# Europos Sąjungos C 134/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 134 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. balandžio 24d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 134

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. balandžio 24d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Euronest parlamentinė asamblėja |
| 2020/C 134/01 | Rezoliucija, dėl parlamentinės priežiūros kaip priemonės demokratijai, atskaitomybei ir valstybės institucijų veiksmingumui Rytų partnerystės šalyse stiprinti | 1 |
| 2020/C 134/02 | Rezoliucija, dėl skaitmeninimo skatinimo siekiant didinti veiksmingumą ir stimuliuoti ekonominį augimą ES ir Rytų partnerystės šalyse | 7 |
| 2020/C 134/03 | Euronest, parlamentinės asamblėjos Rezoliucija Solidarumas ir nuostatų derinimas energetikos sektoriuje: siekiant pažangios reguliavimo sistemos | 11 |
| 2020/C 134/04 | Euronest parlamentinės asamblėjos Rezoliucija ES ir Rytų partnerystės šalių švietimo inovacijos ir švietimo reformos: iššūkiai ir galimybės | 16 |
| 2020/C 134/05 | Rezoliucija, 2030 m. strategijos Trejetas plius ateitis: Rytų partnerystės ateities kūrimas | 22 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Euronest parlamentinė asamblėja

2020/C 134/01

Rezoliucija, dėl parlamentinės priežiūros kaip priemonės demokratijai, atskaitomybei ir valstybės institucijų veiksmingumui Rytų partnerystės šalyse stiprinti

1

2020/C 134/02

Rezoliucija, dėl skaitmeninimo skatinimo siekiant didinti veiksmingumą ir stimuliuoti ekonominį augimą ES ir Rytų partnerystės šalyse

7

2020/C 134/03

Euronest, parlamentinės asamblėjos Rezoliucija Solidarumas ir nuostatų derinimas energetikos sektoriuje: siekiant pažangios reguliavimo sistemos

11

2020/C 134/04

Euronest parlamentinės asamblėjos Rezoliucija ES ir Rytų partnerystės šalių švietimo inovacijos ir švietimo reformos: iššūkiai ir galimybės

16

2020/C 134/05

Rezoliucija, 2030 m. strategijos Trejetas plius ateitis: Rytų partnerystės ateities kūrimas

22

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Euronest parlamentinė asamblėja

| 24.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 134/1

---

REZOLIUCIJA

dėl parlamentinės priežiūros kaip priemonės demokratijai, atskaitomybei ir valstybės institucijų veiksmingumui Rytų partnerystės šalyse stiprinti

(2020/C 134/01)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į bendrą deklaraciją, paskelbtą per 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselyje vykusį Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimą, ir į savo ankstesnes deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrą deklaraciją, paskelbtą per 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselyje vykusį Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimą, ir į savo ankstesnes deklaracijas,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę ES užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“ bei jos pirmųjų (2016) ir antrųjų (2017) metų įgyvendinimo ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę ES užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“ bei jos pirmųjų (2016) ir antrųjų (2017) metų įgyvendinimo ataskaitas,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros,

| — | atsižvelgdama į Europos Komisijos bei vyriausiosios įgaliotinės Sąjungos užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos 2017 m. gegužės 18 d. Europos kaimynystės politikos peržiūros įgyvendinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Komisijos bei vyriausiosios įgaliotinės Sąjungos užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos 2017 m. gegužės 18 d. Europos kaimynystės politikos peržiūros įgyvendinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo bei reformų pilietinei visuomenei įgalėti klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo bei reformų pilietinei visuomenei įgalėti klausimus,

| — | atsižvelgdama į asociacijos susitarimus, kuriuos ES yra sudariusi su Sakartvelu, Moldova ir Ukraina, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į asociacijos susitarimus, kuriuos ES yra sudariusi su Sakartvelu, Moldova ir Ukraina,

| — | atsižvelgdama į ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą,

| A. | kadangi, vadovaujantis teisinės valstybės principais, veiksminga parlamentinė priežiūra yra gerai veikiančios demokratijos ramstis ir atlieka esminį vaidmenį demokratinio valdymo srityje, nes padeda gerinti vykdomųjų institucijų politikos, programų ir praktikos kokybę bei suteikia šiai politikai didesnį teisėtumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi, vadovaujantis teisinės valstybės principais, veiksminga parlamentinė priežiūra yra gerai veikiančios demokratijos ramstis ir atlieka esminį vaidmenį demokratinio valdymo srityje, nes padeda gerinti vykdomųjų institucijų politikos, programų ir praktikos kokybę bei suteikia šiai politikai didesnį teisėtumą;

| B. | kadangi Rytų partnerystės šalių parlamentų pajėgumo vykdyti veiksmingą priežiūrą stiprinimas yra nepaprastai svarbus ir Europos Komisija turėtų jį remti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rytų partnerystės šalių parlamentų pajėgumo vykdyti veiksmingą priežiūrą stiprinimas yra nepaprastai svarbus ir Europos Komisija turėtų jį remti;

| C. | kadangi politinėje sistemoje, kurioje išties taikomas valdžių atskyrimo principas, parlamentas ne tik naudojasi teisėkūros ir biudžetiniais įgaliojimais, bet ir užtikrina bendrą vykdomosios institucijos priežiūrą bei kontrolę; |
| --- | --- |

C.

kadangi politinėje sistemoje, kurioje išties taikomas valdžių atskyrimo principas, parlamentas ne tik naudojasi teisėkūros ir biudžetiniais įgaliojimais, bet ir užtikrina bendrą vykdomosios institucijos priežiūrą bei kontrolę;

| D. | kadangi parlamentinės priežiūros įgaliojimai apima visų sričių politiką ir politinę veiklą, kurią vykdo vyriausybė ir jos tarnybos, ir neapsiriboja vien tuo, kaip vykdomoji institucija įgyvendina įstatymus ir biudžetą (biudžeto kontrolė); |
| --- | --- |

D.

kadangi parlamentinės priežiūros įgaliojimai apima visų sričių politiką ir politinę veiklą, kurią vykdo vyriausybė ir jos tarnybos, ir neapsiriboja vien tuo, kaip vykdomoji institucija įgyvendina įstatymus ir biudžetą (biudžeto kontrolė);

| E. | kadangi teismų nepriklausomumas yra dar vienas svarbus veikiančios demokratijos ramstis; |
| --- | --- |

E.

kadangi teismų nepriklausomumas yra dar vienas svarbus veikiančios demokratijos ramstis;

| F. | kadangi paprastai išskiriamos trys politinės sistemos, t. y. prezidentinio pobūdžio politinė sistema, parlamentinio pobūdžio politinė sistema ir pusiau prezidentinio arba pusiau parlamentinio pobūdžio politinė sistema; |
| --- | --- |

F.

kadangi paprastai išskiriamos trys politinės sistemos, t. y. prezidentinio pobūdžio politinė sistema, parlamentinio pobūdžio politinė sistema ir pusiau prezidentinio arba pusiau parlamentinio pobūdžio politinė sistema;

| G. | kadangi, neskaitant plenarinių posėdžių, steigiami parlamento komitetai bendram institucijos darbui parengti ir veiksmingai kasdienei vyriausybės bei jos politikos ir veiksmų priežiūrai užtikrinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi, neskaitant plenarinių posėdžių, steigiami parlamento komitetai bendram institucijos darbui parengti ir veiksmingai kasdienei vyriausybės bei jos politikos ir veiksmų priežiūrai užtikrinti;

| H. | kadangi nepriklausomas, nevaržomas ir gerai veikiantis parlamentas, galintis naudotis visais savo konstituciniais įgaliojimais, įskaitant laisvę realiai tikrinti vyriausybės ir jos tarnybų veiklą, tampa kertine institucija įtvirtinant teisinės valstybės principą, įskaitant veiksmingą kovą su korupcija siekiant užkirsti kelią nebaudžiamumui; |
| --- | --- |

H.

kadangi nepriklausomas, nevaržomas ir gerai veikiantis parlamentas, galintis naudotis visais savo konstituciniais įgaliojimais, įskaitant laisvę realiai tikrinti vyriausybės ir jos tarnybų veiklą, tampa kertine institucija įtvirtinant teisinės valstybės principą, įskaitant veiksmingą kovą su korupcija siekiant užkirsti kelią nebaudžiamumui;

| I. | kadangi pilietinės visuomenės organizacijos, žiniasklaida ir žmogaus teisių institucijos padeda parlamentui vykdyti priežiūros darbą rengdamos savo vertinimus, atlikdamos tyrimus ir stebėdamos valstybės institucijas bei jų veiklą; |
| --- | --- |

I.

kadangi pilietinės visuomenės organizacijos, žiniasklaida ir žmogaus teisių institucijos padeda parlamentui vykdyti priežiūros darbą rengdamos savo vertinimus, atlikdamos tyrimus ir stebėdamos valstybės institucijas bei jų veiklą;

| J. | kadangi dėl to laisva nepriklausoma žiniasklaida ir laisva, pakankamai finansuojama veiksmingos struktūros pilietinė visuomenė šalyje nepaprastai svarbios ir veiksmingam bei sveikam demokratijos veikimui užtikrinti, be to, jos padeda parlamentams vykdyti jų priežiūros darbą; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl to laisva nepriklausoma žiniasklaida ir laisva, pakankamai finansuojama veiksmingos struktūros pilietinė visuomenė šalyje nepaprastai svarbios ir veiksmingam bei sveikam demokratijos veikimui užtikrinti, be to, jos padeda parlamentams vykdyti jų priežiūros darbą;

| K. | kadangi demokratijos įtvirtinimo procesai reikalauja, kad nacionalinės politinės institucijos būtų pasirengusios taikyti geriausią praktiką ir įgyvendinti tai, kas išmokta iš savo ir kitų patirties; |
| --- | --- |

K.

kadangi demokratijos įtvirtinimo procesai reikalauja, kad nacionalinės politinės institucijos būtų pasirengusios taikyti geriausią praktiką ir įgyvendinti tai, kas išmokta iš savo ir kitų patirties;

| L. | kadangi pačios elementariausios raudonosios linijos demokratinėms valstybėms nustatomos neatšaukiamai taikant valdžių atskyrimo, griežtos pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principus bei tvirtai ginant teisinę valstybę; |
| --- | --- |

L.

kadangi pačios elementariausios raudonosios linijos demokratinėms valstybėms nustatomos neatšaukiamai taikant valdžių atskyrimo, griežtos pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principus bei tvirtai ginant teisinę valstybę;

| M. | kadangi reguliariai vykstantys rinkimai, rengiami laikantis pripažintų tarptautinių standartų, pirmiausia susijusių su konkuravimo ir skaidrumo aspektais, neabejotinai svarbūs, tačiau savaime nėra neginčijamas politinės sistemos demokratiškumo įrodymas; |
| --- | --- |

M.

kadangi reguliariai vykstantys rinkimai, rengiami laikantis pripažintų tarptautinių standartų, pirmiausia susijusių su konkuravimo ir skaidrumo aspektais, neabejotinai svarbūs, tačiau savaime nėra neginčijamas politinės sistemos demokratiškumo įrodymas;

| N. | kadangi dažnai laikomasi nuomonės, kad daugiapartiniai parlamentai užtikrina kur kas geresnį atstovavimą, o esant dideliam ideologiškai orientuotų partijų skaičiui glaudžiau suderinami įvairūs atstovaujami visuomenės interesai; |
| --- | --- |

N.

