: concentrarea asupra priorităților-cheie și a rezultatelor concrete”,

| — | având în vedere politica europeană de vecinătate care a intrat în vigoare în 2014 ca parte a Instrumentului european de vecinătate pentru 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica europeană de vecinătate care a intrat în vigoare în 2014 ca parte a Instrumentului european de vecinătate pentru 2014-2020,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată în cadrul Summitului Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă din 25 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată în cadrul Summitului Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă din 25 septembrie 2015,

| — | având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Grupului de la Vișegrad pe tema Parteneriatului estic, pe baza rezultatelor reuniunii lor de la Varșovia din 12 aprilie 2017, oferind perspective de aderare la UE pentru țările Parteneriatului estic care sunt interesate în acest sens, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Grupului de la Vișegrad pe tema Parteneriatului estic, pe baza rezultatelor reuniunii lor de la Varșovia din 12 aprilie 2017, oferind perspective de aderare la UE pentru țările Parteneriatului estic care sunt interesate în acest sens,

| — | având în vedere cea de a doua reuniune ministerială a Parteneriatului estic privind economia digitală, din 5 octombrie 2017, Tallinn, Estonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a doua reuniune ministerială a Parteneriatului estic privind economia digitală, din 5 octombrie 2017, Tallinn, Estonia,

| — | având în vedere IEV – inițiativa EU4Digital: sprijinirea economiei și a societății digitale în cadrul Parteneriatului estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere IEV – inițiativa EU4Digital: sprijinirea economiei și a societății digitale în cadrul Parteneriatului estic,

| — | având în vedere programarea în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV) – Documentul privind strategia regională de est (2014-2020) și Programul indicativ multianual (2017-2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere programarea în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV) – Documentul privind strategia regională de est (2014-2020) și Programul indicativ multianual (2017-2020),

| — | având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” din 7 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” din 7 februarie 2013,

| — | având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE” din 13 septembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE” din 13 septembrie 2017,

| A. | întrucât cooperarea în cadrul Adunării Parlamentare EURONEST vizează obținerea unor efecte pozitive prin dezvoltarea de sisteme naționale pentru comerțul electronic și logistica electronică, inclusiv coridoarele de transport digital, în țările partenere, prin armonizarea cu bunele practici ale UE privind piața unică digitală; |
| --- | --- |

A.

întrucât cooperarea în cadrul Adunării Parlamentare EURONEST vizează obținerea unor efecte pozitive prin dezvoltarea de sisteme naționale pentru comerțul electronic și logistica electronică, inclusiv coridoarele de transport digital, în țările partenere, prin armonizarea cu bunele practici ale UE privind piața unică digitală;

| B. | întrucât cooperarea consolidată dintre UE și partenerii est-europeni în domeniul economiei digitale ar oferi noi oportunități pentru întreprinderi și cetățeni, generând creștere economică și prosperitate; |
| --- | --- |

B.

întrucât cooperarea consolidată dintre UE și partenerii est-europeni în domeniul economiei digitale ar oferi noi oportunități pentru întreprinderi și cetățeni, generând creștere economică și prosperitate;

| C. | întrucât armonizarea piețelor digitale în cadrul inițiativei EU4Digital a fost susținută de participanții la Parteneriatul estic și de UE pentru a elimina problemele și barierele existente în calea serviciilor online paneuropene pentru cetățeni, administrații de stat și întreprinderi; |
| --- | --- |

C.

întrucât armonizarea piețelor digitale în cadrul inițiativei EU4Digital a fost susținută de participanții la Parteneriatul estic și de UE pentru a elimina problemele și barierele existente în calea serviciilor online paneuropene pentru cetățeni, administrații de stat și întreprinderi;

| D. | întrucât dezvoltarea economiei digitale ar contribui la crearea de noi locuri de muncă, la creșterea eficienței întreprinderilor, la atragerea de investiții, la stimularea comerțului, la modernizarea dezvoltării economiilor și la creșterea transparenței; |
| --- | --- |

D.

întrucât dezvoltarea economiei digitale ar contribui la crearea de noi locuri de muncă, la creșterea eficienței întreprinderilor, la atragerea de investiții, la stimularea comerțului, la modernizarea dezvoltării economiilor și la creșterea transparenței;

| E. | întrucât este general acceptat faptul că facilitarea digitalizării poate fi esențială pentru creșterea economică pe termen scurt și pe termen lung a țărilor din cadrul Parteneriatului estic și a statelor membre ale UE, deoarece această abordare oferă avantaje colaterale prin transfer de tehnologie și de competențe; |
| --- | --- |

E.

întrucât este general acceptat faptul că facilitarea digitalizării poate fi esențială pentru creșterea economică pe termen scurt și pe termen lung a țărilor din cadrul Parteneriatului estic și a statelor membre ale UE, deoarece această abordare oferă avantaje colaterale prin transfer de tehnologie și de competențe;

| F. | întrucât emisiile de gaze cu efect de seră legate de digitalizare sunt în creștere rapidă, deoarece sunt necesare cantități mari de energie electrică pentru prelucrarea și stocarea volumelor mari de date, precum și pentru fabricarea de computere, de ecrane și de telefoane inteligente; |
| --- | --- |

F.

întrucât emisiile de gaze cu efect de seră legate de digitalizare sunt în creștere rapidă, deoarece sunt necesare cantități mari de energie electrică pentru prelucrarea și stocarea volumelor mari de date, precum și pentru fabricarea de computere, de ecrane și de telefoane inteligente;

| G. | întrucât tehnologiile digitale au un impact negativ semnificativ asupra mediului și a sănătății umane ca producere de deșeuri și export către țări sărace, consum excesiv de apă și extracție de materii prime poluante, adesea în zone aflate în conflict; |
| --- | --- |

G.

întrucât tehnologiile digitale au un impact negativ semnificativ asupra mediului și a sănătății umane ca producere de deșeuri și export către țări sărace, consum excesiv de apă și extracție de materii prime poluante, adesea în zone aflate în conflict;

| H. | întrucât documentul „20 de rezultate pentru 2020” a marcat importanța digitalizării și a stabilit o serie de obiective ambițioase menite să armonizeze piețele digitale în cadrul pilonului „Dezvoltarea economică și oportunitățile de piață”; |
| --- | --- |

H.

întrucât documentul „20 de rezultate pentru 2020” a marcat importanța digitalizării și a stabilit o serie de obiective ambițioase menite să armonizeze piețele digitale în cadrul pilonului „Dezvoltarea economică și oportunitățile de piață”;

| I. | întrucât economia digitală joacă un rol important în dialogurile bilaterale ca domeniu prioritar pentru cooperarea UE cu țările Parteneriatului estic, împreună cu cadrul de interoperabilitate, comerțul electronic, e-sănătatea și eliminarea taxelor de roaming pentru țările partenere; |
| --- | --- |

I.

întrucât economia digitală joacă un rol important în dialogurile bilaterale ca domeniu prioritar pentru cooperarea UE cu țările Parteneriatului estic, împreună cu cadrul de interoperabilitate, comerțul electronic, e-sănătatea și eliminarea taxelor de roaming pentru țările partenere;

| J. | întrucât programul Connect din Parteneriatul estic are scopul de a reduce decalajul digital dintre țările Parteneriatului estic și de a sprijini nevoile comunităților de cercetare și educație din rețelele naționale; |
| --- | --- |

J.

întrucât programul Connect din Parteneriatul estic are scopul de a reduce decalajul digital dintre țările Parteneriatului estic și de a sprijini nevoile comunităților de cercetare și educație din rețelele naționale;

| K. | întrucât componenta de securitate cibernetică este recunoscută în prezent ca indispensabilă pentru un proces de digitalizare eficace și în parteneriatele public-privat; |
| --- | --- |

K.

întrucât componenta de securitate cibernetică este recunoscută în prezent ca indispensabilă pentru un proces de digitalizare eficace și în parteneriatele public-privat;

| L. | având în vedere Acordul de asociere dintre UE și Georgia, Acordul de asociere dintre UE și Republica Moldova, Acordul de asociere dintre UE și Ucraina, Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Armenia și Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Azerbaidjan; |
| --- | --- |

L.

având în vedere Acordul de asociere dintre UE și Georgia, Acordul de asociere dintre UE și Republica Moldova, Acordul de asociere dintre UE și Ucraina, Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Armenia și Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Azerbaidjan;

1.

subliniază importanța strategică a facilitării digitalizării, ca proces menit să îmbunătățească eficiența și să stimuleze creșterea economică în UE și în țările Parteneriatului estic; subliniază că potențialul neexploatat al cooperării dintre UE și partenerii est-europeni în domeniul economiei și societății digitale ar putea fi deblocat prin investiții în infrastructura de bandă largă, printr-o armonizare a legislației cu normele UE și printr-o integrare accelerată a pieței unice digitale a UE;

2.

recunoaște că integrarea tehnologiilor digitale în viața de zi cu zi, care contribuie la accesul mai ușor la informații mai fiabile și utile și la prelucrarea acestora, atrage un important potențial neexploatat de creștere economică, productivitate și protecție socială;

3.

consideră că potențialul digitalizării în combinație cu noile tehnologii, care includ inteligența artificială, volumele mari de date, datele biometrice și tehnologia registrelor distribuite, pot îmbunătăți simultan furnizarea de servicii publice, calitatea gestionării și transparența fiscală, ceea ce va reduce tranzacțiile ilegale; subliniază că, în același timp, această facilitare poate declanșa o volatilitate a pieței, o mai mare vulnerabilitate la atacurile cibernetice și fraude printr-o concentrare excesivă și o reglementare juridică deficitară;

4.

constată că abordările strategice ale digitalizării în diferitele economii naționale depind de condițiile instituționale, de tradițiile și de relațiile de putere; recunoaște că, în ceea ce privește societățile digitale, economia și inovarea, există un decalaj între UE și partenerii est-europeni, ce poate provoca un clivaj și mai profund în viitor, odată cu creșterea industriei digitale și cu noul concept despre muncă („Work 4.0”); consideră că este necesar să se ia în considerare drepturile lucrătorilor și să se acorde același tratament tuturor angajaților, indiferent dacă aceștia sunt implicați în economia digitală sau nu;

5.

consideră că, pentru a reduce riscurile economice ale digitalizării, este necesar ca guvernele naționale să pună în aplicare programe ample de reformă, resursele alocate să fie absorbite corespunzător și ca UE și țările din Parteneriatul estic să coopereze de manieră coordonată în ceea ce privește reglementarea proceselor de digitalizare;

6.

subliniază importanța armonizării piețelor digitale ale țărilor din Parteneriatul estic cu piața digitală unică a UE; afirmă necesitatea de a crea baze comune pentru dezvoltarea de programe de piață digitală, de reglementare a serviciilor de piață digitală și de aprobare a inovațiilor în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, al telecomunicațiilor, al gestionării și securității digitale, al competențelor electronice, al sănătății electronice și al comerțului electronic;

7.

recunoaște că elaborarea de norme și standarde uniforme pentru a asigura integritatea datelor, a algoritmilor și a platformelor de către guvernele naționale va consolida utilizarea sistemelor digitale pentru a proteja consumatorii în diverse moduri, inclusiv prin contracte transparente și echilibrate și prin dreptul la viață privată;

8.

invită țările Parteneriatului estic să accelereze procesul de armonizare a legislației naționale pentru a îmbunătăți protecția datelor cu caracter personal prin reformarea sistemului și normelor de securitate cibernetică în conformitate cu normele juridice ale UE; consideră că consolidarea încrederii consumatorilor, a vieții private, a protecției datelor și a drepturilor de proprietate intelectuală va facilita fluxul liber de informații, idei și cunoștințe;

9.

subliniază că este necesar ca implementarea tehnologiilor digitale să fie însoțită de măsuri de reglementare care vor contribui la sustenabilitatea socială și ecologică a lanțurilor valorice TIC, pentru a asigura faptul că măsurile privind digitalizarea sunt conforme cu obiectivele de dezvoltare durabilă și cu obiectivele politicilor în domeniul climei, al energiei și al mediului;

10.

subliniază necesitatea unei mai bune armonizări a activităților comune și a aprobării normelor privind comerțul digital pentru contractele și furnizarea de conținut digital, transferul transfrontalier de servicii de conținut online, geoblocarea și protecția consumatorilor;

11.

subliniază importanța identificării electronice transfrontaliere de manieră colaborativă pentru crearea și verificarea semnăturilor electronice și a parafelor electronice; ia act de necesitatea de a armoniza normele comune pentru securitatea juridică și compatibilitatea tehnică a identificatorilor de e-mail și a furnizorilor de semnături electronice și de identificare electronică care oferă aceste servicii în țările din Parteneriatul estic și UE;

12.

atrage atenția asupra importanței stimulării creșterii economice prin crearea de locuri de muncă și de oportunități de afaceri, în special sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), precum și îmbunătățirea mediului pentru funcționarea acestora în țările Parteneriatului estic; salută rezultatele celui de al 64-lea Forum de afaceri al Parteneriatului estic, cu accent pe economia digitală și pe inovare, precum și consolidarea relațiilor directe dintre întreprinderi, la nivel de IMM-uri;

13.

invită guvernele naționale și întreprinderile private să creeze centre de inovare transfrontaliere, ținând seama de posibilitățile de creștere economică în zonele cu competențe digitale și infrastructuri tehnologice suficiente, care vor reduce șomajul și vor stimula creșterea salariilor;

14.

subliniază că implicarea sistematică a actorilor-cheie, cum ar fi sindicatele și asociațiile angajatorilor, precum și revitalizarea structurilor corporatiste par a fi o strategie promițătoare pentru facilitarea digitalizării, pentru a îmbunătăți eficiența și a stimula creșterea economică în UE și în țările din cadrul Parteneriatului estic;

15.

constată că inovațiile în sectorul telecomunicațiilor (telegraf, telefonie, radio, televiziune, internet), industrial (metode și fabrici de producție), al transporturilor (trenuri, automobile, avioane) și al sănătății și igienei (penicilina, radiologia) nu numai că pot crea piețe pentru produse, dar pot contribui la rezolvarea problemelor societății;

16.

atrage atenția asupra importanței de a stimula inovațiile digitale, creând noi forme de cooperare, cu scopul de a asigura dezvoltarea coordonării în acest domeniu, precum și participarea sectoarelor public și privat la această platformă;

17.

subliniază că țările Parteneriatului estic se confruntă cu mari provocări în dezvoltarea cu succes a economiei digitale și a industriilor de viitor; atrage atenția asupra necesității de a crea un mediu favorabil pentru dezvoltarea unei forțe de muncă adaptabile și creative care să dispună de competențe digitale adaptate exigențelor viitorului pentru a stimula inovarea, precum și un cadru instituțional coerent, bazat pe colaborare și eficace pentru transformarea digitală; deși proiectele de e-guvernare au adus schimbări substanțiale în funcționarea țărilor și a economiilor lor, sunt necesare eforturi suplimentare atât la nivel regional, cât și la nivel național în ceea ce privește fiscalitatea, sistemele sociale, legislația muncii, modernizarea educației, sprijinul pentru inovare, dialogul social și activitățile economice electronice.

18.

ia act de faptul că este necesară o dezvoltare mai intensivă a parteneriatului public-privat în domeniul securității cibernetice (atât la nivel național, cât și la nivel internațional), care ar trebui să vizeze dezvoltarea unei încrederi sporite între principalele părți interesate, crearea de instrumente eficace pentru interacțiunea acestora, facilitarea schimbului rapid de informații privind incidentele cibernetice și atacurile cibernetice, în primul rând în sfera economică;

19.

invită UE și țările Parteneriatului estic să ia în considerare riscurile specifice prezentate de terți ruși implicați în atacurile cibernetice și abuzul de funcționalitate a produselor indigene; subliniază necesitatea de a adapta politicile de securitate cibernetică și de apărare la nivel național prin planuri de acțiune actualizate periodic, cu obiective și termene concrete;

20.

invită UE și țările partenere est-europene să îmbunătățească interacțiunea dintre regiuni prin utilizarea potențialului rețelelor naționale și regionale de cercetare și educație, cum ar fi NREN (Rețeaua națională de cercetare și educație) și GÉANT (o rețea paneuropeană de date pentru comunitatea de cercetare și educație).

---

| 24.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/11

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la solidaritate și apropiere în sectorul energiei – spre un cadru de reglementare progresiv

(2020/C 134/03)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice ratificat de Uniunea Europeană, la care țările Parteneriatului estic sunt de asemenea părți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice ratificat de Uniunea Europeană, la care țările Parteneriatului estic sunt de asemenea părți,

| — | având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul energiei,

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere privind un parteneriat strategic între Republica Azerbaidjan și Uniunea Europeană în domeniul energiei semnat în 2006 și Declarația comună dintre Uniunea Europeană și Azerbaidjan privind coridorul sudic al gazelor semnat în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere privind un parteneriat strategic între Republica Azerbaidjan și Uniunea Europeană în domeniul energiei semnat în 2006 și Declarația comună dintre Uniunea Europeană și Azerbaidjan privind coridorul sudic al gazelor semnat în 2011,

| — | având în vedere acordul (Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat între UE, pe de o parte, și Armenia, pe de altă parte) semnat la 24 noiembrie 2017 și ratificat de Armenia, în special dispozițiile privind cooperarea în domeniul energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul (Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat între UE, pe de o parte, și Armenia, pe de altă parte) semnat la 24 noiembrie 2017 și ratificat de Armenia, în special dispozițiile privind cooperarea în domeniul energiei,

| — | având în vedere programul de lucru al Platformei 3 a Parteneriatului estic – Conectivitate, eficiență energetică, mediu și schimbări climatice (2018-2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de lucru al Platformei 3 a Parteneriatului estic – Conectivitate, eficiență energetică, mediu și schimbări climatice (2018-2019),

| — | având în vedere recent adoptata Directivă (UE) 2019/692 a Parlamentului European și a Consiliului (1) conținând principiile de protecție a securității energetice în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere recent adoptata Directivă (UE) 2019/692 a Parlamentului European și a Consiliului (1) conținând principiile de protecție a securității energetice în Europa,

| A. | întrucât schimbările care au loc la nivel mondial în ceea ce privește producția și cererea de energie au un impact semnificativ asupra geopoliticii și asupra competitivității industriale și reprezintă provocări serioase pentru securitatea aprovizionării în Europa; |
| --- | --- |

A.

întrucât schimbările care au loc la nivel mondial în ceea ce privește producția și cererea de energie au un impact semnificativ asupra geopoliticii și asupra competitivității industriale și reprezintă provocări serioase pentru securitatea aprovizionării în Europa;

| B. | întrucât au apărut preocupări legate de schimbările climatice, necesitatea de a reduce emisiile de CO2, cererea tot mai mare de energie și incertitudinile de pe piețele globale de gaze și petrol, determinând reflecții atât din partea țărilor producătoare, cât și a țărilor consumatoare, în ceea ce privește elaborarea unor strategii reciproc benefice pentru transformarea sectoarelor energiei în sectoare cu emisii scăzute, găsirea unui nou echilibru între diferitele surse de energie, asigurarea unei aprovizionări fiabile și sigure și un consum eficient din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

B.

întrucât au apărut preocupări legate de schimbările climatice, necesitatea de a reduce emisiile de CO2, cererea tot mai mare de energie și incertitudinile de pe piețele globale de gaze și petrol, determinând reflecții atât din partea țărilor producătoare, cât și a țărilor consumatoare, în ceea ce privește elaborarea unor strategii reciproc benefice pentru transformarea sectoarelor energiei în sectoare cu emisii scăzute, găsirea unui nou echilibru între diferitele surse de energie, asigurarea unei aprovizionări fiabile și sigure și un consum eficient din punct de vedere energetic;

| C. | întrucât dialogul regional privind politicile energetice în cadrul Parteneriatului estic s-a intensificat în ultimii ani, acoperind convergența piețelor energiei, diversificarea aprovizionării cu energie și a tranzitului, dezvoltarea de surse de energie sustenabile, măsuri de eficiență energetică și infrastructuri de interes comun și regional; |
| --- | --- |

C.

întrucât dialogul regional privind politicile energetice în cadrul Parteneriatului estic s-a intensificat în ultimii ani, acoperind convergența piețelor energiei, diversificarea aprovizionării cu energie și a tranzitului, dezvoltarea de surse de energie sustenabile, măsuri de eficiență energetică și infrastructuri de interes comun și regional;

| D. | întrucât țările din cadrul Parteneriatului estic și Uniunea Europeană s-au angajat să producă rezultate în legătură cu aspecte precum sursele regenerabile, eficiența energetică, acțiunile climatice și inovarea în domeniul energiei curate; |
| --- | --- |

D.

întrucât țările din cadrul Parteneriatului estic și Uniunea Europeană s-au angajat să producă rezultate în legătură cu aspecte precum sursele regenerabile, eficiența energetică, acțiunile climatice și inovarea în domeniul energiei curate;

| E. | întrucât măsurile în materie de economisire a energiei și de eficiență energetică, alături de o utilizare sporită a surselor regenerabile, contribuie la reducerea multiplelor forme de dependență energetică, inclusiv a dependenței financiare, tehnologice și de combustibili în sectoarele energiei nucleare și combustibililor fosili, a achiziționării și deținerii infrastructurilor energetice strategice și a investițiilor în proiecte de energie efectuate de părți terțe nefiabile în UE și în țări partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

E.