kadangi dažnai laikomasi nuomonės, kad daugiapartiniai parlamentai užtikrina kur kas geresnį atstovavimą, o esant dideliam ideologiškai orientuotų partijų skaičiui glaudžiau suderinami įvairūs atstovaujami visuomenės interesai;

| O. | kadangi Europos Parlamento Paramos demokratijai ir rinkimų koordinavimo grupė teikia ypatingą demokratinę paramą prioritetinių šalių sąrašo valstybėms, o jam priklauso trys Rytų partnerystės šalys, su kuriomis ES yra sudariusi asociacijos susitarimus: Sakartvelas, Moldova ir Ukraina; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos Parlamento Paramos demokratijai ir rinkimų koordinavimo grupė teikia ypatingą demokratinę paramą prioritetinių šalių sąrašo valstybėms, o jam priklauso trys Rytų partnerystės šalys, su kuriomis ES yra sudariusi asociacijos susitarimus: Sakartvelas, Moldova ir Ukraina;

| P. | kadangi Europos Sąjunga remia Rytų partnerystės šalis įgyvendindama konkrečius projektus, kad padėtų jų parlamentams stiprinti savo vykdomą vyriausybės priežiūrą, kaip antai 2009–2019 m. įgyvendintas parlamentinės demokratijos stiprinimo Sakartvele projektas, 2016–2018 m. kartu su Jungtinių Tautų vystymosi programa įgyvendintas Ukrainai skirtas projektas Rada for Europe („Rada Europai“) arba Europos Parlamento poreikių vertinimo misijos Ukrainos Aukščiausiojoje Radoje (2015–2016 m.) projektas; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos Sąjunga remia Rytų partnerystės šalis įgyvendindama konkrečius projektus, kad padėtų jų parlamentams stiprinti savo vykdomą vyriausybės priežiūrą, kaip antai 2009–2019 m. įgyvendintas parlamentinės demokratijos stiprinimo Sakartvele projektas, 2016–2018 m. kartu su Jungtinių Tautų vystymosi programa įgyvendintas Ukrainai skirtas projektas Rada for Europe („Rada Europai“) arba Europos Parlamento poreikių vertinimo misijos Ukrainos Aukščiausiojoje Radoje (2015–2016 m.) projektas;

Su parlamentinės priežiūros veikla susijusių problemų sprendimas

| 1. | pabrėžia, kad demokratija reiškia vienodą moterų ir vyrų atstovavimą einant su sprendimų priėmimu susijusias pareigas bei moterų skatinimą užimti šias pareigas, taigi tai svarbios sritys, kuriose būtina imtis veiksmų; ragina ES valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis užtikrinti geresnį moterų atstovavimą parlamente; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad priežiūros funkcijos kartu su politiniu stimulu yra vienas pagrindinių šiandienos parlamento uždavinių, kuriems spręsti būtina nuolatinė vyriausybės ir parlamento komunikacija bei vyriausybės sutikimas atsiskaityti parlamentui; ragina Rytų partnerystės šalis palaikyti ir toliau vystyti politines sistemas, kurios būtų palankios tokiai nuolatinei komunikacijai ir atskaitomybei užtikrinti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Europos Komisiją parengti specialią programą, pagal kurią stiprinti parlamentinę priežiūrą rytinėse kaimyninėse šalyse būtų siekiama gerinant valstybės tarnybų, parlamento ir pilietinės visuomenės organizacijų veiklos koordinavimą bei jų bendradarbiavimą, pasiūlant specialiai parlamentų darbuotojams pritaikytą mokymų modulį arba remiant administracines reformas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | laikosi nuomonės, kad visose šešiose Rytų partnerystės šalyse – tiesa, labai skirtingu mastu – stokojama tvirtų parlamentinės priežiūros vykdymo tradicijų, o tai leidžia vertis veiksmingo atsako mechanizmų taikymo spragoms; ragina stiprinti atskaitomybės mechanizmus sistemingo vykdomosios institucijos ir parlamento dialogo srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, jog būtinas reformų procesų Rytų partnerystės šalių parlamentų administracijose tęstinumas, kad būtų galima sinchronizuoti visos parlamento infrastruktūros funkcijas ir kasdienius parlamento narių poreikius bei lūkesčius; šiuo požiūriu pabrėžia, kad administracija turi būti ir visapusiškų bei tinkamų teisėkūros, atstovaujamosios, priežiūros (inter alia, biudžeto srityje) ir kitų funkcijų garantas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Rytų partnerystės šalyse imtis daugiau viešosios administracijos reformų, nes, tinkamai jas vykdant, viešosios administracijos institucijos galės tapti labiau orientuotos į piliečius ir skaidresnės bei sykiu greičiau teikti paslaugas piliečiams ir įmonėms bei užtikrinti geresnę jų kokybę; pažymi, kad veiksminga, skaidri, į piliečius orientuota viešoji administracija yra tinkamo viešojo valdymo veikimo ir socioekonominio vystymosi Rytų partnerystės šalyse prielaida, taigi – skatindama ir didindama parlamentinės priežiūros šalyje kokybę – daro poveikį demokratijos kokybei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | laikosi nuomonės, kad iššūkiai, susiję su parlamentinės priežiūros mastu ir veiksmingumu, kyla tvirtos prezidentinės sistemos šalyse – tokia sistema stebima Azerbaidžane ir Baltarusijoje – kur prezidentas, palyginti su parlamentu ir vyriausybe, turi labai didelius įgaliojimus; teigiamai vertina pastarųjų metų padėties Armėnijoje ir Sakartvele pokyčius įgyvendinus keletą iš eilės konstitucinių reformų ir perėjus prie grynai parlamentinės politinės sistemos, o tuomet – taikų vyriausybių pasikeitimą po nesmurtinės Aksominės revoliucijos Armėnijoje ir rinkimų Sakartvele; teberagina visas šešias Rytų partnerystės šalis imtis tolesnių reformų parlamentinei priežiūrai stiprinti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad rytinių kaimynystės šalių parlamentai, priimdami bet kuriuos naujus teisės aktus, neturėtų pernelyg skubėti ir kad procedūros turi būti derinamos, skiriant laiko išsamioms diskusijoms dėl reformų turinio ir detalių su opozicija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant stiprinti pagrindinės teisėkūros institucijos priežiūros vaidmenį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pastebi, kad ekonominis ar kitų ne politikos sričių elitas vienokiu ar kitokiu mastu daro didelę įtaką parlamentarams Rytų partnerystės šalyse, o tai trukdo nepriklausomai ir skaidriai tikrinti vyriausybės politiką ir veiksmus bei veiksmingai įgyvendinti efektyvias administracines reformas; reiškia susirūpinimą dėl to, kad didelis skaičius parlamentarų savo kadencijos laikotarpiu keičia frakcijas, kaip kad per 2014–2019 m. kadenciją Moldovoje; ragina Rytų partnerystės šalių parlamentus taikyti priemones, kuriomis būtų užtikrinamas parlamentarų nepriklausomumas, ir užkirsti kelią rinkimų machinacijoms; ragina Rytų partnerystės šalis pažangiai įgyvendinti rinkimų teisės aktų reformą, kurią įvykdžius būtų apibrėžti veiksmingos vyriausybinės atskaitomybės būdai; primena Rytų partnerystės šalims, kad, iš dalies keisdamos rinkimų teisės aktus, jos turėtų sudaryti vienodas galimybes atstovauti visoms etninėms mažumoms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina politines partijas rinkimų reformų klausimą spręsti užmezgant partijų tarpusavio dialogą, siekiant užtikrinti platų politinį palaikymą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valdžios institucijas gerokai iki būsimų rinkimų įgyvendinti ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas dėl rinkimų stebėjimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | su susirūpinimu pažymi, kad korupcija tebėra reiškinys, kuris pavojų pasitikėjimui demokratija kelia ne tik Rytų partnerystės šalyse, bet ir visoje Europoje; reiškia susirūpinimą dėl korupcijos parlamente ir kitose valstybės institucijose, kuri net ir sumažinta kai kuriose Rytų partnerystės šalyse vienokiu ar kitokiu mastu vis tiek kenkia veiksmingai parlamentinei priežiūrai, ir ragina skaidriai ištirti visus žinomus atvejus; pabrėžia, kad būtina užtikrinti atskaitomybę ir užkirsti kelią nebaudžiamumui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad ypatingas vaidmuo parlamentinės priežiūros srityje tenka opozicijai, siekiant nuolat ir aktyviai atlikti griežtą ir visavertį vyriausybės veiklos patikrinimą; ragina susilaikyti nuo bet kokių mėginimų riboti opozicijos priežiūros funkcijas ir užtikrinti teisės aktais garantuojamas teises parlamento nariams, kurie nepriklauso valdančiajai koalicijai ar daugumai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pakartoja, kad susitarimų su ES, t. y. asociacijos susitarimų su Ukraina, Moldova ir Sakartvelu, visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo su Armėnija bei partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų su Azerbaidžanu ir Baltarusija, įgyvendinimas yra dar vienas darbo, susijusio su parlamentine priežiūra, šaltinis ir reikalauja ypač kruopštaus vyriausybės veiklos patikrinimo ir kontrolės bei veiksmingo vyriausybės, parlamento ir teismų veiklos tarpusavio koordinavimo, siekiant gilinti Europos integracijos procesą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad valstybės institucijos stokoja pajėgumų Europos reikalų srityje, o dėl to smarkiai nukenčia veiksmingas, naudingas ir visapusiškas asociacijos susitarimų įgyvendinimas bei lėtėja darbas Europos integracijos srityje; ragina asocijuotąsias šalis labiau stengtis kurti itin motyvuotą administraciją, kuri galėtų naudotis pakankamais ištekliais, reikalingais būtinoms reformoms ir reikiamoms nuostatoms visapusiškai bei greitai įgyvendinti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad įvairovė nepaprastai svarbi parlamento, kuris dirbtų visų savo piliečių labui, veikimui užtikrinti; ragina Europos Parlamentą ir Rytų partnerystės šalių parlamentus imtis tolesnių veiksmų, kad jų sudėtis atspindėtų teisingą moterų ir etninių mažumų atstovavimą; |
| --- | --- |

16.

Prasmingų mainų tarp Europos Parlamento ir ES valstybių narių bei Rytų partnerystės šalių parlamentų skatinimas bei dalijimasis laimėjimais

| 17. | teigiamai vertina pastangas paremti Rytų partnerystės šalių darbą, atliekamą siekiant plėtoti tvarią demokratiją ir teisinę valstybę; tačiau pabrėžia, jog norint, kad šie procesai būtų tvarūs, atsakomybės už juos pagrindą turi užtikrinti visuomenės; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia ypatingą dėmesį į EURONEST parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių nuostatas dėl Rytų partnerystės politikos įgyvendinimo priežiūros, patvirtintas 2011 m. ir iš dalies pakeistas 2012, 2013, 2015, 2017 bei 2018 m., o pirmiausia – į Darbo tvarkos taisyklių 17, 21, 22, 25, 26 ir 27 straipsnius bei I priedą, kurie apima klausimus dėl rezoliucijų, rekomendacijų, klausimų, į kuriuos atsakoma raštu ir žodžiu, bei komitetų ir darbo grupių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teigiamai vertina Rytų partnerystės šalių, sudariusių asociacijos susitarimus su ES, t. y. Ukrainos, Moldovos ir Sakartvelo, taip pat Armėnijos, kuri yra sudariusi visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą su ES, pasirašytą 2017 m. lapkričio mėn., pastangas stiprinti šių susitarimų įgyvendinimo priežiūrą, o tai reiškia, kad atsiranda ir papildomų iššūkių, ir galimybių; teigiamai vertina tarpparlamentinę asamblėją, kurią minėtosios trys šalys 2018 m. spalio 5 d. sukūrė siekdamos užtikrinti veiksmingesnę parlamentinę priežiūrą šioje srityje ir stimulą vykdyti bendrą minėtųjų asociacijos susitarimų ir Rytų partnerystės politikos apskritai įgyvendinimo, už kurį atsakingos jų atitinkamos vyriausybės, priežiūrą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra įsitikinęs, kad – geriausios praktikos taikymo ir mokymosi iš savo ir kitų klaidų bei patirties vykstant demokratijos įtvirtinimo procesui požiūriu – Rytų partnerystės šalių parlamentai turi galimybę pasimokyti ne tik iš savo pačių patirties, bet ir vieni iš kitų perimti geriausią praktiką bei vieni iš kitų sužinoti, kokių sprendimų imamasi susidūrus su kliūtimis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | taip pat yra įsitikinęs, kad Europos Parlamento, ES valstybių narių parlamentų ir Rytų partnerystės šalių parlamentų keitimasis geriausia praktika ir toliau turėtų atlikti teigiamą vaidmenį bei būti remiamas; be to, mano, kad būtina didinti papildomų formatų ir parlamentarų bei parlamentų sekretoriatų mainų programų parlamentinės administracijos reformų srityje skaičių, siekiant stiprinti pajėgumus ir didinti pagrindinių suinteresuotųjų šalių informuotumą; ragina stiprinti darbinius ryšius, kad minėtuosiuose parlamentuose ir tarp jų būtų kuriami tvirti tinklai tolesnio regioninio bendradarbiavimo tikslu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teigiamai vertina 15-osios Rytų partnerystės valdymo ir viešosios administracijos reformų darbo grupės susitikimo, 2018 m. lapkričio 7–8 d. vykusio Prahoje, pastangas spręsti klausimus dėl atskaitomybės ir viešosios administracijos organizavimo bei paslaugų teikimo taikant į piliečius orientuotas procedūras ir viešųjų paslaugų prieinamumo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad Rytų partnerystės šalių veiksmai turi būti suderinami su jų tarptautiniais įsipareigojimais ir kad jais turi būti paisoma pagrindinių žmogaus ir mažumų teisių vykstant jų teisėkūros procesams; |
| --- | --- |

23.