întrucât măsurile în materie de economisire a energiei și de eficiență energetică, alături de o utilizare sporită a surselor regenerabile, contribuie la reducerea multiplelor forme de dependență energetică, inclusiv a dependenței financiare, tehnologice și de combustibili în sectoarele energiei nucleare și combustibililor fosili, a achiziționării și deținerii infrastructurilor energetice strategice și a investițiilor în proiecte de energie efectuate de părți terțe nefiabile în UE și în țări partenere din Europa de Est;

| F. | întrucât țările partenere din Europa de Est s-au angajat să adopte și să pună în aplicare politici și reglementări privind sursele regenerabile și eficiența energetică, inclusiv țări care au obligații în temeiul Tratatului privind Comunitatea Energiei; întrucât, cu toate acestea, eforturile lor sunt stânjenite de monitorizarea și capacitatea tehnică insuficiente și de o lipsă a investițiilor și instrumentelor pentru punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

F.

întrucât țările partenere din Europa de Est s-au angajat să adopte și să pună în aplicare politici și reglementări privind sursele regenerabile și eficiența energetică, inclusiv țări care au obligații în temeiul Tratatului privind Comunitatea Energiei; întrucât, cu toate acestea, eforturile lor sunt stânjenite de monitorizarea și capacitatea tehnică insuficiente și de o lipsă a investițiilor și instrumentelor pentru punerea lor în aplicare;

| G. | întrucât Moldova, Ucraina și Georgia au aderat la Comunitatea Energiei în 2010, 2011 și, respectiv, 2017 și, prin urmare, erau obligate să își armonizeze treptat legislația cu legislația UE și cu instrumentele internaționale cu scopul de a atrage investiții, de a crea o piață integrată și competitivă a energiei, de a consolida securitatea aprovizionării și de a îmbunătăți standardele de mediu; |
| --- | --- |

G.

întrucât Moldova, Ucraina și Georgia au aderat la Comunitatea Energiei în 2010, 2011 și, respectiv, 2017 și, prin urmare, erau obligate să își armonizeze treptat legislația cu legislația UE și cu instrumentele internaționale cu scopul de a atrage investiții, de a crea o piață integrată și competitivă a energiei, de a consolida securitatea aprovizionării și de a îmbunătăți standardele de mediu;

| H. | întrucât o componentă importantă a acordurilor de asociere este cooperarea în domeniul energiei, inclusiv consolidarea securității energetice, convergența cu acquis-ul UE în domeniul energiei, dezvoltarea cooperării în domenii precum energia electrică, gazele naturale și petrolul, infrastructura, energia din surse regenerabile și eficiența energetică; |
| --- | --- |

H.

întrucât o componentă importantă a acordurilor de asociere este cooperarea în domeniul energiei, inclusiv consolidarea securității energetice, convergența cu acquis-ul UE în domeniul energiei, dezvoltarea cooperării în domenii precum energia electrică, gazele naturale și petrolul, infrastructura, energia din surse regenerabile și eficiența energetică;

| I. | întrucât includerea angajamentelor obligatorii care decurg din statutul de membru al Comunității Energiei în cadrul de reglementare al țărilor partenere estice și o agendă de reformă progresivă aliniată cu statele membre ale UE promovează și accelerează și mai mult procesul lor de integrare europeană; |
| --- | --- |

I.

întrucât includerea angajamentelor obligatorii care decurg din statutul de membru al Comunității Energiei în cadrul de reglementare al țărilor partenere estice și o agendă de reformă progresivă aliniată cu statele membre ale UE promovează și accelerează și mai mult procesul lor de integrare europeană;

| J. | întrucât în cadrul summitului Parteneriatului estic desfășurat la Bruxelles în 2017 s-a adoptat arhitectura multilaterală revizuită a Parteneriatului estic cu scopul de a contribui la obiectivele Parteneriatului estic, în special prin sprijinirea punerii în aplicare a celor „20 de rezultate pentru 2020”; arhitectura revizuită va ține seama de dispozițiile Strategiei globale a UE, precum și de principalele obiective de politică globale stabilite prin obiectivele de dezvoltare durabilă din Agenda 2030 a ONU, Acordul de la Paris privind schimbările climatice și Consensul european privind dezvoltarea; |
| --- | --- |

J.

întrucât în cadrul summitului Parteneriatului estic desfășurat la Bruxelles în 2017 s-a adoptat arhitectura multilaterală revizuită a Parteneriatului estic cu scopul de a contribui la obiectivele Parteneriatului estic, în special prin sprijinirea punerii în aplicare a celor „20 de rezultate pentru 2020”; arhitectura revizuită va ține seama de dispozițiile Strategiei globale a UE, precum și de principalele obiective de politică globale stabilite prin obiectivele de dezvoltare durabilă din Agenda 2030 a ONU, Acordul de la Paris privind schimbările climatice și Consensul european privind dezvoltarea;

| K. | întrucât s-au realizat progrese în ceea ce privește atingerea obiectivelor de etapă legate de cele 20 de rezultate pentru 2020 prin ratificarea Acordului de la Paris privind schimbările climatice de către toate țările Parteneriatului estic, aderarea mai multor noi orașe la Convenția primarilor, instituirea de politici și structuri instituționale pentru promovarea economiei verzi și lansarea unui dialog politic la nivel înalt în mai multe țări ale Parteneriatului pe tema eficienței energetice; cu toate acestea, persistă provocări legate de stabilirea unui cadru de reglementare cuprinzător care să permită și să faciliteze accesul la finanțare și la alte mecanisme de stimulare și să sprijine implementarea mai eficace a politicilor energetice; |
| --- | --- |

K.

întrucât s-au realizat progrese în ceea ce privește atingerea obiectivelor de etapă legate de cele 20 de rezultate pentru 2020 prin ratificarea Acordului de la Paris privind schimbările climatice de către toate țările Parteneriatului estic, aderarea mai multor noi orașe la Convenția primarilor, instituirea de politici și structuri instituționale pentru promovarea economiei verzi și lansarea unui dialog politic la nivel înalt în mai multe țări ale Parteneriatului pe tema eficienței energetice; cu toate acestea, persistă provocări legate de stabilirea unui cadru de reglementare cuprinzător care să permită și să faciliteze accesul la finanțare și la alte mecanisme de stimulare și să sprijine implementarea mai eficace a politicilor energetice;

| L. | întrucât experiențele pozitive legate de cooperarea multilaterală servesc drept platformă pentru o dezvoltare sporită a piețelor regionale, definește instrumentele relevante care asigură menținerea și/sau punerea în aplicare a acesteia; cooperarea mai intensă la nivel regional este indispensabilă pentru o integrare mai profundă a pieței la nivel european; |
| --- | --- |

L.

întrucât experiențele pozitive legate de cooperarea multilaterală servesc drept platformă pentru o dezvoltare sporită a piețelor regionale, definește instrumentele relevante care asigură menținerea și/sau punerea în aplicare a acesteia; cooperarea mai intensă la nivel regional este indispensabilă pentru o integrare mai profundă a pieței la nivel european;

| M. | întrucât Federația Rusă utilizează energia ca instrument de afaceri externe; întrucât aplicarea celui de-al treilea pachet privind energia a constituit un instrument eficace pentru reducerea influenței Gazprom; |
| --- | --- |

M.

întrucât Federația Rusă utilizează energia ca instrument de afaceri externe; întrucât aplicarea celui de-al treilea pachet privind energia a constituit un instrument eficace pentru reducerea influenței Gazprom;

| N. | întrucât prin punerea în aplicare a unor proiecte de interes comun UE poate asigura noi surse de gaze în regiuni care depind de o singură sursă, precum și conducte care să aducă pe piața europeană gaze din noi surse, devenind astfel mai puțin vulnerabilă la întreruperea aprovizionării cu gaz de către Rusia; |
| --- | --- |

N.

întrucât prin punerea în aplicare a unor proiecte de interes comun UE poate asigura noi surse de gaze în regiuni care depind de o singură sursă, precum și conducte care să aducă pe piața europeană gaze din noi surse, devenind astfel mai puțin vulnerabilă la întreruperea aprovizionării cu gaz de către Rusia;

| O. | întrucât conductele cu flux invers au fost elemente-cheie pentru a crește reziliența UE și a vecinilor săi în fața unor posibile întreruperi ale aprovizionării cu gaze; |
| --- | --- |

O.

întrucât conductele cu flux invers au fost elemente-cheie pentru a crește reziliența UE și a vecinilor săi în fața unor posibile întreruperi ale aprovizionării cu gaze;

| P. | întrucât se observă o intensificare a dezvoltării unei infrastructuri suficiente de GNL în întreaga UE, inclusiv în ceea ce privește instalațiile de stocare a gazului, |
| --- | --- |

P.

întrucât se observă o intensificare a dezvoltării unei infrastructuri suficiente de GNL în întreaga UE, inclusiv în ceea ce privește instalațiile de stocare a gazului,

1.

salută angajamentul statelor membre ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est față de Acordul de la Paris; subliniază că economiile de energie, eficiența energetică și utilizarea surselor de energie regenerabile reprezintă cea mai bună modalitate de a atinge obiectivele Acordului de la Paris și de a crește securitatea energetică, reducând, în același timp, dependența de importurile de resurse energetice din țări terțe; reafirmă că obiectivul privind o politică energetică rezilientă, axat pe o politică ambițioasă privind clima, este de a asigura energie sigură, sustenabilă, competitivă și la prețuri accesibile pentru consumatori, inclusiv gospodării și întreprinderi; încurajează guvernele naționale să promoveze cercetarea și inovarea prin atragerea de investiții, ceea ce necesită o transformare fundamentală a sistemelor energetice în țările din Europa de Est;

2.

solicită să se mențină, să se protejeze și să se îmbunătățească calitatea mediului și să se promoveze utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, în special prin menținerea eficienței energetice și a economiilor de energie, precum și prin dezvoltarea unor forme noi și regenerabile de energie, prin acțiuni coordonate, care să combine atât actele legislative, cât și măsurile de politică la nivel regional, național și local;

3.

salută faptul că țările partenere din Europa de Est își accelerează eforturile de cooperare și se angajează să își armonizeze în mai mare măsură reglementările în domeniul energiei cu acquis-ul UE, avansând astfel spre energia sustenabilă;

4.

subliniază că trebuie să se pună capăt politicii energetice bazate pe combustibili fosili și invită țările Parteneriatului estic să demareze procesul de eliminare treptată a acestor surse de energie și să le înlocuiască cu energie regenerabilă; reiterează că tranziția energetică ar trebui să fie echitabilă din punct de vedere social, să ducă la inovare și să fie bazată pe o infrastructură viabilă în viitor și pe solidaritate, însă totodată trebuie să sporească securitatea aprovizionării; invită proiectele actuale și viitoare de conducte să garanteze securitatea energetică la nivel regional prin evitarea dependenței de furnizorii dominanți de gaze și de petrol; subliniază că solidaritatea și apropierea în sectorul energetic între UE și țările Parteneriatului estic pot fi garantate numai dacă atât părțile din larg, cât și de pe uscat ale infrastructurii de conducte sunt conforme cu legislația UE; în acest sens, își exprimă îngrijorarea cu privire la proiectul North Stream 2, care va constitui un exemplu negativ ce îngrădește principiul solidarității și al politicii comune în domeniul energiei; subliniază necesitatea unei transpuneri corecte a directivei modificate privind gazele naturale în toate statele membre și solicită Comisiei Europene să reacționeze cu fermitate în fața oricărei tentative de eludare a dispozițiilor acesteia;

5.

subliniază importanța măsurilor de economisire a energiei și de eficiență energetică pentru securitatea energetică a UE și, în special, a țărilor membre ale Parteneriatului estic; constată faptul că, în medie, țările Parteneriatului estic înregistrează o intensitate energetică de trei ori mai mare decât media din statele membre ale UE și subliniază faptul că reducerea acestui decalaj constituie singura și cea mai eficientă metodă de a reduce dependența energetică a respectivelor țări ale Parteneriatului estic de o țară terță;

6.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că excluderea Nord Stream 2 din cel de al treilea pachet privind energia va acorda Gazprom un avantaj competitiv necuvenit și va consolida și mai mult poziția sa dominantă pe piață;

7.

invită statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic să promoveze în continuare diversificarea surselor de energie și a rutelor de transport, inclusiv prin finalizarea și implementarea proiectelor existente de infrastructuri de conexiune energetică și prin inversarea fluxului de gaz, acestea constituind cele mai bune exemple de solidaritate; salută dezvoltarea în continuare a legislației și a proiectelor legate de terminalele GNL, ceea ce va conduce în mod inevitabil la un cadru de reglementare progresiv, precum și la o politică energetică comună mai puternică;

8.

încurajează dezvoltarea unor proiecte de inversare a fluxului de gaze între țările Parteneriatului estic, precum și în colaborare cu UE; sprijină promovarea disponibilității unor surse alternative de gaze, cum ar fi GNL, și încurajează dezvoltarea de noi legături cu furnizorii de GNL, inclusiv Statele Unite, precum și dezvoltarea de terminale de regazeificare și de infrastructuri pentru GNL;

9.

subliniază cât de importantă este îmbunătățirea cadrelor de reglementare în domeniul energiei, având în vedere faptul că deciziile de investiții în aceste domenii sunt afectate în mare măsură de autorizațiile administrative; recomandă ca guvernele țărilor partenere din Europa de Est să asigure transparență, coerență și continuitate în elaborarea cadrelor juridice, financiare și de reglementare și să continue lupta împotriva corupției, astfel încât să consolideze încrederea investitorilor și să partajeze know-how-ul și cele mai bune practici de reglementare;

10.

subliniază necesitatea unei cooperări consolidate și a unei abordări comune între partenerii estici și țările din UE în ceea ce privește siguranța și securitatea energiei nucleare; solicită tuturor partenerilor estici să subscrie pe deplin la principiile fundamentale de securitate, astfel cum sunt prevăzute în standardele de securitate ale AIEA, precum și să devină părți și să pună în aplicare convențiile relevante, cum ar fi Convenția privind securitatea nucleară și Convenția comună asupra gospodăririi în siguranță a combustibilului uzat și asupra gospodăririi în siguranță a deșeurilor radioactive; subliniază că efortul comun de asigurare a celui mai înalt nivel de securitate nucleară și de protecție împotriva radiațiilor poate fi obținut printr-o mai mare armonizare a standardelor și prin apropierea cadrelor tehnice, de reglementare și juridice;

11.

consideră că investițiile în domeniul energiei necesită un cadru stabil și previzibil pe termen lung și că provocarea cu care trebuie să se confrunte țările Parteneriatului estic va fi aceea de a inspira încredere în rezultatul noilor norme; ia act, în acest context, de modificările aduse recent legislației din Ucraina în domeniul energiei, care trebuie să fie aliniate în mai mare măsură la normele din Tratatul privind Comunitatea Energiei, iar punerea în aplicare a acestora trebuie impulsionată prin acordarea unui sprijin suplimentar;

12.

scoate în evidență interesele legate de dezvoltarea unei piețe a energiei deschise, competitive și integrate în Europa de Est care ar putea duce la mai multe oportunități pentru comerț și investiții, la consolidarea capacităților și la proiecte comune în domeniul surselor regenerabile, al rețelelor inteligente și al eficienței energetice ținând seama de obiectivele în materie de climă; subliniază că o piață integrată a energiei ar trebui să se bazeze pe reciprocitate și pe condiții de concurență echitabile în ceea ce privește accesul pe piață și infrastructura, precum și să asigure standarde de protecție a mediului și de siguranță;

13.

subliniază că, deși obiectivele de politică energetică au fost stabilite și coordonate la nivelul UE, statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic trebuie să aleagă strategii complementare în funcție de structura piețelor lor energetice interne și de punctul de pornire al tranziției energetice, inclusiv explorând noile posibilități și avantaje oferite de GNL;

14.

subliniază că gazul natural va servi drept combustibil de trecere pentru tranziția energetică; subliniază că succesul reformei pieței energiei și al tranziției energetice depinde de crearea unui cadru comercial, juridic și de reglementare solid care să sprijine schimbările necesare, precum și de un cadru financiar de sprijin echitabil, bazat pe o abordare neutră din punct de vedere tehnologic; își exprimă îngrijorarea în acest context cu privire la decizia Băncii Europene de Investiții de a nu mai finanța proiecte de exploatare a gazelor naturale fără captarea și stocarea de CO2;

15.

reiterează importanța unei evaluări temeinice a situației actuale din sectorul energetic, a interacțiunilor dintre actorii de pe piață, a normelor privind ajutoarele de stat și a implicațiilor opțiunilor de reformă pentru toate părțile interesate și pentru societate, în ansamblu, în cadrul procesului de integrare și punere în aplicare a principiilor pieței energetice a UE; constată cu îngrijorare că piețele de energie ale țărilor Parteneriatului estic sunt în continuare monopolizate de un număr restrâns de oligarhi; invită țările Parteneriatului estic să elaboreze instrumente de promovare a strategiilor de descentralizare care să permită preluarea energiei din mai multe rețele de energie locale (instalații solare, parcuri eoliene mici, instalații de stocare în acumulatori și instalații pentru producerea combinată de energie electrică și energie termică locale); invită UE să sprijine acest proces prin partajarea celor mai bune practici;

16.

subliniază că noile amenințări la adresa securității aprovizionării cu energie asociate atacurilor cibernetice impune adoptarea de noi măsuri; subliniază că amenințarea cibernetică este amplificată în UE de interdependența tot mai mare a rețelelor energetice ale statelor membre ale UE; recomandă statelor membre ale UE și țărilor partenere din Europa de Est să elaboreze și să pună în aplicare o strategie de securitate cibernetică pentru sectorul energiei, care ar trebui să urmărească, printre altele: consolidarea gradului de pregătire în ceea ce privește reacția la amenințările legate de securitatea cibernetică în sectorul energiei; coordonarea reacțiilor în spațiul cibernetic; accelerarea tranziției tehnologice spre sisteme de securitate reziliente;

17.

recomandă statelor membre ale UE și țărilor partenere din Europa de Est să realizeze în continuare schimburi și să coopereze în domeniul cercetării și al elaborării de politici în ceea ce privește sursele regenerabile și eficiența energetică, în paralel cu eforturile de soluționare a problemei sărăciei energetice, punând accentul mai ales pe gospodăriile cu venituri mici și vulnerabile care întâmpină dificultăți la plata facturilor lor de energie sau nu își pot încălzi adecvat locuințele și totodată nu își permit să investească în proiecte de eficiență energetică și de modernizare, însă ar putea participa la consumul comandabil în cazul în care ar exista infrastructura și condițiile de piață necesare;

18.

reiterează faptul că reformele piețelor energiei nu au în vedere doar crearea unui mediu liber și extrem de competitiv, ci și capacitatea statului de a-și îndeplini propria funcție de protecție socială în raport cu consumatorii cei mai vulnerabili, care, din diverse motive, nu își pot acoperi minimul necesar de energie; subliniază că reforma pieței energiei și tranziția energetică pot avea succes numai dacă se bucură de un amplu sprijin social și plasează cetățenii în centru; reamintește că, potrivit estimărilor, numai în Uniunea Europeană peste 50 de milioane de gospodării se află într-o situație de sărăcie energetică și solicită în acest sens o mai bună utilizare a Observatorului sărăciei energetice al UE pentru a face schimb de informații și de bune practici, pentru a dezvolta o rețea specializată de părți interesate care să se ocupe de sărăcia energetică și pentru a dezvolta obiective naționale orientative de reducere a sărăciei energetice;

19.

recunoaște valoarea Tratatului privind Comunitatea Energiei, care pune bazele promovării unei piețe regionale a energiei între UE și vecinii săi estici, prin aderarea Moldovei, Ucrainei și Georgiei și cu cooperarea Armeniei (în calitate de observator), dezvoltate pe baza intereselor reciproce și a particularităților fiecărei țări;

20.

recunoaște importanța sprijinului legislativ și tehnic oferit de UE pentru a ajuta țările Parteneriatului estic să pună în aplicare reforme vizând apropierea legislațiilor lor în conformitate cu normele și standardele UE; salută activitatea desfășurată în cadrul inițiativei EU4Energy, lansată în legătură cu cele șase țări partenere din Europa de Est, pentru a le consolida cadrele legislative și de reglementare și a îmbunătăți securitatea aprovizionării și conectivitatea în regiune;

21.

subliniază că infrastructura transfrontalieră dintre UE și țările din Europa de Est trebuie extinsă mai mult, deoarece constituie în continuare un obstacol semnificativ în calea dezvoltării unei piețe integrate competitive în sectoarele energiei electrice și gazelor; invită UE și țările Parteneriatului estic să își intensifice eforturile de facilitare a realizării la timp și a punerii în funcțiune complete a coridorului sudic al gazelor, care vizează îmbunătățirea securității și a diversității aprovizionării cu energie, prin transportarea gazului natural din regiunea Mării Caspice și, eventual, din Asia Centrală către Europa; își exprimă sprijinul pentru cea de a patra listă de proiecte de interes comun, care conține o serie de proiecte esențiale pentru dezvoltarea unei rețele de gaz bine conectată și rezistentă la șocuri pentru UE și țările învecinate;

22.

reiterează că extinderea infrastructurii transfrontaliere între UE și țările din Europa de Est contribuie la sporirea, în ansamblu, a securității energetice regionale; solicită consolidarea interconectivității între rețelele de aprovizionare cu energie electrică din UE și din țările Parteneriatului estic, prin implementarea interconectării sincrone a rețelelor din Ucraina și Moldova cu rețeaua continentală europeană ENTSO-E (Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică); recomandă ca partenerii estici interesați să fie incluși în mod regulat în testele de rezistență privind securitatea energetică a UE;

23.

subliniază că este important ca toate statele din UE să urmeze strict norme comune, în special Directiva (UE) 2019/692, și solicită din nou țărilor Parteneriatului estic să continue progresele legislative în conformitate cu reglementările UE în sectorul energetic;

24.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est.