Minties laisvės ir žiniasklaidos klimato bei akademinio pasaulio nepriklausomumo, kaip esminio geresnės parlamentinės priežiūros prioriteto, stiprinimas

| 24. | dar kartą akcentuoja išties laisvos žiniasklaidos svarbą, nepriklausomos žiniasklaidos ir žiniasklaidos pliuralizmo būtinybę žiniasklaidos darbuotojų ir žurnalistų saugumui užtikrinti bei ragina neriboti galimybių naudotis savo žiniasklaidos šaltiniais, kad lygiateisę prieigą prie informacijos turėtų bet kurios etninės kilmės piliečiai, taip pat užtikrinti tikrą akademinę laisvę ir saviraiškos bei minties laisvę, kuri yra esminis bet kurios demokratijos elementas; ragina visas EURONEST nares užtikrinti šias laisves ir pasirūpinti jų veiksmingumu, nes žiniasklaida ir akademinis pasaulis, siūlydami parlamentams svarbią profesionalią ekspertinę informaciją ir žinias, svariai prisideda prie parlamentinės priežiūros bei jos tikslų siekio; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nerimauja, kad dėl nepakankamos žiniasklaidos ir akademinės minties laisvės kai kuriose Rytų partnerystės šalyse parlamentams neprieinama išsamia informacija pagrįsta viešoji ir mokslinė nuomonė, kuri yra būtinas papildas nuolatinei parlamento priežiūros funkcijai praturtinti; ragina visas Rytų partnerystės šalis tobulinti teisės nuostatas dėl laisvos ir pliuralistinės žiniasklaidos bei akademinio klimato ir užtikrinti jų veiksmingumą, kadangi įtaką joms daugeliu atveju tebedaro arba jų šališkumą ir toliau lemia verslo ir politiniai interesai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Rytų partnerystės šalis stiprinti žiniasklaidos aplinką ir užtikrinti profesionalios, nepriklausomos žurnalistikos tvarumą, nes tik esant sveikam žiniasklaidos klimatui gali būti pasiekti fundamentalieji ES kaimynystės politikos tikslai, įskaitant demokratiją, gerą valdymą, atsparumą išorės spaudimui ir veiksmingą informavimą apie reformas bei bendradarbiavimo su ES pranašumus; ragina ES ir Rytų partnerystės šalis toliau kurti sąlygas žiniasklaidai, kuriomis žurnalistai galėtų dirbti nepatirdami prievartos ir represijų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia ypatingą dėmesį į pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį puoselėjant parlamentinę priežiūrą, skaidrumą ir demokratinį procesą apskritai; ragina Rytų partnerystės šalių parlamentus paremti pilietinę visuomenę ir atvirai su ja bendradarbiauti visais jų darbo piliečių labui aspektais, siekiant atsižvelgti į įvairias nuomones; |
| --- | --- |

27.

| 28. | akcentuoja dezinformacijos kampanijų – visų pirma socialinėje žiniasklaidoje – pavojų ir mėginimus skleisti antidemokratinį naratyvą ir vertybes, siekiant diskredituoti viešąsias institucijas arba paveikti rinkimų kampanijas; ragina ES ir Rytų partnerystės šalis glaudžiai bendradarbiauti ir keistis patirtimi šioje srityje bei prisiimti tvirtą bendrą poziciją nepakenkiant piliečių pagrindinėms laisvėms; |
| --- | --- |

28.

Saugumo sektoriaus priežiūra kaip sritis, kuriai būtinas ypatingas dėmesys vykdant parlamentinę priežiūrą

| 29. | primena rezoliuciją dėl saugumo klausimų Rytų partnerystės šalyse ir ES vaidmens didinimo juos sprendžiant, kurią EURONEST parlamentinė asamblėja priėmė per savo 2018 m. birželio mėn. sesiją ir kurioje pabrėžiama „kad gero valdymo teisėsaugos, saugumo ir gynybos institucijose puoselėjimas yra labai svarbus siekiant apsaugoti Rytų Europos partneres nuo destabilizavimo pastangų“, o šalių partnerių parlamentai primygtinai raginami „visapusiškai vykdyti demokratinę teisėsaugos agentūrų ir karinių ir saugumo tarnybų priežiūrą“; pabrėžia, kad būtina didesnė parlamentinė saugumo sektoriaus priežiūra; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad būtina stiprinti parlamentinę įvairių saugumo tarnybų Rytų partnerystės šalyse priežiūrą, ir pakartoja, kad vykdyti vidaus reikalų ministerijų ir naujai sukurtų saugumo tarnybų demokratinę priežiūrą naudinga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | šiame kontekste primena ES ir Sakartvelo parlamentinio asociacijos komiteto šeštojo susitikimo, 2018 m. balandžio 26 d. įvykusio Briuselyje, baigiamąjį pareiškimą ir rekomendacijas, o ypač 14 punktą dėl ES finansuojamo projekto parlamentinei saugumo sektoriaus priežiūrai stiprinti inicijavimo; |
| --- | --- |

31.

Rytų partnerystės šalių parlamentų žmogiškųjų, materialinių ir finansinių išteklių didinimas

| 32. | ragina didinti personalo, materialinius išteklius ir finansavimą, siekiant gerinti Rytų partnerystės šalių parlamentų veiklos rezultatus apskritai, ir, be kita ko, pasirūpinti, kad jie būtų visapusiškai pajėgūs užtikrinti veiksmingą ir nuolatinę vyriausybės, jos politikos ir veiklos priežiūrą, kuri būtų vykdoma nepriklausomai, o ją vykdant būtų remiamasi funkcionalios ir objektyvios mokslinių tyrimų tarnybos darbu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad Rytų partnerystės šalių parlamentų, Europos Parlamento ir ES valstybių narių parlamentų sekretoriatų bendradarbiavimas – tai būdas veiksmingesnei ir naudingesnei parlamentinei priežiūrai užtikrinti dalijantis patirtimi ir ištekliais; ragina užmegzti tokį bendradarbiavimą parlamentinių tyrimų srityje – taip pat ir tais atvejais, kai tokios tyrimų tarnybos dar nesukurtos, o joms sukurti būtinos išskirtinės pastangos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | laikosi nuomonės, kad tvirtas, veiksmingas ir geras Audito Rūmų ir Rytų partnerystės šalių parlamentų bendradarbiavimas, pagrįstas abišaliu pasitikėjimu, yra būtina priemonė geresnei ir tvirtesnei parlamentinei priežiūrai biudžeto ir biudžeto išlaidų srityje užtikrinti; ragina Rytų partnerystės šalis šį bendradarbiavimą įtraukti į savitarpio veiklą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, už kaimynystės politiką ir plėtrą atsakingam Komisijos nariui, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

35.

---

| 24.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 134/7

---

REZOLIUCIJA

dėl skaitmeninimo skatinimo siekiant didinti veiksmingumą ir stimuliuoti ekonominį augimą ES ir Rytų partnerystės šalyse

(2020/C 134/02)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą ir 2017 m. lapkričio 24 d. įvykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą ir 2017 m. lapkričio 24 d. įvykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į ES ir Sakartvelo (Gruzijos), ES ir Moldovos bei ES ir Ukrainos asociacijos susitarimus ir ypač į išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Sakartvelo (Gruzijos), ES ir Moldovos bei ES ir Ukrainos asociacijos susitarimus ir ypač į išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos paskelbtas pasaulio investicijų ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos paskelbtas pasaulio investicijų ataskaitas,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“ (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“ (SWD(2017)0300),

| — | atsižvelgdama į Europos kaimynystės politiką, 2014 m. įsigaliojusią įgyvendinant 2014–2020 m. Europos kaimynystės priemonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos kaimynystės politiką, 2014 m. įsigaliojusią įgyvendinant 2014–2020 m. Europos kaimynystės priemonę,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdama į Višegrado grupės užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl Rytų partnerystės, kuriame remiamasi 2017 m. balandžio 12 d. Varšuvoje vykusio jų susitikimo rezultatais ir numatomos narystės ES perspektyvos siekti jos užsibrėžusioms Rytų partnerystės šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Višegrado grupės užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl Rytų partnerystės, kuriame remiamasi 2017 m. balandžio 12 d. Varšuvoje vykusio jų susitikimo rezultatais ir numatomos narystės ES perspektyvos siekti jos užsibrėžusioms Rytų partnerystės šalims,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. spalio 5 d. Taline (Estija) vykusį antrąjį Rytų partnerystės šalių ministrų susitikimą skaitmeninės ekonomikos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. spalio 5 d. Taline (Estija) vykusį antrąjį Rytų partnerystės šalių ministrų susitikimą skaitmeninės ekonomikos klausimais,

| — | atsižvelgdama į iniciatyvą „EU4Digital“ skaitmeninei ekonomikai ir visuomenei Rytų partnerystės šalyse remti, įgyvendinamą pagal Europos kaimynystės priemonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į iniciatyvą „EU4Digital“ skaitmeninei ekonomikai ir visuomenei Rytų partnerystės šalyse remti, įgyvendinamą pagal Europos kaimynystės priemonę,

| — | atsižvelgdama į Europos kaimynystės priemonės programavimą: 2014–2020 m. Regioninės Rytų strategijos dokumentą ir 2017–2020 m. orientacinę daugiametę programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos kaimynystės priemonės programavimą: 2014–2020 m. Regioninės Rytų strategijos dokumentą ir 2017–2020 m. orientacinę daugiametę programą,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. vasario 7 d. bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. vasario 7 d. bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. rugsėjo 13 d. bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. rugsėjo 13 d. bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“,

| A. | kadangi, bendradarbiaujant EURONEST parlamentinės asamblėjos veiklos pagrindu, teigiamo poveikio siekiama kuriant nacionalines elektroninės prekybos ir elektroninės logistikos sistemas, įskaitant skaitmeninius transporto koridorius, šalyse partnerėse ir tai daroma jų veiklą derinant su geriausia ES bendrosios skaitmeninės rinkos praktika; |
| --- | --- |

A.

kadangi, bendradarbiaujant EURONEST parlamentinės asamblėjos veiklos pagrindu, teigiamo poveikio siekiama kuriant nacionalines elektroninės prekybos ir elektroninės logistikos sistemas, įskaitant skaitmeninius transporto koridorius, šalyse partnerėse ir tai daroma jų veiklą derinant su geriausia ES bendrosios skaitmeninės rinkos praktika;

| B. | kadangi tvirtesnis ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimas skaitmeninės ekonomikos srityje sudarytų naujų galimybių įmonėms ir piliečiams bei atvertų kelią į ekonominį augimą ir klestėjimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi tvirtesnis ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimas skaitmeninės ekonomikos srityje sudarytų naujų galimybių įmonėms ir piliečiams bei atvertų kelią į ekonominį augimą ir klestėjimą;

| C. | kadangi skaitmeninių rinkų suderinimas pagal iniciatyvą „EU4Digital“ yra remiamas Rytų partnerystės dalyvių ir ES, siekiant šalinti esamas problemas ir kliūtis, su kuriomis susiduriama teikiant Europos masto internetines paslaugas piliečiams, valstybių administracijoms ir įmonėms; |
| --- | --- |

C.

kadangi skaitmeninių rinkų suderinimas pagal iniciatyvą „EU4Digital“ yra remiamas Rytų partnerystės dalyvių ir ES, siekiant šalinti esamas problemas ir kliūtis, su kuriomis susiduriama teikiant Europos masto internetines paslaugas piliečiams, valstybių administracijoms ir įmonėms;

| D. | kadangi vystant skaitmeninę ekonomiką būtų padedama kurti naujas darbo vietas, didinti verslo veiksmingumą, pritraukti investicijas, skatinti prekybą, modernizuoti ekonomikos inovacijų kūrimą ir užtikrinti didesnį skaidrumą; |
| --- | --- |

D.

kadangi vystant skaitmeninę ekonomiką būtų padedama kurti naujas darbo vietas, didinti verslo veiksmingumą, pritraukti investicijas, skatinti prekybą, modernizuoti ekonomikos inovacijų kūrimą ir užtikrinti didesnį skaidrumą;

| E. | kadangi plačiai pripažįstama, kad sklandus skaitmeninimas gali būti nepaprastai svarbus trumpalaikiam ir ilgalaikiam Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių ekonominiam augimui, nes, perduodant technologijas ir įgūdžius, šio principo nauda persiduoda į kitas sritis; |
| --- | --- |

E.

kadangi plačiai pripažįstama, kad sklandus skaitmeninimas gali būti nepaprastai svarbus trumpalaikiam ir ilgalaikiam Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių ekonominiam augimui, nes, perduodant technologijas ir įgūdžius, šio principo nauda persiduoda į kitas sritis;

| F. | kadangi sparčiai didėja dėl skaitmeninimo išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, nes didelių duomenų kiekių apdorojimas ir saugojimas bei kompiuterių, monitorių ir išmaniųjų telefonų gamyba reikalauja didelių elektros energijos sąnaudų; |
| --- | --- |

F.

kadangi sparčiai didėja dėl skaitmeninimo išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, nes didelių duomenų kiekių apdorojimas ir saugojimas bei kompiuterių, monitorių ir išmaniųjų telefonų gamyba reikalauja didelių elektros energijos sąnaudų;

| G. | kadangi itin neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai skaitmeninės technologijos daro dėl atliekų susidarymo ir eksporto į skurstančias šalis, suvartojamo didžiulio vandens kiekio bei taršios žaliavų gavybos, neretai vykdomos konflikto zonose; |
| --- | --- |

G.

kadangi itin neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai skaitmeninės technologijos daro dėl atliekų susidarymo ir eksporto į skurstančias šalis, suvartojamo didžiulio vandens kiekio bei taršios žaliavų gavybos, neretai vykdomos konflikto zonose;

| H. | kadangi dokumente „20 tikslų iki 2020 m.“ akcentuojama skaitmeninimo svarba ir nustatomi plataus užmojo tikslai, susiję su skaitmeninių rinkų derinimu pagal ekonominio vystymosi ir rinkos galimybių ramstį; |
| --- | --- |

H.

kadangi dokumente „20 tikslų iki 2020 m.“ akcentuojama skaitmeninimo svarba ir nustatomi plataus užmojo tikslai, susiję su skaitmeninių rinkų derinimu pagal ekonominio vystymosi ir rinkos galimybių ramstį;

| I. | kadangi skaitmeninė ekonomika atlieka svarbų vaidmenį per dvišalius dialogus, nes yra viena iš prioritetinių ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo sričių greta sąveikumo sistemos, e. prekybos, e. sveikatos ir mokesčio už tarptinklinį ryšį šalims partnerėms panaikinimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi skaitmeninė ekonomika atlieka svarbų vaidmenį per dvišalius dialogus, nes yra viena iš prioritetinių ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo sričių greta sąveikumo sistemos, e. prekybos, e. sveikatos ir mokesčio už tarptinklinį ryšį šalims partnerėms panaikinimo;

| J. | kadangi pagal programą „Eastern Partnership Connect“ siekiama mažinti skaitmeninį atotrūkį tarp Rytų partnerystės šalių ir paremti nacionalinių mokslinių tyrimų ir švietimo tinklų mokslinių tyrimų ir švietimo bendruomenių poreikius; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal programą „Eastern Partnership Connect“ siekiama mažinti skaitmeninį atotrūkį tarp Rytų partnerystės šalių ir paremti nacionalinių mokslinių tyrimų ir švietimo tinklų mokslinių tyrimų ir švietimo bendruomenių poreikius;

| K. | kadangi kibernetinio saugumo komponentas nuo šiol pripažįstamas neatskiriama veiksmingo skaitmeninimo proceso bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių dalimi; |
| --- | --- |

K.

kadangi kibernetinio saugumo komponentas nuo šiol pripažįstamas neatskiriama veiksmingo skaitmeninimo proceso bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių dalimi;

| L. | atsižvelgdamas į ES ir Sakartvelo (Gruzijos) asociacijos susitarimą, ES ir Moldovos asociacijos susitarimą, ES ir Ukrainos asociacijos susitarimą, ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą bei ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą; |
| --- | --- |

L.

atsižvelgdamas į ES ir Sakartvelo (Gruzijos) asociacijos susitarimą, ES ir Moldovos asociacijos susitarimą, ES ir Ukrainos asociacijos susitarimą, ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą bei ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą;

1.

pabrėžia, kad strategiškai svarbu skaitmeninimą skatinti kaip procesą, kuriuo siekiama didinti veiksmingumą ir stimuliuoti ekonominį augimą ES ir Rytų partnerystės šalyse; atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad neišnaudotas ES ir Rytų partnerystės šalių partnerių bendradarbiavimo skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės srityje potencialas galėtų būti išlaisvintas investuojant į plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, derinant teisės aktus su ES normomis ir užtikrinant greitesnę integraciją į ES bendrąją skaitmeninę rinką;

2.

pripažįsta, kad, skaitmenines technologijas integruojant į kasdienį gyvenimą ir taip prisidedant prie patikimesnės ir naudingesnės informacijos prieinamumo bei apdorojimo, atveriama nemažai neišnaudotų galimybių ekonominio augumo, produktyvumo ir socialinės apsaugos srityse;

3.

mano, kad skaitmeninimo potencialas kartu su naujosiomis technologijomis, kurios apima dirbtinį intelektą, didelius duomenų kiekius, biometriją ir paskirstytojo registro technologiją, gali vienu metu užtikrinti geresnį viešųjų paslaugų teikimą, valdymo kokybę ir fiskalinį skaidrumą, o dėl to sumažėtų korupcinių sandorių; pabrėžia, kad tuo pat metu šis skatinimas – dėl pernelyg didelės koncentracijos ir silpno teisinio reglamentavimo – gali tapti rinkos kintamumo, didesnio pažeidžiamumo kibernetiniams išpuoliams ir sukčiavimo priežastimi;

4.

pažymi, kad strateginis požiūris į skaitmeninimą skirtingų šalių ekonomikos sektoriuje priklauso nuo institucinių sąlygų, tradicijų ir galios santykių; pripažįsta, kad skaitmeninių visuomenių, ekonomikos ir inovacijų požiūriu ES ir Rytų partnerystės šalis partneres skiria atotrūkis, dėl kurio – augant skaitmeninei pramonei ir įsigalint koncepcijai „Darbas 4.0“ – spragos ateityje gali didėti netgi dar labiau; mano, kad svarbu atsižvelgti į darbuotojų teises ir laikytis vienodo požiūrio į visus darbuotojus – nesvarbu, ar jie dirbtų skaitmeninės ekonomikos srityje, ar ne;

5.

mano, jog, siekiant sumažinti skaitmeninimo ekonominę riziką, būtina užtikrinti, kad nacionalinės Vyriausybės įgyvendintų visapusiškas reformų programas, įsisavinti pakankamai skiriamų išteklių ir vadovautis suderintu ES ir Rytų partnerystės šalių požiūriu reglamentuojant skaitmeninimo procesus;

6.

pabrėžia, jog svarbu, kad Rytų partnerystės šalių skaitmeninės rinkos būtų suderintos su ES bendrąja skaitmenine rinka; pabrėžia, kad būtina formuoti bendrus pagrindus skaitmeninių rinkų programoms kurti, skaitmeninių rinkų paslaugoms reglamentuoti bei inovacijoms informacinių ir ryšių technologijų, telekomunikacijų, pasitikėjimo skaitmeninėmis technologijomis valdymo ir saugumo, elektroninių įgūdžių, elektroninės sveikatos ir e. prekybos srityse tvirtinti;

7.

pripažįsta, kad, kurdamos vienodas taisykles ir standartus duomenų, algoritmų ir platformų saugumui užtikrinti, nacionalinės Vyriausybės sustiprins naudojimąsi skaitmeninėmis sistemomis ir pasirūpins vartotojų apsauga daugybe būdų – tarp jų taikydamos skaidrias ir subalansuotas sutartis bei privatumo teises;

8.

ragina Rytų partnerystės šalis pagreitinti nacionalinių teisės aktų suderinimo procesą, siekiant reformuoti kibernetinio saugumo sistemą ir taisykles vadovaujantis ES teisės normomis bei taip pagerinti asmens duomenų apsaugą; yra įsitikinęs, kad, ugdant vartotojų pasitikėjimą, stiprinant privatumą bei duomenų ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, bus skatinamas nevaržomas informacijos, idėjų ir žinių srautas;

9.

pabrėžia, kad skaitmeninių technologijų diegimą turi lydėti standartai, kuriuos taikant būtų prisidedama prie IRT vertės grandinių socialinio ir aplinkosauginio tvarumo, be to, būtina užtikrinti, kad skaitmeninimo veiksmai būtų suderinami su DVT ir klimato, energetikos bei aplinkos politikos tikslais;

10.

pabrėžia, kad būtina labiau derinti bendrus veiksmus ir patvirtinti skaitmeninės prekybos taisykles, kurios būtų taikomos skaitmeninio turinio sutarčių ir jo teikimo, internetinių turinio paslaugų tarpvalstybinio perdavimo, geografinio blokavimo ir vartotojų apsaugos srityse;

11.

atkreipia ypatingą dėmesį į bendradarbiavimu pagrįstos tarpvalstybinės elektroninės atpažinties svarbą kuriant ir tikrinant e. parašus bei e. antspaudus; pažymi, kad būtina suderinti bendras taisykles siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir teisinį suderinamumą e. pašto identifikatorių ir e. parašų bei patikimumo užtikrinimo paslaugų teikėjų, siūlančių šias paslaugas Rytų partnerystės šalyse ir ES, atžvilgiu;

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti ekonominį augimą kuriant darbo vietas ir verslo galimybes, o pirmiausia – remti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) bei gerinti jų veiklos aplinką Rytų partnerystės šalyse; teigiamai vertina 64-ojo Rytų partnerystės verslo forumo, kuriame didžiausias dėmesys buvo skiriamas skaitmeninei ekonomikai ir inovacijoms bei tiesioginių verslo verslui ryšių tarp MVĮ stiprinimui, rezultatus;

13.

ragina nacionalines Vyriausybes ir privačias įmones kurti tarpvalstybinius inovacijų centrus atsižvelgiant į naujo augimo galimybes srityse, kuriose disponuojama pakankamais skaitmeniniais įgūdžiais bei technologine infrastruktūra, siekiant mažinti nedarbą ir skatinti darbo užmokesčio augimą;

14.

pabrėžia, jog panašu, kad sistemingas svarbiausių subjektų – pvz., profesinių sąjungų ir darbdavių asociacijų – įtraukimas ir įmonių struktūrų gaivinimas yra daug žadanti skaitmeninimo skatinimo strategija, siekiant didinti veiksmingumą bei stimuliuoti ekonomikos augimą ES ir Rytų partnerystės šalyse;

15.

pažymi, kad inovacijos telekomunikacijų (telegrafo, telefono, radijo, televizijos, interneto), pramonės (gamybos infrastruktūros ir metodų), vežimo (traukiniais, automobiliais, lėktuvais) bei sveikatos ir higienos (aprūpinimo penicilinu, rentgeno) srityse ne tik sudaro galimybes kurti produktų rinkas, bet ir padeda spręsti visuomenines problemas;