---

(1)  Directiva (UE) 2019/692 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 de modificare a Directivei 2009/73/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (JO L 117, 3.5.2019, p. 1).

1

---

| 24.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/16

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la inovarea în educație și reformele în domeniul educației în UE și țările partenere din Europa de Est: provocări și oportunități

(2020/C 134/04)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 6 litera (e) și articolul 165, în special alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 6 litera (e) și articolul 165, în special alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 26 din Declarația Universală a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Declarația Universală a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere dreptul la educație, astfel cum este definit la articolul 14 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul la educație, astfel cum este definit la articolul 14 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 2 din Protocolul la Convenția Consiliului Europei pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale privind dreptul la educație (ETS nr. 009), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Protocolul la Convenția Consiliului Europei pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale privind dreptul la educație (ETS nr. 009),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a acțiunii Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a acțiunii Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 martie 2016 referitoare la recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, a experienței de muncă și a diplomelor universitare în cadrul procesului de la Bologna (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 martie 2016 referitoare la recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, a experienței de muncă și a diplomelor universitare în cadrul procesului de la Bologna (2),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 10 iunie 2016 intitulat „Baza analitică a unei noi agende pentru competențe în Europa” [SWD(2016) 0195], |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 10 iunie 2016 intitulat „Baza analitică a unei noi agende pentru competențe în Europa” [SWD(2016) 0195],

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2016 privind îmbunătățirea și modernizarea educației [COM(2016) 0941], |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2016 privind îmbunătățirea și modernizarea educației [COM(2016) 0941],

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 privind construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii [COM(2018) 0268], |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 privind construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii [COM(2018) 0268],

| — | având în vedere Propunerea Comisiei din 17 ianuarie 2018 de recomandare a Consiliului privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării [COM(2018) 0023], |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea Comisiei din 17 ianuarie 2018 de recomandare a Consiliului privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării [COM(2018) 0023],

| — | având în vedere Propunerea Comisiei din 17 ianuarie 2018 de recomandare a Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții [COM(2018) 0024], |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea Comisiei din 17 ianuarie 2018 de recomandare a Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții [COM(2018) 0024],

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 ianuarie 2018 privind Planul de acțiune pentru educația digitală [COM(2018) 0022], |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 ianuarie 2018 privind Planul de acțiune pentru educația digitală [COM(2018) 0022],

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 iunie 2016 intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” [JOIN(2016) 0029] și rezoluția Parlamentului din 5 iulie 2017 privind această comunicare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 iunie 2016 intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” [JOIN(2016) 0029] și rezoluția Parlamentului din 5 iulie 2017 privind această comunicare (3),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și, în special, obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 4 privind asigurarea unei educații de calitate favorabile incluziunii și echitabile și promovarea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și, în special, obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 4 privind asigurarea unei educații de calitate favorabile incluziunii și echitabile și promovarea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți (A/RES/70/1),

| — | având în vedere Comunicatul de la Paris din 25 mai 2018, în urma reuniunii ministeriale a Spațiului european al învățământului superior (EHEA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul de la Paris din 25 mai 2018, în urma reuniunii ministeriale a Spațiului european al învățământului superior (EHEA),

| — | având în vedere Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Parteneriatul estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Parteneriatul estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (4),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2018 referitoare la modernizarea educației în UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2018 referitoare la modernizarea educației în UE (5),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2018 referitoare la educația în era digitală: dificultăți, șanse și învățăminte pentru elaborarea politicilor UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2018 referitoare la educația în era digitală: dificultăți, șanse și învățăminte pentru elaborarea politicilor UE (6),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 iunie 2017 privind „Parteneriatul estic – 20 de obiective pentru 2020: concentrarea pe prioritățile-cheie și rezultatele concrete” [SWD(2017) 0300], |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 iunie 2017 privind „Parteneriatul estic – 20 de obiective pentru 2020: concentrarea pe prioritățile-cheie și rezultatele concrete” [SWD(2017) 0300],

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, care a avut loc la Bruxelles la 24 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, care a avut loc la Bruxelles la 24 noiembrie 2017,

| A. | întrucât dreptul la educație este un drept fundamental al omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât dreptul la educație este un drept fundamental al omului;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 6 litera (e) din TFUE, „competența în domeniul educației și al formării profesionale revine statelor membre, dar Uniunea Europeană are un rol esențial de susținere pentru a stabili provocări și obiective și pentru a face schimb de bune practici și a le promova” (7); |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 6 litera (e) din TFUE, „competența în domeniul educației și al formării profesionale revine statelor membre, dar Uniunea Europeană are un rol esențial de susținere pentru a stabili provocări și obiective și pentru a face schimb de bune practici și a le promova” (7);

| C. | întrucât metoda deschisă de coordonare aplicată în învățământ le permite statelor membre să conceapă și să aplice o strategie comună privind educația și formarea, inclusiv prin intermediul platformei online ET 2020 (Educație și formare profesională 2020); întrucât o structură de cooperare similară ar putea fi instituită între statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic, pornind de la un schimb periodic de bune practici; |
| --- | --- |

C.

întrucât metoda deschisă de coordonare aplicată în învățământ le permite statelor membre să conceapă și să aplice o strategie comună privind educația și formarea, inclusiv prin intermediul platformei online ET 2020 (Educație și formare profesională 2020); întrucât o structură de cooperare similară ar putea fi instituită între statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic, pornind de la un schimb periodic de bune practici;

| D. | întrucât capacitatea sistemului educațional de a răspunde nevoilor societale, economice și personale depinde de calitatea, accesibilitatea, eficiența, diversitatea și măsuri privind egalitatea, precum și de disponibilitatea unui nivel adecvat al resurselor umane, financiare și materiale; |
| --- | --- |

D.

întrucât capacitatea sistemului educațional de a răspunde nevoilor societale, economice și personale depinde de calitatea, accesibilitatea, eficiența, diversitatea și măsuri privind egalitatea, precum și de disponibilitatea unui nivel adecvat al resurselor umane, financiare și materiale;

| E. | întrucât atingerea obiectivului egalității de șanse este o funcție importantă a educației, iar accesul la educație trebuie, prin urmare, să devină nediscriminatoriu; întrucât, în acest scop, sunt necesare mai multe eforturi pentru a garanta că toate persoanele, în special grupurile defavorizate, au aceleași posibilități de a accede la educație și formare și de a-și finaliza studiile, precum și de a dobândi competențe la toate nivelurile; |
| --- | --- |

E.

întrucât atingerea obiectivului egalității de șanse este o funcție importantă a educației, iar accesul la educație trebuie, prin urmare, să devină nediscriminatoriu; întrucât, în acest scop, sunt necesare mai multe eforturi pentru a garanta că toate persoanele, în special grupurile defavorizate, au aceleași posibilități de a accede la educație și formare și de a-și finaliza studiile, precum și de a dobândi competențe la toate nivelurile;

| F. | întrucât asigurarea accesului la servicii de educație și îngrijire timpurie de calitate pentru toți copiii este fundamentală pentru ca aceștia să se bucure de un început bun în viață și pe parcursul școlarizării; |
| --- | --- |

F.

întrucât asigurarea accesului la servicii de educație și îngrijire timpurie de calitate pentru toți copiii este fundamentală pentru ca aceștia să se bucure de un început bun în viață și pe parcursul școlarizării;

| G. | întrucât educația a fost afectată în mod negativ de procesele de transformare și de criza economică și financiară; întrucât finanțarea publică pentru educație a fost redusă în mod pasiv în multe țări; întrucât există o tendință îngrijorătoare de privatizare a educației, care încalcă principiul egalității accesului la educație; întrucât, un sprijin financiar public în creștere pentru educație, inclusiv pentru cadrele didactice și condițiile de lucru ale acestora, precum și pentru cercetare, este crucial pentru a asigura o educație publică gratuită, accesibilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât educația a fost afectată în mod negativ de procesele de transformare și de criza economică și financiară; întrucât finanțarea publică pentru educație a fost redusă în mod pasiv în multe țări; întrucât există o tendință îngrijorătoare de privatizare a educației, care încalcă principiul egalității accesului la educație; întrucât, un sprijin financiar public în creștere pentru educație, inclusiv pentru cadrele didactice și condițiile de lucru ale acestora, precum și pentru cercetare, este crucial pentru a asigura o educație publică gratuită, accesibilă și favorabilă incluziunii;

| H. | întrucât modernizarea tuturor treptelor sistemului educațional implică un număr mare de sectoare și necesită numeroase acțiuni, printre care elaborarea și livrarea programelor de învățământ, adoptarea sau adaptarea cadrelor legislative și de reglementare pentru asigurarea calității, astfel încât să se dezvolte noi metode de predare și învățare, prioritizarea inovării în mecanismele de finanțare și consolidarea guvernanței educației; |
| --- | --- |

H.

întrucât modernizarea tuturor treptelor sistemului educațional implică un număr mare de sectoare și necesită numeroase acțiuni, printre care elaborarea și livrarea programelor de învățământ, adoptarea sau adaptarea cadrelor legislative și de reglementare pentru asigurarea calității, astfel încât să se dezvolte noi metode de predare și învățare, prioritizarea inovării în mecanismele de finanțare și consolidarea guvernanței educației;

| I. | întrucât competențele digitale sunt fundamentale pentru participarea socială și realizarea profesională de succes, dat fiind că transformarea digitală modifică dialogul public și politic și piața forței de muncă, fiind necesare noi competențe; întrucât este, prin urmare, important să se garanteze că toate școlile sunt dotate cu computere și au acces la internet; |
| --- | --- |

I.

întrucât competențele digitale sunt fundamentale pentru participarea socială și realizarea profesională de succes, dat fiind că transformarea digitală modifică dialogul public și politic și piața forței de muncă, fiind necesare noi competențe; întrucât este, prin urmare, important să se garanteze că toate școlile sunt dotate cu computere și au acces la internet;

| J. | întrucât educația de bază în domeniul igienei cibernetice, al securității cibernetice, al protecției datelor, al alfabetizării mediatice și utilizării internetului trebuie să fie adaptată vârstei și nivelului de dezvoltare al copiilor, pentru a-i ajuta să devină cursanți avizați, cetățeni activi, utilizatori responsabili ai internetului și creatorii unei societăți digitale democratice, pentru a lua decizii în cunoștință de cauză și pentru a fi în măsură să contracareze riscurile asociate internetului, precum dezinformarea online, hărțuirea și violarea securității datelor cu caracter personal; întrucât în programele de formare profesională și academică ar trebui introduse programe de învățământ în domeniul securității cibernetice; |
| --- | --- |

J.

întrucât educația de bază în domeniul igienei cibernetice, al securității cibernetice, al protecției datelor, al alfabetizării mediatice și utilizării internetului trebuie să fie adaptată vârstei și nivelului de dezvoltare al copiilor, pentru a-i ajuta să devină cursanți avizați, cetățeni activi, utilizatori responsabili ai internetului și creatorii unei societăți digitale democratice, pentru a lua decizii în cunoștință de cauză și pentru a fi în măsură să contracareze riscurile asociate internetului, precum dezinformarea online, hărțuirea și violarea securității datelor cu caracter personal; întrucât în programele de formare profesională și academică ar trebui introduse programe de învățământ în domeniul securității cibernetice;

| K. | întrucât sărăcia în domeniul educației reprezintă o provocare cu care se confruntă UE și țările din cadrul Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

K.

întrucât sărăcia în domeniul educației reprezintă o provocare cu care se confruntă UE și țările din cadrul Parteneriatului estic;

| L. | întrucât, pentru o mai bună înțelegere și gestionare a problemelor ecologice, sociale și economice ale planetei noastre, este imperativ ca persoanele să dobândească competențe generale de conștientizare, în special în ceea ce privește cetățenia globală, dialogul intercultural și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

L.

întrucât, pentru o mai bună înțelegere și gestionare a problemelor ecologice, sociale și economice ale planetei noastre, este imperativ ca persoanele să dobândească competențe generale de conștientizare, în special în ceea ce privește cetățenia globală, dialogul intercultural și dezvoltarea durabilă;

| M. | întrucât digitalizarea și crearea de platforme educaționale comune contribuie la modernizarea sistemelor de învățământ, în special prin accesibilizarea învățământului la distanță și a cursurilor de învățare mixtă; întrucât asemenea evoluții duc la apariția unor probleme legate de protecția datelor; |
| --- | --- |

M.

întrucât digitalizarea și crearea de platforme educaționale comune contribuie la modernizarea sistemelor de învățământ, în special prin accesibilizarea învățământului la distanță și a cursurilor de învățare mixtă; întrucât asemenea evoluții duc la apariția unor probleme legate de protecția datelor;

| N. | întrucât învățarea pe tot parcursul vieții ar trebui încurajată, de exemplu prin sinergii între tipurile de învățământ formal și informal și prin sisteme de educație și formare profesională de calitate; |
| --- | --- |

N.

întrucât învățarea pe tot parcursul vieții ar trebui încurajată, de exemplu prin sinergii între tipurile de învățământ formal și informal și prin sisteme de educație și formare profesională de calitate;

| O. | întrucât toate statele UE și țările Parteneriatului estic sunt membre ale Spațiului european al învățământului superior; |
| --- | --- |

O.

întrucât toate statele UE și țările Parteneriatului estic sunt membre ale Spațiului european al învățământului superior;

| P. | întrucât sistemele de învățământ din țările Parteneriatului estic sunt încă marcate de moștenirea sovietică și, prin urmare, țările respective trebuie să se confrunte cu provocări specifice în domeniul educațional care nu există în UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât sistemele de învățământ din țările Parteneriatului estic sunt încă marcate de moștenirea sovietică și, prin urmare, țările respective trebuie să se confrunte cu provocări specifice în domeniul educațional care nu există în UE;

| Q. | întrucât toate acordurile bilaterale dintre UE și țările Parteneriatului estic conțin un capitol dedicat educației, formării și tineretului; întrucât unul dintre obiectivele platformei 4 a politicii Parteneriatului estic este acela de a intensifica participarea țărilor Parteneriatului estic la programele UE, printre altele în domeniile educației, cercetării și inovării, de a încuraja cooperarea dintre UE și autoritățile din domeniul educației și formării profesionale, instituțiile de învățământ superior, școlile și instituțiile de cercetare din țările Parteneriatului estic, precum și de a îmbunătăți cunoștințele și de a face schimb de bune practici în aceste domenii; întrucât încurajarea modernizării, a internaționalizării, a digitalizării (învățarea on-line) și a îmbunătățirii calității învățământului superior și a sistemelor de educație și formare profesională reprezintă una dintre prioritățile programului de lucru al comitetului platformei 4 privind educația, cultura și tineretul, pentru 2018-2019; |
| --- | --- |

Q.

întrucât toate acordurile bilaterale dintre UE și țările Parteneriatului estic conțin un capitol dedicat educației, formării și tineretului; întrucât unul dintre obiectivele platformei 4 a politicii Parteneriatului estic este acela de a intensifica participarea țărilor Parteneriatului estic la programele UE, printre altele în domeniile educației, cercetării și inovării, de a încuraja cooperarea dintre UE și autoritățile din domeniul educației și formării profesionale, instituțiile de învățământ superior, școlile și instituțiile de cercetare din țările Parteneriatului estic, precum și de a îmbunătăți cunoștințele și de a face schimb de bune practici în aceste domenii; întrucât încurajarea modernizării, a internaționalizării, a digitalizării (învățarea on-line) și a îmbunătățirii calității învățământului superior și a sistemelor de educație și formare profesională reprezintă una dintre prioritățile programului de lucru al comitetului platformei 4 privind educația, cultura și tineretul, pentru 2018-2019;

| R. | întrucât mai multe programe ale UE în domeniul educației și inovării sunt deschise țărilor Parteneriatului estic sau concepute special pentru acestea, și anume Erasmus +, eTwinning Plus, EaP connect, EU4Innovation, Europa creativă, COSME și Orizont 2020 și programele ce le vor succeda în perioada 2021-2027; întrucât astfel de programe pot contribui în mod semnificativ la abordarea schimbărilor sociale și economice sau a principalelor provocări cu care se confruntă Europa până la sfârșitul acestui deceniu, printre altele, combaterea șomajului în rândul tinerilor, o mai bună integrare a societăților europene, dezvoltarea capitalului social al tinerilor, crearea și dezvoltarea unor sisteme de educație și de formare performante, precum și incluziunea socială a persoanelor care provin din medii defavorizate; |
| --- | --- |

R.

întrucât mai multe programe ale UE în domeniul educației și inovării sunt deschise țărilor Parteneriatului estic sau concepute special pentru acestea, și anume Erasmus +, eTwinning Plus, EaP connect, EU4Innovation, Europa creativă, COSME și Orizont 2020 și programele ce le vor succeda în perioada 2021-2027; întrucât astfel de programe pot contribui în mod semnificativ la abordarea schimbărilor sociale și economice sau a principalelor provocări cu care se confruntă Europa până la sfârșitul acestui deceniu, printre altele, combaterea șomajului în rândul tinerilor, o mai bună integrare a societăților europene, dezvoltarea capitalului social al tinerilor, crearea și dezvoltarea unor sisteme de educație și de formare performante, precum și incluziunea socială a persoanelor care provin din medii defavorizate;

| S. | întrucât necesitatea unei cooperări mai aprofundate și mai eficiente între instituțiile de educație non-formală și formală, pentru a angaja tinerii și a-i integra în activitățile societății civile a fost exprimată în cadrul Forumului Tineretului Parteneriatului estic, care a avut loc la Kaunas; |
| --- | --- |

S.

întrucât necesitatea unei cooperări mai aprofundate și mai eficiente între instituțiile de educație non-formală și formală, pentru a angaja tinerii și a-i integra în activitățile societății civile a fost exprimată în cadrul Forumului Tineretului Parteneriatului estic, care a avut loc la Kaunas;

| T. | întrucât inegalitatea de gen în educație împiedică atât dezvoltarea personală, cât și ocuparea forței de muncă și afectează numeroase domenii socioculturale; întrucât egalitatea de gen este un principiu fundamental al Uniunii Europene și al politicii Parteneriatului estic, consacrat în tratate, și ar trebui să se regăsească în toate politicile UE, inclusiv în domeniul învățământului și al culturii; întrucât educația reprezintă un instrument puternic de depășire a inegalității de gen; |
| --- | --- |

T.

întrucât inegalitatea de gen în educație împiedică atât dezvoltarea personală, cât și ocuparea forței de muncă și afectează numeroase domenii socioculturale; întrucât egalitatea de gen este un principiu fundamental al Uniunii Europene și al politicii Parteneriatului estic, consacrat în tratate, și ar trebui să se regăsească în toate politicile UE, inclusiv în domeniul învățământului și al culturii; întrucât educația reprezintă un instrument puternic de depășire a inegalității de gen;

| U. | întrucât activitățile pentru tineret și educația non-formală ar consolida integrarea și implicarea tinerilor afectați de excluziune socială și economică; |
| --- | --- |

U.

întrucât activitățile pentru tineret și educația non-formală ar consolida integrarea și implicarea tinerilor afectați de excluziune socială și economică;

| V. | întrucât există încă limitări în ceea ce privește educația în limbile minorităților și un acces limitat la educație în zonele sărace din unele țări ale Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

V.

întrucât există încă limitări în ceea ce privește educația în limbile minorităților și un acces limitat la educație în zonele sărace din unele țări ale Parteneriatului estic;

| W. | întrucât țările Parteneriatului estic au cunoscut o depopulare rapidă în ultimul deceniu, iar tinerii au tendința să își părăsească țările și regiunile de origine în căutarea unei educații mai bune și a unor locuri de muncă decente, |
| --- | --- |

W.