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti skaitmenines inovacijas ir kurti naujus bendradarbiavimo formatus, siekiant užtikrinti koordinavimą šioje srityje bei valstybės ir privačių sektorių dalyvavimą šios platformos veikloje;

17.

pabrėžia, kad Rytų partnerystės šalys susiduria su dideliais iššūkiais kurdamos sėkmingos skaitmeninės ekonomikos ir koncepcijos „Pramonė 4.0“ komponentus; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina sukurti aplinką, kuri būtų palanki lanksčiai ir kūrybiškai darbo jėgai, įgalėtai ateities iššūkiams atsparių naudingų skaitmeniniu įgūdžių, ugdyti, siekiant skatinti inovacijas bei darnią, bendradarbiavimu pagrįstą ir veiksmingą institucinę sistemą skaitmeninei transformacijai užtikrinti; nors įgyvendinant e. Vyriausybės projektus iš esmės pasikeitė tai, kaip veikia šalys ir jų ekonomika, būtinos tolesnės regioninio ir nacionalinio lygmens pastangos apmokestinimo, socialinių sistemų, darbo teisės, švietimo modernizavimo, inovacijų rėmimo, socialinio dialogo ir e. verslo srityse;

18.

pažymi, kad būtina intensyviau plėtoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę kibernetinio saugumo srityje (tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmenimis), kuria būtų siekiama ugdyti didesnį svarbiausių suinteresuotųjų šalių tarpusavio pasitikėjimą, kuriant veiksmingas jų sąveikos priemones bei skatinant greitą keitimąsi informacija apie kibernetinius incidentus ir kibernetinius išpuolius – visų pirma ekonomikos srityje;

19.

ragina ES ir Rytų partnerystės šalis atsižvelgti į konkrečias grėsmes, kurias kelia Rusijos subjektai, dalyvaujantys rengiant kibernetinius išpuolius ir piktnaudžiaujantys įdiegtomis produktų funkcijomis; pabrėžia, kad būtina pritaikyti nacionalinio lygmens kibernetinio saugumo, gynybos ir atgrasymo politiką reguliariai atnaujinant veiksmų planus, įskaitant konkrečius tikslus ir tvarkaraščius;

20.

ragina ES ir Rytų partnerystės šalis partneres gerinti regionų sąveiką panaudojant nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir švietimo tinklų, pvz., nacionalinių mokslinių tyrimų ir švietimo tinklų (NREN) ir Europos akademinio kompiuterių tinklo (GÉANT), potencialą.

---

| 24.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 134/11

---

EURONEST

parlamentinės asamblėjos Rezoliucija „Solidarumas ir nuostatų derinimas energetikos sektoriuje: siekiant pažangios reguliavimo sistemos“

(2020/C 134/03)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į Europos Sąjungos ratifikuotą Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, prie kurio taip pat yra prisijungusios Rytų partnerystės šalys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Sąjungos ratifikuotą Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, prie kurio taip pat yra prisijungusios Rytų partnerystės šalys,

| — | atsižvelgdama į ES sudarytus asociacijos susitarimus su Gruzija, Moldova ir Ukraina, ypač į nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES sudarytus asociacijos susitarimus su Gruzija, Moldova ir Ukraina, ypač į nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. pasirašytą Azerbaidžano Respublikos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą dėl strateginės partnerystės energetikos srityje ir į 2011 m. pasirašytą Europos Sąjungos ir Azerbaidžano bendrąją deklaraciją dėl pietinio dujų koridoriaus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. pasirašytą Azerbaidžano Respublikos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą dėl strateginės partnerystės energetikos srityje ir į 2011 m. pasirašytą Europos Sąjungos ir Azerbaidžano bendrąją deklaraciją dėl pietinio dujų koridoriaus,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. lapkričio 24 d. pasirašytą ir Armėnijos ratifikuotą Susitarimą (ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimas, VTPS), ypač į jo nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. lapkričio 24 d. pasirašytą ir Armėnijos ratifikuotą Susitarimą (ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimas, VTPS), ypač į jo nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

| — | atsižvelgdama į Rytų partnerystės trečiosios platformos darbo programą „Sujungiamumas, energijos vartojimo efektyvumas, aplinka ir klimato kaita“ (2018–2019 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Rytų partnerystės trečiosios platformos darbo programą „Sujungiamumas, energijos vartojimo efektyvumas, aplinka ir klimato kaita“ (2018–2019 m.),

| — | atsižvelgdama į neseniai priimtą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/692 (1), kurioje nustatyti energetinio saugumo Europoje principai; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į neseniai priimtą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/692 (1), kurioje nustatyti energetinio saugumo Europoje principai;

| A. | kadangi pasauliniai energijos gamybos ir paklausos pokyčiai daro didelį poveikį geopolitikai, pramonės konkurencingumui ir kelia rimtų problemų Europos tiekimo saugumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi pasauliniai energijos gamybos ir paklausos pokyčiai daro didelį poveikį geopolitikai, pramonės konkurencingumui ir kelia rimtų problemų Europos tiekimo saugumui;

| B. | kadangi dėl klimato kaitos, poreikio sumažinti išmetamo CO2 kiekį, augančios energijos paklausos ir pasaulio naftos ir dujų rinkose tvyrančio netikrumo kilo susirūpinimas, skatinantis ir šalis gamintojas, ir šalis vartotojas susimąstyti apie abipusiai naudingų energetikos sektorių pertvarkymo į mažataršius sektorius strategijų sukūrimą, įvairių energijos išteklių suderinimą iš naujo, patikimo ir saugaus tiekimo užtikrinimą ir efektyvų energijos vartojimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl klimato kaitos, poreikio sumažinti išmetamo CO2 kiekį, augančios energijos paklausos ir pasaulio naftos ir dujų rinkose tvyrančio netikrumo kilo susirūpinimas, skatinantis ir šalis gamintojas, ir šalis vartotojas susimąstyti apie abipusiai naudingų energetikos sektorių pertvarkymo į mažataršius sektorius strategijų sukūrimą, įvairių energijos išteklių suderinimą iš naujo, patikimo ir saugaus tiekimo užtikrinimą ir efektyvų energijos vartojimą;

| C. | kadangi įgyvendinant Rytų partnerystę plėtojamas dialogas dėl regioninės energetikos politikos pastaraisiais metais tapo aktyvesnis ir dabar apima energijos rinkų konvergencijos, energijos tiekimo ir tranzito įvairinimo, tvarių energijos išteklių plėtojimo, energijos vartojimo efektyvumo priemonių ir visuotinės bei regioninės svarbos infrastruktūros objektų klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi įgyvendinant Rytų partnerystę plėtojamas dialogas dėl regioninės energetikos politikos pastaraisiais metais tapo aktyvesnis ir dabar apima energijos rinkų konvergencijos, energijos tiekimo ir tranzito įvairinimo, tvarių energijos išteklių plėtojimo, energijos vartojimo efektyvumo priemonių ir visuotinės bei regioninės svarbos infrastruktūros objektų klausimus;

| D. | kadangi Rytų partnerystės šalys ir Europos Sąjunga yra įsipareigojusios siekti rezultatų tokiose srityse kaip atsinaujinantieji energijos ištekliai, energijos vartojimo efektyvumas, klimato politika ir švarios energetikos inovacijos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Rytų partnerystės šalys ir Europos Sąjunga yra įsipareigojusios siekti rezultatų tokiose srityse kaip atsinaujinantieji energijos ištekliai, energijos vartojimo efektyvumas, klimato politika ir švarios energetikos inovacijos;

| E. | kadangi energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo priemonės bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas didesniu mastu padeda mažinti įvairių tipų energetinę priklausomybę, įskaitant finansinę, technologinę priklausomybę ar priklausomybę nuo kuro branduolinį ir iškastinį kurą naudojančiuose sektoriuose, nepatikimų trečiųjų šalių strateginės energetikos infrastruktūros įsigijimą ir valdymą bei investavimą į energetikos projektus ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

E.

kadangi energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo priemonės bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas didesniu mastu padeda mažinti įvairių tipų energetinę priklausomybę, įskaitant finansinę, technologinę priklausomybę ar priklausomybę nuo kuro branduolinį ir iškastinį kurą naudojančiuose sektoriuose, nepatikimų trečiųjų šalių strateginės energetikos infrastruktūros įsigijimą ir valdymą bei investavimą į energetikos projektus ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse;

| F. | kadangi Rytų Europos šalys partnerės dalyvavo tvirtinant ir įgyvendinant politiką ir reglamentus atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityse, įskaitant šalis, kurios yra įsipareigojusios pagal Energijos bendrijos sutartį; kadangi jų pastangas vis dėlto varžo nepakankami stebėjimo ir techniniai pajėgumai ir investicijų bei jų įgyvendinimo priemonių trūkumas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Rytų Europos šalys partnerės dalyvavo tvirtinant ir įgyvendinant politiką ir reglamentus atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityse, įskaitant šalis, kurios yra įsipareigojusios pagal Energijos bendrijos sutartį; kadangi jų pastangas vis dėlto varžo nepakankami stebėjimo ir techniniai pajėgumai ir investicijų bei jų įgyvendinimo priemonių trūkumas;

| G. | kadangi Moldova, Ukraina ir Gruzija įstojo į Energijos bendriją atitinkamai 2010, 2011 ir 2017 metais, todėl buvo įpareigotos laipsniškai suderinti savo teisės aktus su ES teisės aktais ir tarptautinėmis priemonėmis, kad pritrauktų investicijas, sukurtų integruotą ir konkurencingą energijos rinką, padidintų tiekimo saugumą ir pagerintų aplinkos apsaugos standartus; |
| --- | --- |

G.

kadangi Moldova, Ukraina ir Gruzija įstojo į Energijos bendriją atitinkamai 2010, 2011 ir 2017 metais, todėl buvo įpareigotos laipsniškai suderinti savo teisės aktus su ES teisės aktais ir tarptautinėmis priemonėmis, kad pritrauktų investicijas, sukurtų integruotą ir konkurencingą energijos rinką, padidintų tiekimo saugumą ir pagerintų aplinkos apsaugos standartus;

| H. | kadangi svarbus asociacijos susitarimų elementas yra bendradarbiavimas energetikos srityje, įskaitant energetinio saugumo stiprinimą, konvergenciją su ES energetikos acquis ir bendradarbiavimo plėtojimą tokiose srityse kaip elektros energija, gamtinės dujos ir nafta, infrastruktūra, atsinaujinančioji energija ir energijos vartojimo efektyvumas; |
| --- | --- |

H.

kadangi svarbus asociacijos susitarimų elementas yra bendradarbiavimas energetikos srityje, įskaitant energetinio saugumo stiprinimą, konvergenciją su ES energetikos acquis ir bendradarbiavimo plėtojimą tokiose srityse kaip elektros energija, gamtinės dujos ir nafta, infrastruktūra, atsinaujinančioji energija ir energijos vartojimo efektyvumas;

| I. | kadangi privalomų įsipareigojimų, susijusių su naryste Energijos bendrijoje, įtraukimas į rytinių šalių partnerių reguliavimo sistemą ir pažangių reformų darbotvarkę, suderintą su ES valstybėmis narėmis, toliau skatina ir spartina jų Europos integracijos procesą; |
| --- | --- |

I.

kadangi privalomų įsipareigojimų, susijusių su naryste Energijos bendrijoje, įtraukimas į rytinių šalių partnerių reguliavimo sistemą ir pažangių reformų darbotvarkę, suderintą su ES valstybėmis narėmis, toliau skatina ir spartina jų Europos integracijos procesą;

| J. | kadangi 2017 m. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime Briuselyje buvo priimta peržiūrėta Rytų partnerystės daugiašalė struktūra, siekiant padėti įgyvendinti Rytų partnerystės tikslus, visų pirma remiant „20 tikslų iki 2020 m.“ įgyvendinimą; peržiūrėtoje struktūroje bus atsižvelgiama į Visuotinės ES strategijos nuostatas, taip pat į svarbiausius visuotinės politikos tikslus, išdėstytus JT darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., Paryžiaus klimato susitarime ir Europos konsensuse dėl vystymosi; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime Briuselyje buvo priimta peržiūrėta Rytų partnerystės daugiašalė struktūra, siekiant padėti įgyvendinti Rytų partnerystės tikslus, visų pirma remiant „20 tikslų iki 2020 m.“ įgyvendinimą; peržiūrėtoje struktūroje bus atsižvelgiama į Visuotinės ES strategijos nuostatas, taip pat į svarbiausius visuotinės politikos tikslus, išdėstytus JT darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., Paryžiaus klimato susitarime ir Europos konsensuse dėl vystymosi;

| K. | kadangi, visoms Rytų partnerystės šalims ratifikavus Paryžiaus klimato susitarimą, daug naujų miestų prisijungus prie Merų pakto, taikant politikos priemones ir kuriant institucines struktūras žaliajai ekonomikai skatinti bei keliose Rytų partnerystės šalyse pradėjus aukšto lygio politinį dialogą energijos vartojimo efektyvumo klausimais, padaryta pažanga siekiant su 20 tikslų iki 2020 m. susijusių tarpinių rezultatų; tačiau tebekyla sunkumų kuriant visapusišką reguliavimo sistemą, kuria būtų užtikrinta ir palengvinta prieiga prie finansų ir kitų paskatų mechanizmų ir remiamas veiksmingesnis energetikos politikos įgyvendinimas; |
| --- | --- |

K.

kadangi, visoms Rytų partnerystės šalims ratifikavus Paryžiaus klimato susitarimą, daug naujų miestų prisijungus prie Merų pakto, taikant politikos priemones ir kuriant institucines struktūras žaliajai ekonomikai skatinti bei keliose Rytų partnerystės šalyse pradėjus aukšto lygio politinį dialogą energijos vartojimo efektyvumo klausimais, padaryta pažanga siekiant su 20 tikslų iki 2020 m. susijusių tarpinių rezultatų; tačiau tebekyla sunkumų kuriant visapusišką reguliavimo sistemą, kuria būtų užtikrinta ir palengvinta prieiga prie finansų ir kitų paskatų mechanizmų ir remiamas veiksmingesnis energetikos politikos įgyvendinimas;

| L. | kadangi vykdant daugiašalį bendradarbiavimą įgyta teigiama patirtis sudaro sąlygas didesnei regioninių rinkų plėtrai, apibrėžia atitinkamas priemones, užtikrinančias, kad ji būtų išsaugota ir (arba) įgyvendinta; glaudesnis bendradarbiavimas regioniniu lygmeniu yra būtinas siekiant gilesnės rinkos integracijos Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

L.

kadangi vykdant daugiašalį bendradarbiavimą įgyta teigiama patirtis sudaro sąlygas didesnei regioninių rinkų plėtrai, apibrėžia atitinkamas priemones, užtikrinančias, kad ji būtų išsaugota ir (arba) įgyvendinta; glaudesnis bendradarbiavimas regioniniu lygmeniu yra būtinas siekiant gilesnės rinkos integracijos Europos lygmeniu;

| M. | kadangi Rusijos Federacija naudoja energiją kaip savo užsienio reikalų priemonę; kadangi trečiojo energetikos dokumentų rinkinio vykdymo užtikrinimas yra veiksminga priemonė siekiant sumažinti „Gazprom“ įtaką; |
| --- | --- |

M.

kadangi Rusijos Federacija naudoja energiją kaip savo užsienio reikalų priemonę; kadangi trečiojo energetikos dokumentų rinkinio vykdymo užtikrinimas yra veiksminga priemonė siekiant sumažinti „Gazprom“ įtaką;

| N. | kadangi ES, įgyvendindama bendro intereso projektus, gali tiekti naujas dujas nuo vienintelio tiekimo šaltinio priklausomiems regionams, taip pat nutiesti dujotiekius, kad naujos dujos būtų tiekiamos Europos rinkai ir ji taptų mažiau pažeidžiama rusiškų dujų tiekimo sutrikimų atveju; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES, įgyvendindama bendro intereso projektus, gali tiekti naujas dujas nuo vienintelio tiekimo šaltinio priklausomiems regionams, taip pat nutiesti dujotiekius, kad naujos dujos būtų tiekiamos Europos rinkai ir ji taptų mažiau pažeidžiama rusiškų dujų tiekimo sutrikimų atveju;

| O. | kadangi reversinio dujų tiekimo vamzdynai yra ypač svarbūs siekiant užtikrinti, kad ES ir ES kaimyninės šalys galėtų lanksčiau reaguoti į galimus dujų tiekimo sutrikimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi reversinio dujų tiekimo vamzdynai yra ypač svarbūs siekiant užtikrinti, kad ES ir ES kaimyninės šalys galėtų lanksčiau reaguoti į galimus dujų tiekimo sutrikimus;

| P. | kadangi pastebimas intensyvus pakankamos SGD infrastruktūros plėtojimas visoje ES, įskaitant dujų saugyklas; |
| --- | --- |

P.

kadangi pastebimas intensyvus pakankamos SGD infrastruktūros plėtojimas visoje ES, įskaitant dujų saugyklas;

1.

palankiai vertina ES valstybių narių ir Rytų Europos partnerių įsipareigojimą laikytis Paryžiaus susitarimo; pabrėžia, kad energijos taupymas, energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas yra geriausias būdas Paryžiaus susitarimo tikslams pasiekti ir energetiniam saugumui didinti, kartu mažinant priklausomybę nuo energijos išteklių importo iš trečiųjų šalių; dar kartą patvirtina, kad atsparios energetikos politikos, kurios pagrindas yra plataus užmojo klimato politika, tikslas – užtikrinti vartotojams, įskaitant namų ūkius ir verslo įmones, saugų, tvarų, konkurencingą ir įperkamą energijos tiekimą; ragina nacionalines Vyriausybes skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas pritraukiant investicijas – tam reikia iš esmės pertvarkyti Rytų Europos šalių energetikos sistemas;

2.

ragina išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę ir skatinti apdairų ir racionalų gamtos išteklių naudojimą, visų pirma išlaikant energijos vartojimo efektyvumą ir taupant energiją bei plėtojant naujų ir atsinaujinančių išteklių energijos gamybą, imantis koordinuotų veiksmų, derinant teisėkūros procedūra priimamus aktus ir politikos veiksmus regioniniu, nacionaliniu ir vietos lygmenimis;

3.

palankiai vertina tai, kad Rytų Europos šalys partnerės spartina pastangas bendradarbiauti ir įsipareigoja labiau suderinti savo energetikos srities reglamentus su ES acquis, tokiu būdu darydamos pažangą tvarios energetikos srityje;

4.

pabrėžia, kad reikia nutraukti iškastiniu kuru grindžiamą energetikos politiką, ir ragina Rytų partnerystės šalis pradėti laipsniško tokių energijos šaltinių atsisakymo procesą, pakeičiant juos atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais; pakartoja, kad energetikos pertvarka turėtų būti socialiai teisinga, skatinanti inovacijas ir grindžiama perspektyvia infrastruktūra bei solidarumu, kartu didinant tiekimo saugumą; ragina įgyvendinant dabartinius ir būsimus energijos tiekimo projektus užtikrinti regiono energetinį saugumą, vengiant priklausomybės nuo dominuojančio dujų ir naftos tiekėjo; pabrėžia, kad ES ir Rytų partnerystės šalių solidarumą ir nuostatų derinimą energetikos sektoriuje galima užtikrinti tik tada, jei naujos dujotiekio infrastruktūros dalys tiek jūroje, tiek sausumoje atitiks ES teisės aktus; atsižvelgdama į tai, reiškia susirūpinimą dėl projekto „Nord Stream 2“, kuris taps neigiamu pavyzdžiu, kenkiančiu solidarumo principui ir bendrai energetikos politikai; pabrėžia, kad visose valstybėse narėse būtina tinkamai perkelti į nacionalinę teisę iš dalies pakeistą Dujų direktyvą, ir ragina Europos Komisiją griežtai reaguoti į bet kokius bandymus apeiti jos nuostatas;

5.

pabrėžia energijos taupymo ir efektyvaus energijos vartojimo priemonių svarbą ES ir ypač Rytų partnerystės šalių energetiniam saugumui; pažymi, kad Rytų partnerystės šalys suvartoja vidutiniškai tris kartus daugiau energijos nei vidutinė ES valstybė narė, ir pabrėžia, kad šio atotrūkio sumažinimas yra vienintelis efektyviausias būdas norint sumažinti atitinkamų Rytų partnerystės šalių energetinę priklausomybę nuo trečiųjų šalių;

6.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad neįtraukus „Nord Stream 2“ į trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį „Gazprom“ bus suteiktas nederamas konkurencinis pranašumas ir dar labiau sustiprės jos dominavimas rinkoje;

7.

ragina ES valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis toliau skatinti energijos šaltinių ir tiekimo maršrutų įvairinimą, be kita ko, užbaigiant ir praktiškai įgyvendinant esamus energijos jungčių infrastruktūros projektus ir užtikrinant dujų tiekimą priešinga kryptimi – tai vienas iš geriausių solidarumo pavyzdžių; palankiai vertina tolesnį teisės aktų ir projektų, susijusių su SGD terminalais, plėtojimą, nes tai neabejotinai užtikrins pažangią reguliavimo sistemą ir tvirtesnę bendrą energetikos politiką;

8.

ragina plėtoti reversinio dujų tiekimo projektus tarp Rytų partnerystės šalių ir su ES; pritaria, kad būtų skatinamas alternatyvių dujų šaltinių, pvz., SGD, prieinamumas ir plėtojami nauji ryšiai su SGD tiekėjais, įskaitant Jungtines Valstijas, taip pat plėtojami pakartotinio dujinimo SGD terminalai ir infrastruktūra;

9.

pabrėžia, kad energetikos sektoriaus reguliavimo sistemų tobulinimas yra itin svarbus, nes sprendimai dėl investicijų į šias sritis labai priklauso nuo administracinių leidimų; rekomenduoja Rytų Europos šalių partnerių Vyriausybėms užtikrinti teisinės, finansinės ir reglamentavimo sistemų kūrimo skaidrumą, nuoseklumą ir tęstinumą ir toliau kovoti su korupcija siekiant sustiprinti investuotojų pasitikėjimą ir užtikrinti keitimąsi praktine reglamentavimo patirtimi ir gerąja praktika;

10.

pabrėžia, kad reikia stiprinti Rytų šalių partnerių ir ES valstybių bendradarbiavimą ir bendrą požiūrį į branduolinės energijos saugą ir saugumą; ragina visas Rytų partnerystės šalis visapusiškai laikytis TATENA saugos standartuose nustatytų pagrindinių saugos principų ir būti atitinkamų konvencijų, pvz., Branduolinės saugos konvencijos ir Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos, šalimis ir jas įgyvendinti; pabrėžia, kad bendros pastangos užtikrinti aukščiausią branduolinę ir radiacinę saugą gali būti įgyvendintos užtikrinus didesnį standartų suderinimą ir suderinus techninę, reguliavimo ir teisinę sistemas;

11.

mano, kad investicijoms energetikos srityje reikalinga stabili ir nuspėjama ilgalaikė sistema ir kad Rytų partnerystės šalims teks uždavinys ugdyti pasitikėjimą naujų taisyklių rezultatais; šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į neseniai pakeistus Ukrainos energetikos srities teisės aktus, kurie dar turės būti toliau derinami su Energijos bendrijos sutarties taisyklėmis, o jų įgyvendinimas skatinamas teikiant papildomą paramą;

12.

pabrėžia, kad svarbu Rytų Europoje sukurti atvirą, konkurencingą ir integruotą energijos rinką, kuri galėtų suteikti daugiau galimybių prekybai ir investicijoms, pajėgumų stiprinimui ir bendriems projektams atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pažangiųjų tinklų ir energijos vartojimo efektyvumo srityse, atsižvelgiant į klimato tikslus; pabrėžia, kad integruota energijos rinka turėtų būti grindžiama abipusiškumu ir vienodomis patekimo į rinką ir infrastruktūros sąlygomis, taip pat aplinkos apsaugos ir saugos standartų užtikrinimu;

13.