întrucât țările Parteneriatului estic au cunoscut o depopulare rapidă în ultimul deceniu, iar tinerii au tendința să își părăsească țările și regiunile de origine în căutarea unei educații mai bune și a unor locuri de muncă decente,

Considerații generale

| 1. | subliniază că asigurarea unui acces egal la o educație incluzivă de calitate este esențială pentru dezvoltarea unor societăți prospere, pentru realizarea unei coeziuni sociale continue și pentru combaterea sărăciei, a excluziunii sociale și a stereotipurilor de gen; invită statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic să facă investiții publice în educație la toate nivelurile, inclusiv prin furnizarea de resurse financiare adecvate, aceasta fiind o prioritate în politicile lor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că sunt necesare noi modalități de învățare pentru a răspunde cerințelor societăților din ce în ce mai mobile și mai digitale; este de părere că educația nu ar trebui să fie asigurată doar prin intermediul unor conferințe, al învățării teoretice și al învățării pasive, ci ar trebui să implice, de asemenea, învățarea prin experiență și participativă, sub supravegherea sau participarea cadrelor didactice și că aceasta ar trebui să corespundă vocației elevilor și studenților; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că țările trebuie să își transforme sistemele de educație și de formare la toate nivelurile, pentru a valorifica pe deplin oportunitățile oferite de tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și înzestrările naturale ale copiilor, și pentru a ajuta copiii să își dezvolte aptitudinile și competențele de care au nevoie pentru a răspunde cerințelor societăților și piețelor muncii în viitor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este necesară o finanțare adecvată pentru reforma sistemelor de învățământ și a garanta că educația inovatoare și de înaltă calitate este pusă la dispoziție nu numai în orașele mari, ci și în zonele rurale cu acces limitat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, pentru a asigura un învățământ accesibil și de calitate, este necesar să se prevadă nu numai o creștere a fondurilor pentru îmbunătățirea infrastructurii, mărirea salariilor profesorilor și cercetătorilor, ci și asigurarea unei distribuții transparente a sprijinului financiar între instituțiile de învățământ și cele de cercetare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | evidențiază că incluziunea, accesul egal și inovarea ar trebui să fie principiile fundamentale ale educației și formării în era digitală; consideră că tehnologiile digitale nu ar trebui să întărească inegalitățile existente, ci să fie utilizate, în schimb, pentru eliminarea decalajului digital dintre elevii, studenții și cursanții din diferite medii socioeconomice, din diferite regiuni ale UE și țări ale Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că, deși creșterea competențelor digitale de bază și avansate ale cursanților este esențială, alte competențe, inclusiv competențele sociale și civice și conștientizarea aspectelor etice, ar trebui, totuși, să fie în continuare o componentă esențială a sistemelor de învățământ; consideră că este, de asemenea, important ca oamenii să își formeze competențe personale și civice care îi ajută să trăiască și să lucreze împreună; subliniază, de asemenea, că este de o importanță extraordinară să se acorde prioritate dezvoltării unei gândiri critice, constructive și inovatoare, precum și alfabetizării mediatice în toate sistemele de învățământ; subliniază importanța studiilor de literatură și istorie și a dezvoltării competențelor culturale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază impactul pozitiv al diversității culturale și al multilingvismului în școală asupra dezvoltării lingvistice și cognitive a elevilor, precum și asupra promovării conștiinței interculturale, a respectului și a pluralismului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul esențial al educației formale și non-formale în promovarea înțelegerii fundamentale și în respectarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a demnității și a diversității culturale, în prevenirea și eradicarea tuturor formelor de intoleranță, discriminare, extremism și discursuri de incitare la ură, precum și în combaterea antisemitismului, a atitudinii discriminatorii față de romi, a homofobiei și a denigrării grupurilor etnice și culturale; invită statele membre ale UE și țările din Parteneriatul estic să se asigure că toate cadrele didactice sunt formate în mod eficient pentru a forma atitudini și modele comportamentale bazate pe principiile nediscriminării, respectului reciproc și toleranței; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că adaptarea instituțiilor de învățământ la noile tehnologii și la abordările pedagogice inovatoare nu ar trebui să fie considerată în niciun caz un scop în sine, ci mai degrabă un instrument de îmbunătățire a calității și a caracterului incluziv al educației; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că educația sexuală constituie o parte necesară a programei școlare astfel încât să se respecte standardele OMS pentru Europa în materie de educație și protecție a tinerilor; afirmă că o astfel de educație ar trebui să includă subiecte precum exprimarea sexuală, relațiile și consimțământul, precum și informații cu privire la efectele sau condiționările negative, cum ar fi infecțiile cu transmitere sexuală și HIV, sarcina nedorită, violența sexuală și practicile dăunătoare, cum ar fi ademenirea și mutilarea genitală a femeilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază potențialul de dezvoltare al unor instrumente de evaluare electronică a sistemelor de învățământ și de utilizare a soluțiilor digitale, precum analize și teste creative pe o scară mai largă, pentru a le permite cadrelor didactice să adopte o abordare centrată pe cursant; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază rolul central al cadrelor didactice școlare și universitare în orice sistem educațional și nevoia de a le încuraja să inoveze printr-o remunerare corespunzătoare, oferindu-le oportunități de formare adecvate și instituind sisteme de recompensare; subliniază rolul crucial al activităților inter pares și al schimburilor de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că nu este de așteptat ca școlile să transforme sistemul de învățământ fără ajutor și că au nevoie de sprijin din partea altor părți interesate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă faptul că, în medie, numărul tinerilor care nu sunt încadrați în niciun program educațional, profesional sau de formare este mult mai mare în țările Parteneriatului estic decât în UE; subliniază, prin urmare, necesitatea de a reforma în profunzime programele de învățământ și abordarea generală a învățământului, inclusiv a învățării pe tot parcursul vieții, în țările Parteneriatului estic, pentru a răspunde nevoilor de pe piața muncii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | în acest sens, salută accentul puternic pus pe tineri și pe educație în cadrul Summitului Parteneriatului estic din 2017 și în obiectivele pentru 2020, precum și creșterea sprijinului acordat în aceste domenii de către UE; salută, de asemenea, deschiderea primei Școli Europene a Parteneriatului Estic la Tbilisi, în septembrie 2018; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recomandă să se combată tendința de depopulare a țărilor Parteneriatului estic prin (a) consolidarea legăturii dintre reforma sistemelor de educație și cererile de pe piețele forței de muncă, (b) investițiile în programe care favorizează tineretul (cu un accent major asupra tineretului din mediul rural) și antreprenoriatul social și (c) crearea unui nou program pentru tinerii profesioniști după modelul Erasmus + (EU4Young Professionals); |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic să recunoască educația ca investiție și să asigure o finanțare publică mai mare pentru educația și îngrijirea copiilor preșcolari, școlile publice, formarea profesională, învățarea pe tot parcursul vieții, universitățile publice și cercetare; |
| --- | --- |

18.

Recomandări

| 19. | recomandă să se încheie parteneriate între guverne, organizații nonprofit, instituții de învățământ și întreprinderi, astfel încât să se înțeleagă lacunele existente și să se dezvolte modalități de soluționare a acestora; reiterează apelul Parlamentului European de a înființa Garanția europeană pentru copii drept principal instrument de combatere a sărăciei în rândul copiilor și a excluziunii sociale, care ar trebui să contribuie la accesul egal al copiilor la educație gratuită, la servicii gratuite de îngrijire, la asistență medicală gratuită, la o locuință decentă și la alimentație adecvată; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită organismele responsabile din țările Parteneriatului estic și UE ca în evaluarea calității educației să aplice abordări care să urmărească în primul rând creșterea motivației, și nu utilizarea pedepsei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită statele membre și țările Parteneriatului estic să combată stereotipurile de gen în învățământ pentru a garanta că femeile au aceleași șanse și libertatea de a-și alegea cariera pe care și-o doresc; își exprimă îngrijorarea, în acest context, cu privire la stereotipurile care persistă în materialele didactice din unele țări și așteptările diferite ale profesorilor în ceea ce privește comportamentul fetelor și al băieților; subliniază că sistemele de învățământ trebuie să ia în considerare nevoile persoanelor care suferă de pe urma discriminării; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încurajează creșterea sprijinului acordat formării în domeniul competențelor generale de conștientizare și al noilor practici de învățare, cum ar fi învățarea aprofundată, evoluția relațiilor între cadrele didactice și elevi și noile practici de învățare, precum ȘTIAM (științe, tehnologie, inginerie, arte, matematică); |
| --- | --- |

22.

| 23. | recomandă ca pe ordinea de zi a tuturor reuniunilor interparlamentare dintre Parlamentul European și parlamentele țărilor Parteneriatului estic să fie introdus un punct dedicat reformelor din învățământ și monitorizării punerii în aplicare a clauzelor relevante din acordurile bilaterale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită UE, statele membre și țările Parteneriatului estic să își intensifice eforturile de îmbunătățire a alfabetizării mediatice și a educației civice prin cultură și școlarizare de la o vârstă fragedă, pentru a permite cetățenilor să identifice și să contextualizeze în mod eficient dezinformarea și informarea tendențioasă; încurajează statele membre și țările Parteneriatului estic să includă cursuri sau formări specifice de alfabetizare mediatică în programele lor școlare și să elaboreze campanii de informare dedicate segmentelor populației care sunt în mod special ținta dezinformării și/sau sunt vulnerabile la aceasta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia, în principal prin intermediul delegațiilor UE, să ofere în mod proactiv instituțiilor de învățământ din țările Parteneriatului estic o imagine de ansamblu asupra tuturor resurselor disponibile (inclusiv resurse online, cum ar fi platforma School Education Gateway) și a finanțării învățământului pentru care acestea, și în special profesorii care lucrează în cadrul lor, ar putea fi eligibile; recomandă stabilirea unui punct de contact central pentru educație, clar identificat, în fiecare delegație a UE într-o țară a Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reiterează apelul lansat în Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2018 referitoare la educația în era digitală de a formula recomandări pentru un nivel minim de competențe digitale care urmează să fie dobândite de către studenți în cursul studiilor; consideră că un modul TIC specific, bazat, de exemplu, pe modulul TIC PISA, ar putea fi introdus atât în statele membre ale UE, cât și în țările Parteneriatului estic, pentru a garanta că instituțiile de învățământ din toate aceste țări urmăresc același nivel minim de competență digitală; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei să colaboreze cu țările Parteneriatului estic pentru a deschide mai multe Școli Europene ale Parteneriatului Estic și pentru a încuraja țările Parteneriatului estic să îndeplinească condițiile prealabile pentru înființarea unor astfel de școli; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută creșterea finanțării puse la dispoziție pentru competențele digitale în cadrul următoarei generații de programe ale cadrului financiar multianual (CFM), dar insistă totuși asupra faptului că Comisia trebuie să promoveze sinergii și să asigure coordonarea între programele CFM, inclusiv Erasmus +, Orizont Europa, Fondul social european, InvestEU și Europa digitală, astfel încât să se maximizeze eficacitatea finanțării pentru dezvoltarea competențelor digitale de înaltă calitate; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încurajează viitoarele cadre didactice să dobândească experiență pedagogică practică în străinătate prin programul Erasmus +, de exemplu înscriindu-se în programul Mobilitatea internațională a creditelor; solicită să se acorde o atenție specială în cadrul programului Erasmus 2021-2027 cadrelor didactice din învățământul primar și secundar din țările Parteneriatului estic, pentru a li se permite să participe la programe de mobilitate în școli din UE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | încurajează personalul didactic, și anume profesorii, bibliotecarii, directorii de școli, din țările Parteneriatului estic să își implice școlile în eTwinning, o parte a programului Erasmus axată pe colaborare, dezvoltarea de proiecte, partajarea și participarea la o comunitate de învățare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încurajează Comisia să colaboreze cu țările Parteneriatului estic pentru a produce – eventual ca parte a activității desfășurate de platforma dedicată a Parteneriatului estic – o prezentare generală a reformelor din toate etapele sistemului educațional care au fost realizate în țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recomandă țărilor Parteneriatului estic o creștere a fluxurilor de educație duală și includerea în programa de învățământ a studenților a unor cursuri practice gestionate de întreprinderi care corespund profilului facultăților în care aceștia studiază. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 50.