pabrėžia, kad, nors energetikos politikos tikslai buvo nustatyti ir koordinuojami ES lygmeniu, ES valstybės narės ir Rytų partnerystės šalys, atsižvelgdamos į savo vidaus energijos rinkų struktūrą ir energetikos pertvarkos pradines sąlygas, turi pasirinkti papildomas strategijas, taip pat ištirti naujas SGD teikiamas galimybes ir pranašumus;

14.

pabrėžia, kad gamtinės dujos bus naudojamos kaip tarpinis kuras pereinant prie kitokio energijos vartojimo modelio; pabrėžia, kad energijos rinkos reformos ir energetikos pertvarkos sėkmė priklauso nuo tvirtos komercinės, teisinės ir reguliavimo sistemos, kuria remiami reikalingi pokyčiai, taip pat nuo teisingos finansinės paramos sistemos, pagrįstos technologiškai neutraliu požiūriu, sukūrimo; atsižvelgdama į tai, reiškia susirūpinimą dėl Europos investicijų banko sprendimo nebefinansuoti gamtinių dujų projektų, kuriuose nenumatytas anglies dioksido surinkimas ir saugojimas;

15.

pakartoja, kad svarbu nuodugniai įvertinti dabartinę padėtį energetikos sektoriuje, rinkos dalyvių sąveiką, valstybės pagalbos taisykles ir galimų reformų poveikį visiems suinteresuotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei vykstant ES energijos rinkos principų integravimo ir įgyvendinimo procesui; susirūpinęs pažymi, kad Rytų partnerystės šalių energijos rinkos tebėra monopolizuotos keleto oligarchų; ragina Rytų partnerystės šalis parengti priemones siekiant propaguoti decentralizacijos strategijas, pagal kurias energiją būtų galima gauti iš įvairių vietos energetikos tinklų (vietos saulės energijos jėgainių, mažų vėjo jėgainių, baterinių kaupimo įrenginių ir kombinuotų šilumos ir elektros energijos jėgainių); ragina ES remti šį procesą dalijantis geriausia patirtimi;

16.

pabrėžia, kad kibernetinių išpuolių energijos tiekimo saugumui keliamoms naujoms grėsmėms įveikti reikia naujų priemonių; pabrėžia, kad kibernetinę grėsmę ES dar labiau didina išaugusi ES valstybių narių energetikos tinklų tarpusavio priklausomybė; rekomenduoja ES valstybėms narėms ir Rytų Europos šalims partnerėms parengti ir įgyvendinti energetikos sektoriui skirtą kibernetinio saugumo strategiją, kuria, be kita ko, būtų siekiama: stiprinti pasirengimą reaguoti į kibernetinio saugumo grėsmes energetikos sektoriuje, koordinuoti atsakomuosius veiksmus kibernetinėje erdvėje, spartinti technologinius pokyčius pereinant prie atsparių saugumo sistemų;

17.

rekomenduoja ES valstybėms narėms ir Rytų Europos šalims partnerėms tęsti mainus ir bendradarbiavimą vykdant su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir energijos vartojimo efektyvumu susijusią mokslinių tyrimų ir politikos formavimo veiklą ir kartu spręsti energijos nepritekliaus problemą, ypatingą dėmesį skiriant mažas pajamas gaunantiems ir pažeidžiamiems namų ūkiams, kurie negali apmokėti sąskaitų už energiją ar nepajėgia tinkamai apšildyti namų ir kurie neišgali patys investuoti į energijos vartojimo efektyvumo ir modernizavimo projektus, tačiau galėtų dalyvauti vykdant reguliavimą apkrova, jei būtų tinkama infrastruktūra ir rinkos sąlygos;

18.

pakartoja, kad energijos rinkų reformomis siekiama ne tik sukurti laisvą ir labai konkurencingą aplinką, bet ir užtikrinti valstybės gebėjimą vykdyti savo socialinės apsaugos funkciją pažeidžiamiausiems vartotojams, kurie dėl įvairių priežasčių negali patenkinti savo pagrindinių energijos poreikių; pabrėžia, kad energijos rinkos reforma ir energetikos pertvarka galės būti sėkmingos tik jei užsitikrins plačią socialinę paramą ir didžiausias dėmesys bus skiriamas piliečiams; primena, jog, remiantis skaičiavimais, vien Europos Sąjungoje daugiau kaip 50 mln. namų ūkių patiria energijos nepriteklių, ir atsižvelgdama į tai ragina geriau pasinaudoti ES energijos nepritekliaus observatorija siekiant dalytis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, sukurti specializuotą energijos nepritekliaus srityje dirbančių suinteresuotųjų subjektų tinklą ir parengti atitinkamus nacionalinius orientacinius energijos nepritekliaus mažinimo tikslus;

19.

pripažįsta, kokia svarbi yra Energijos bendrijos sutartis, suteikianti pagrindą propaguoti regioninę ES ir jos rytinių kaimynių energijos rinką, įstojus Moldovai, Ukrainai ir Gruzijai ir bendradarbiaujant Armėnijai (kaip stebėtojai), parengta remiantis abipusiais interesais ir atsižvelgiant į atskirų šalių ypatumus;

20.

pripažįsta su teisėkūra susijusios ir techninės paramos, ES teikiamos siekiant padėti Rytų partnerystės šalims įgyvendinti reformas, kuriomis siekiama suderinti jų įstatymus ir kitus teisės aktus su ES standartais ir taisyklėmis, svarbą; teigiamai vertina pagal iniciatyvą „EU4Energy“, kurią įgyvendinant dalyvauja šešios Rytų partnerystės šalys, atliekamą darbą siekiant stiprinti jų teisėkūros ir reguliavimo sistemas ir gerinti tiekimo saugumą bei jungtis regione;

21.

pabrėžia, kad būtina toliau plėtoti tarpvalstybinę ES ir Rytų Europos šalių tarpusavio infrastruktūrą, nes ji tebėra didelė kliūtis siekiant sukurti konkurencingą integruotą rinką elektros energijos ir dujų sektoriuose; ragina ES ir Rytų partnerystės šalis dėti daugiau pastangų, kad būtų sudarytos palankios sąlygos laiku įgyvendinti ir visapusiškai eksploatuoti Pietinį dujų koridorių, skirtą energijos tiekimo saugumui ir įvairovei pagerinti, tiekiant gamtines dujas iš Kaspijos jūros regiono ir galbūt iš Vidurinės Azijos į Europą; pritaria ketvirtajam bendro intereso projektų sąrašui, į kurį įtraukta nemažai esminių projektų siekiant ES ir jos kaimynystėje sukurti gerai tarpusavyje sujungtą ir sukrėtimams atsparų dujų tinklą;

22.

pakartoja, kad plečiant tarpvalstybinę ES ir Rytų Europos šalių infrastruktūrą prisidedama prie bendro regioninio energetinio saugumo didinimo; ragina gerinti ES ir Rytų partnerystės šalių elektros tiekimo tinklų tarpusavio jungtis, sinchroniniu režimu sujungiant Ukrainos ir Moldovos tinklus su ENTSO-E (Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklo) Kontinentinės Europos tinklu; rekomenduoja užtikrinti, kad suinteresuotos Rytų šalys partnerės būtų reguliariai įtraukiamos į ES energetinio saugumo testavimą nepalankiausiomis sąlygomis;

23.

pabrėžia, jog svarbu, kad visos ES valstybės griežtai laikytųsi bendrų taisyklių, visų pirma Direktyvos (ES) 2019/692, ir dar kartą ragina Rytų partnerystės šalis toliau rengti teisės aktus laikantis ES energetikos sektoriaus reguliavimo nuostatų;

24.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento Pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingam Komisijos nariui, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių Vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/692, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (OL L 117, 2019 5 3, p. 1).

1

---

| 24.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 134/16

---

Euronest parlamentinės asamblėjos Rezoliucija „ES ir Rytų partnerystės šalių švietimo inovacijos ir švietimo reformos: iššūkiai ir galimybės“

(2020/C 134/04)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2 straipsnį, 6 straipsnio e punktą ir 165 straipsnį, ypač jo 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2 straipsnį, 6 straipsnio e punktą ir 165 straipsnį, ypač jo 3 dalį,

| — | atsižvelgdama į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į teisę į mokslą, apibrėžtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į teisę į mokslą, apibrėžtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnyje,

| — | atsižvelgdama į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolo 2 straipsnį dėl teisės į mokslą (ETS Nr. 009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolo 2 straipsnį dėl teisės į mokslą (ETS Nr. 009),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (1),

| — | atsižvelgdama į savo 2016 m. kovo 22 d. rezoliuciją dėl abipusio profesinių kvalifikacijų, darbo patirties ir universiteto diplomų pripažinimo pagal Bolonijos procesą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2016 m. kovo 22 d. rezoliuciją dėl abipusio profesinių kvalifikacijų, darbo patirties ir universiteto diplomų pripažinimo pagal Bolonijos procesą (2),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Analitinis naujos Europos įgūdžių darbotvarkės pagrindimas“ (SWD(2016)0195), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Analitinis naujos Europos įgūdžių darbotvarkės pagrindimas“ (SWD(2016)0195),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ (COM(2016)0941),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“ (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“ (COM(2018)0268),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto (COM(2018)0023), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto (COM(2018)0023),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (COM(2018)0024),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Tarybai „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029) ir 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją šiuo klausimu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Tarybai „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029) ir 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją šiuo klausimu (3),

| — | atsižvelgdama į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į 4-ąjį darnaus vystymosi tikslą užtikrinti įtraukų ir vienodą kokybišką švietimą ir skatinti mokymosi visą gyvenimą galimybes visiems (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į 4-ąjį darnaus vystymosi tikslą užtikrinti įtraukų ir vienodą kokybišką švietimą ir skatinti mokymosi visą gyvenimą galimybes visiems (A/RES/70/1),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 25 d. Paryžiaus komunikatą po Europos aukštojo mokslo erdvės ministrų susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 25 d. Paryžiaus komunikatą po Europos aukštojo mokslo erdvės ministrų susitikimo,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT) dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT) dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (4),

| — | atsižvelgdama į savo 2018 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl švietimo modernizavimo ES (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2018 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl švietimo modernizavimo ES (5),

| — | atsižvelgdama į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Švietimas skaitmeniniame amžiuje: ES politikos formavimo iššūkiai, galimybės ir pamokos“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Švietimas skaitmeniniame amžiuje: ES politikos formavimo iššūkiai, galimybės ir pamokos“ (6),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“ (SWD(2017) 0300), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“ (SWD(2017) 0300),

| — | atsižvelgdama į bendrąją deklaraciją, paskelbtą per 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselio Rytų partnerystės valstybių aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrąją deklaraciją, paskelbtą per 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselio Rytų partnerystės valstybių aukščiausiojo lygio susitikimą,

| A. | kadangi teisė į mokslą yra pagrindinė žmogaus teisė; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į mokslą yra pagrindinė žmogaus teisė;

| B. | kadangi pagal SESV 6 straipsnio e punktą švietimas ir mokymas yra valstybių narių kompetencijos sritis, tačiau Europos Sąjungai tenka itin svarbus pagalbinis vaidmuo nustatant iššūkius ir tikslus, skatinant keistis geriausia praktika ir užtikrinant, kad ja būtų keičiamasi (7); |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal SESV 6 straipsnio e punktą švietimas ir mokymas yra valstybių narių kompetencijos sritis, tačiau Europos Sąjungai tenka itin svarbus pagalbinis vaidmuo nustatant iššūkius ir tikslus, skatinant keistis geriausia praktika ir užtikrinant, kad ja būtų keičiamasi (7);

| C. | kadangi švietimo srityje taikant atvirąjį koordinavimo metodą suteikiama galimybė valstybėms narėms sukurti ir įgyvendinti bendrą švietimo ir mokymo strategiją, įskaitant ir internetinę platformą „ET 2020“ („Švietimas ir mokymas 2020“); kadangi būtų galima sukurti panašią ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo struktūrą, pradedant nuo reguliaraus keitimosi geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

C.