(2)  JO C 193, 31.5.2016, p. 17.

(3)  JO C 334, 19.9.2018, p. 112.

(4)  JO C 356, 4.10.2018, p. 130.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0247.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0485.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0247.

---

| 24.4.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/22

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la viitorul Strategiei Trio Plus 2030: construind un viitor al Parteneriatului estic

(2020/C 134/05)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011 și Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011 și Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017,

| — | având în vedere acordurile de asociere între UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere între UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei Europene și al Serviciului European de Acțiune Externă din 9 iunie 2017 intitulat „Parteneriatul Estic – 20 de rezultate pentru 2020: concentrarea asupra priorităților-cheie și a rezultatelor concrete”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei Europene și al Serviciului European de Acțiune Externă din 9 iunie 2017 intitulat „Parteneriatul Estic – 20 de rezultate pentru 2020: concentrarea asupra priorităților-cheie și a rezultatelor concrete”,

| — | având în vedere articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât prin politica de extindere UE și-a demonstrat enorma putere de transformare, fapt confirmat de succesul înregistrat de țările din Europa Centrală și de Est în trecerea de la economiile reglementate post-totalitare la democrații de tip european prin procesul de integrare europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin politica de extindere UE și-a demonstrat enorma putere de transformare, fapt confirmat de succesul înregistrat de țările din Europa Centrală și de Est în trecerea de la economiile reglementate post-totalitare la democrații de tip european prin procesul de integrare europeană;

| B. | întrucât s-au înregistrat deja progrese semnificative în reforme și armonizarea legislațiilor naționale cu standardele UE în Ucraina, Georgia și Moldova; |
| --- | --- |

B.

întrucât s-au înregistrat deja progrese semnificative în reforme și armonizarea legislațiilor naționale cu standardele UE în Ucraina, Georgia și Moldova;

| C. | întrucât această putere de transformare prin extindere trebuie să fie folosită în Balcanii de Vest și în țările Parteneriatului estic care doresc să adere la UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât această putere de transformare prin extindere trebuie să fie folosită în Balcanii de Vest și în țările Parteneriatului estic care doresc să adere la UE;

| D. | întrucât procesul de extindere a UE poate să aducă beneficii țărilor Parteneriatului estic și UE, deoarece, așa cum a declarat comisarul UE J. Hahn, „[t]rebuie să exportăm stabilitate cu mai multă inteligență. Dacă nu o facem, Europa va continua să importe instabilitate”; |
| --- | --- |

D.

întrucât procesul de extindere a UE poate să aducă beneficii țărilor Parteneriatului estic și UE, deoarece, așa cum a declarat comisarul UE J. Hahn, „[t]rebuie să exportăm stabilitate cu mai multă inteligență. Dacă nu o facem, Europa va continua să importe instabilitate”;

| E. | întrucât acest an marchează cea de a 10-a aniversare a Parteneriatului estic, care s-a dovedit un instrument eficace care oferă sprijin în funcție de necesități, pe baza principiilor „mai mult pentru mai mult” și „mai puțin pentru mai puțin” în punerea în practică a reformelor; |
| --- | --- |

E.

întrucât acest an marchează cea de a 10-a aniversare a Parteneriatului estic, care s-a dovedit un instrument eficace care oferă sprijin în funcție de necesități, pe baza principiilor „mai mult pentru mai mult” și „mai puțin pentru mai puțin” în punerea în practică a reformelor;

| F. | întrucât politica Parteneriatului estic este un concept specific de cooperare pentru toate cele șase țări, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina, iar progresele lor viitoare pe calea europeană depind de respectarea valorilor și a standardelor europene, la care aceste țări s-au angajat; |
| --- | --- |

F.

întrucât politica Parteneriatului estic este un concept specific de cooperare pentru toate cele șase țări, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina, iar progresele lor viitoare pe calea europeană depind de respectarea valorilor și a standardelor europene, la care aceste țări s-au angajat;

| G. | întrucât semnarea CEPA și ratificarea sa de către parlamentul armean în aprilie 2018 este considerată dovada existenței unui mod alternativ de a obține un parteneriat extins și consolidat strategic între Armenia și UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât semnarea CEPA și ratificarea sa de către parlamentul armean în aprilie 2018 este considerată dovada existenței unui mod alternativ de a obține un parteneriat extins și consolidat strategic între Armenia și UE;

| H. | întrucât, potrivit raportului International IDEA intitulat „The Global State of Democracy 2019”: „Armenia este singura țară din Europa care a trecut de la un regim hibrid în 2017 la o democrație în 2018”; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit raportului International IDEA intitulat „The Global State of Democracy 2019”: „Armenia este singura țară din Europa care a trecut de la un regim hibrid în 2017 la o democrație în 2018”;

| I. | întrucât țările Parteneriatului estic, în special cele care demonstrează dorința de a adera la UE, continuă să se confrunte cu amenințări hibride agresive din partea Kremlinului, menite a le menține în sfera sa de influență și a împiedica procesul de integrare europeană, nepermițându-le să devină țări europene prospere; |
| --- | --- |

I.

întrucât țările Parteneriatului estic, în special cele care demonstrează dorința de a adera la UE, continuă să se confrunte cu amenințări hibride agresive din partea Kremlinului, menite a le menține în sfera sa de influență și a împiedica procesul de integrare europeană, nepermițându-le să devină țări europene prospere;

| J. | întrucât există amenințări grave la adresa mediului internațional de securitate și a drepturilor omului, cauzate de schimbarea dinamică a sistemului internațional, |
| --- | --- |

J.

întrucât există amenințări grave la adresa mediului internațional de securitate și a drepturilor omului, cauzate de schimbarea dinamică a sistemului internațional,

1.

subliniază că Parteneriatului estic dispune de instrumente de exercitare a puterii necoercitive, cum ar fi introducerea unui regim de călătorie fără viză, pentru a sprijini motivarea politică pentru reforme și ia act de progresele înregistrate de țările membre ale Parteneriatului în punerea în aplicare a celor 20 de rezultate scontate pentru 2020, noi orientări fiind discutate pentru deceniul următor, până în 2030;

2.

ia act de succesul inițiativei Parteneriatului estic de a ajuta țările asociate UE să avanseze mai rapid în punerea în practică a reformelor și în integrarea politică și economică mai profundă cu UE;

3.

subliniază că ne aflăm într-un moment crucial în care ar trebui să adăugăm noi instrumente cu acțiune pe termen lung la strategia noastre de a ajuta țările mai avansate ale Parteneriatului estic să își păstreze motivația și impulsul pentru reformele din următorul deceniu, până în 2030, și subliniază că UE trebuie să își îmbunătățească și reformeze instrumentele de politică pentru a se sincroniza cu progresele realizate de partenerii noștri estici;

4.

solicită inițierea unei discuții referitoare la o agendă strategică de perspectivă a Parteneriatului estic pentru următorul deceniu, pentru a promova o mai ambițioasă utilizare a diferențierii, a principiilor „mai mult pentru mai mult” și „mai puțin pentru mai puțin”, precum și pentru a prezenta o nouă inițiativă emblematică – Strategia Trio Plus 2030;

5.

propune ca Strategia Trio Plus 2030 să creeze un „proces european Trio” care va pune la dispoziția UE și a țărilor asociate instrumente de integrare mai aprofundată, așa cum s-a întâmplat cu procesul de la Berlin, inițiat în 2014, care viza întărirea gestionării de către UE a integrării țărilor din Balcanii de Vest în UE și formarea unei coaliții de state membre ale UE care împărtășesc aceeași viziune pentru sprijinirea acesteia; în plus, propune adoptarea de către UE a unei politici active „a ușilor deschise” față de țările din Parteneriatul estic care înregistrează progrese semnificative și valoroase;

6.

solicită ca Strategia Trio Plus 2030 să fie un instrument geopolitic european ambițios, care să utilizeze o nouă generație de instituții și politici, acorduri comerciale și de stabilizare sustenabile și instrumentele acestora (Grupul de sprijin al UE pentru Strategia Trio, platforma de investiții Trio, Pactul ecologic european, Europa digitală, promovarea modului de viață european și a democrației europene, acordurile privind evaluarea conformității și acceptarea produselor industriale, agenda privind conectivitatea, TEN, Orizont 2020, Conferința privind viitorul Europei și alte inițiative ale UE);

7.

subliniază că noi regrese în materie de democrație, reforme și stat de drept, precum și erodarea orientării europene în țările participante vor pune în pericol Strategia Trio Plus 2030 descrisă mai sus;

8.

subliniază că Strategia Trio Plus 2030 ar trebui să fie complementară instrumentelor Parteneriatului estic, că nu va urmări să înlocuiască inițiativele existente în acest domeniu și va contribui la dezbaterea modului în care eficacitatea politicii Parteneriatului estic poate crește;

9.

sugerează crearea un format strategic mai cuprinzător și extins Trio + 1, cu includerea Armeniei – pe baza principiilor și a pozițiilor reafirmate în Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Armenia și Uniunea Europeană;

10.

remarcă faptul că succesul punerii în aplicare a reformelor UE în materie de integrare de către trioul de țări asociate UE va stimula celelalte țări ale Parteneriatului estic să aleagă o cale ambițioasă de integrare europeană;

11.

subliniază că Strategia Trio plus 2030, sprijinită de procesul Trio european, va avea un impact transformator pozitiv major asupra opiniei populației din Rusia, ajutând-o în eforturile sale de a construi o țară europeană democratică și deschisă;

12.

solicită crearea urgentă a unor mecanisme comune pentru a face față amenințărilor hibride ale Kremlinului care subminează unitatea și securitatea UE în acele țări ale Parteneriatului estic care depun eforturi pentru apropierea de UE;

13.

remarcă faptul că succesul Parteneriatului estic în care vor fi incluse procesul Trio european și Strategia Trio Plus 2030 va fi esențial atât pentru țările din vecinătatea estică, cât și pentru UE, deoarece este cea mai bună contribuție la crearea unei Europe „întregi, libere și pașnice” și că acest succes va șterge liniile de demarcație de pe continentul european care încă separă țările Parteneriatului estic de restul UE;

14.

încredințează copreședinților săi sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului European, Comisiei Europene, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocieri privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est.

---