kadangi švietimo srityje taikant atvirąjį koordinavimo metodą suteikiama galimybė valstybėms narėms sukurti ir įgyvendinti bendrą švietimo ir mokymo strategiją, įskaitant ir internetinę platformą „ET 2020“ („Švietimas ir mokymas 2020“); kadangi būtų galima sukurti panašią ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo struktūrą, pradedant nuo reguliaraus keitimosi geriausia patirtimi;

| D. | kadangi švietimo sistemų pajėgumas patenkinti socialinius, ekonominius ir asmeninius poreikius priklauso nuo jų kokybės, prieinamumo, veiksmingumo, įvairovės ir lygybės priemonių, taip pat nuo to, ar pakanka žmogiškųjų, finansinių ir materialinių išteklių; |
| --- | --- |

D.

kadangi švietimo sistemų pajėgumas patenkinti socialinius, ekonominius ir asmeninius poreikius priklauso nuo jų kokybės, prieinamumo, veiksmingumo, įvairovės ir lygybės priemonių, taip pat nuo to, ar pakanka žmogiškųjų, finansinių ir materialinių išteklių;

| E. | kadangi lygių galimybių užtikrinimas yra svarbi švietimo funkcija, todėl turi būti užtikrintos nediskriminacinės galimybės mokytis; kadangi šiuo tikslu reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad visi, ypač nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupės, turėtų vienodas galimybes įgyti išsilavinimą, gauti mokymą ir įgyti įgūdžių visais lygmenimis; |
| --- | --- |

E.

kadangi lygių galimybių užtikrinimas yra svarbi švietimo funkcija, todėl turi būti užtikrintos nediskriminacinės galimybės mokytis; kadangi šiuo tikslu reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad visi, ypač nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupės, turėtų vienodas galimybes įgyti išsilavinimą, gauti mokymą ir įgyti įgūdžių visais lygmenimis;

| F. | kadangi galimybių naudotis kokybiškomis ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis užtikrinimas visiems vaikams itin svarbus norint sudaryti jiems sąlygas džiaugtis gera gyvenimo ir mokymosi kelio pradžia; |
| --- | --- |

F.

kadangi galimybių naudotis kokybiškomis ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis užtikrinimas visiems vaikams itin svarbus norint sudaryti jiems sąlygas džiaugtis gera gyvenimo ir mokymosi kelio pradžia;

| G. | kadangi transformacijos procesai ir ekonomikos bei finansų krizė neigiamai paveikė švietimą; kadangi daugelyje šalių viešasis finansavimas švietimui buvo abejingai sumažintas; kadangi nerimą kelia švietimo privatizavimo tendencija, kuri pažeidžia lygių galimybių principą gauti išsilavinimą; kadangi yra būtina didesnė viešoji finansinė parama švietimui, įskaitant mokytojus ir jų darbo sąlygas, ir moksliniams tyrimams siekiant užtikrinti nemokamą, įtraukų ir prieinamą viešąjį švietimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi transformacijos procesai ir ekonomikos bei finansų krizė neigiamai paveikė švietimą; kadangi daugelyje šalių viešasis finansavimas švietimui buvo abejingai sumažintas; kadangi nerimą kelia švietimo privatizavimo tendencija, kuri pažeidžia lygių galimybių principą gauti išsilavinimą; kadangi yra būtina didesnė viešoji finansinė parama švietimui, įskaitant mokytojus ir jų darbo sąlygas, ir moksliniams tyrimams siekiant užtikrinti nemokamą, įtraukų ir prieinamą viešąjį švietimą;

| H. | kadangi visų švietimo sistemos etapų modernizavimas apima daug sektorių ir reikia atlikti ne vieną darbą, įskaitant mokymo programų rengimą ir įgyvendinimą, teisės aktų ir reglamentavimo sistemų, skirtų kokybės užtikrinimui, priėmimą arba pritaikymą, kad būtų galima taikyti naujus mokymo ir mokymosi metodus, suteikti prioritetą inovacijoms, tam pritaikant finansavimo mechanizmus, ir švietimo valdymo stiprinimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi visų švietimo sistemos etapų modernizavimas apima daug sektorių ir reikia atlikti ne vieną darbą, įskaitant mokymo programų rengimą ir įgyvendinimą, teisės aktų ir reglamentavimo sistemų, skirtų kokybės užtikrinimui, priėmimą arba pritaikymą, kad būtų galima taikyti naujus mokymo ir mokymosi metodus, suteikti prioritetą inovacijoms, tam pritaikant finansavimo mechanizmus, ir švietimo valdymo stiprinimą;

| I. | kadangi skaitmeniniai įgūdžiai yra būtini dalyvavimui socialiniame gyvenime ir sėkmingai profesinei savirealizacijai, nes skaitmeninė transformacija keičia visuomenės ir politinį dialogą bei darbo rinką ir sukuria naujų įgūdžių poreikį; kadangi dėl to svarbu užtikrinti, kad visos mokyklos turėtų kompiuterius ir prieigą prie interneto; |
| --- | --- |

I.

kadangi skaitmeniniai įgūdžiai yra būtini dalyvavimui socialiniame gyvenime ir sėkmingai profesinei savirealizacijai, nes skaitmeninė transformacija keičia visuomenės ir politinį dialogą bei darbo rinką ir sukuria naujų įgūdžių poreikį; kadangi dėl to svarbu užtikrinti, kad visos mokyklos turėtų kompiuterius ir prieigą prie interneto;

| J. | kadangi bazinis švietimas kibernetinės higienos, kibernetinio saugumo, duomenų apsaugos, autorių teisių, medijų ir internetinio raštingumo srityse turi būti vykdomas atsižvelgiant į amžių ir raidos ypatybes, siekiant padėti vaikams tapti kritiškais besimokančiaisiais, aktyviais piliečiais, atsakingais interneto vartotojais ir demokratinės skaitmeninės visuomenės formuotojais, priimančiais informacija pagrįstus sprendimus, siekiant, kad vaikai būtų informuoti apie su internetu susijusią riziką, kaip antai klaidingos informacijos platinimas internetu, priekabiavimas ir asmens duomenų saugos pažeidimai, ir gebėtų su ja kovoti; kadangi kibernetinio saugumo mokymo programas reikėtų įtraukti į akademinio ir profesinio mokymo programas; |
| --- | --- |

J.

kadangi bazinis švietimas kibernetinės higienos, kibernetinio saugumo, duomenų apsaugos, autorių teisių, medijų ir internetinio raštingumo srityse turi būti vykdomas atsižvelgiant į amžių ir raidos ypatybes, siekiant padėti vaikams tapti kritiškais besimokančiaisiais, aktyviais piliečiais, atsakingais interneto vartotojais ir demokratinės skaitmeninės visuomenės formuotojais, priimančiais informacija pagrįstus sprendimus, siekiant, kad vaikai būtų informuoti apie su internetu susijusią riziką, kaip antai klaidingos informacijos platinimas internetu, priekabiavimas ir asmens duomenų saugos pažeidimai, ir gebėtų su ja kovoti; kadangi kibernetinio saugumo mokymo programas reikėtų įtraukti į akademinio ir profesinio mokymo programas;

| K. | kadangi skurdas švietimo srityje yra problema, su kuria susiduria ES ir Rytų partnerystės šalys; |
| --- | --- |

K.

kadangi skurdas švietimo srityje yra problema, su kuria susiduria ES ir Rytų partnerystės šalys;

| L. | kadangi norint geriau suprasti ir spręsti mūsų planetos ekologines, socialines ir ekonomines problemas, būtina, kad žmonės ugdytų pasaulinio sąmoningumo įgūdžius, ypač susijusius su visuotiniu pilietiškumu, kultūrų dialogu ir tvariu vystymusi; |
| --- | --- |

L.

kadangi norint geriau suprasti ir spręsti mūsų planetos ekologines, socialines ir ekonomines problemas, būtina, kad žmonės ugdytų pasaulinio sąmoningumo įgūdžius, ypač susijusius su visuotiniu pilietiškumu, kultūrų dialogu ir tvariu vystymusi;

| M. | kadangi skaitmeninimas ir bendrų švietimo platformų kūrimas padeda modernizuoti švietimo sistemas, ypač palengvina nuotolinio mokymosi ir mišraus mokymosi kursų pasiūlą; kadangi dėl tokių pokyčių kyla ir duomenų apsaugos problemų; |
| --- | --- |

M.

kadangi skaitmeninimas ir bendrų švietimo platformų kūrimas padeda modernizuoti švietimo sistemas, ypač palengvina nuotolinio mokymosi ir mišraus mokymosi kursų pasiūlą; kadangi dėl tokių pokyčių kyla ir duomenų apsaugos problemų;

| N. | kadangi reikėtų skatinti mokymąsi visą gyvenimą, pvz., užtikrinant formaliojo ir neformaliojo mokymosi sąveiką ir taikant kokybiškas profesinio rengimo ir mokymo sistemas; |
| --- | --- |

N.

kadangi reikėtų skatinti mokymąsi visą gyvenimą, pvz., užtikrinant formaliojo ir neformaliojo mokymosi sąveiką ir taikant kokybiškas profesinio rengimo ir mokymo sistemas;

| O. | kadangi visos ES ir Rytų partnerystės šalys yra Europos aukštojo mokslo erdvės narės; |
| --- | --- |

O.

kadangi visos ES ir Rytų partnerystės šalys yra Europos aukštojo mokslo erdvės narės;

| P. | kadangi Rytų partnerystės šalių švietimo sistemoms vis dar būdingas sovietų paveldas, todėl tos šalys turi įveikti tam tikrus švietimo srities iššūkius, kurių ES nėra; |
| --- | --- |

P.

kadangi Rytų partnerystės šalių švietimo sistemoms vis dar būdingas sovietų paveldas, todėl tos šalys turi įveikti tam tikrus švietimo srities iššūkius, kurių ES nėra;

| Q. | kadangi visuose dvišaliuose ES ir Rytų partnerystės šalių susitarimuose yra švietimui, mokymui ir jaunimui skirtas skyrius; kadangi vienas iš Rytų partnerystės politikos ketvirtosios platformos tikslų yra padidinti Rytų partnerystės šalių dalyvavimą ES programose, be kita ko, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, skatinti ES ir Rytų partnerystės šalių švietimo ir mokymo institucijų, aukštojo mokslo institucijų, mokyklų ir mokslinių tyrimų institucijų bendradarbiavimą, taip pat gilinti žinias ir keistis gerąja patirtimi šiose srityse; kadangi aukštojo mokslo ir profesinio rengimo bei mokymo (PRM) sistemų modernizavimo, internacionalizavimo, skaitmeninimo (e. mokymosi) ir kokybės gerinimo skatinimas yra vienas iš ketvirtosios platformos švietimo, kultūros ir jaunimo darbo programos 2018–2019 m. prioritetų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi visuose dvišaliuose ES ir Rytų partnerystės šalių susitarimuose yra švietimui, mokymui ir jaunimui skirtas skyrius; kadangi vienas iš Rytų partnerystės politikos ketvirtosios platformos tikslų yra padidinti Rytų partnerystės šalių dalyvavimą ES programose, be kita ko, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, skatinti ES ir Rytų partnerystės šalių švietimo ir mokymo institucijų, aukštojo mokslo institucijų, mokyklų ir mokslinių tyrimų institucijų bendradarbiavimą, taip pat gilinti žinias ir keistis gerąja patirtimi šiose srityse; kadangi aukštojo mokslo ir profesinio rengimo bei mokymo (PRM) sistemų modernizavimo, internacionalizavimo, skaitmeninimo (e. mokymosi) ir kokybės gerinimo skatinimas yra vienas iš ketvirtosios platformos švietimo, kultūros ir jaunimo darbo programos 2018–2019 m. prioritetų;

| R. | kadangi Rytų partnerystės šalims yra atviros arba specialiai skirtos kelios ES švietimo ir inovacijų srities programos, pvz., „Erasmus +“, „eTwinning Plus“, „EaP Connect“, „ES4Innovation“, „Kūrybiška Europa“, COSME ir „Horizontas 2020“ ir jas pakeitusios 2021–2027 m. programos; kadangi tokios programos gali labai padėti įveikti socialinius ir ekonominius pokyčius arba įveikti pagrindinius iššūkius, su kuriais Europa susiduria iki šio dešimtmečio pabaigos, be kita ko, kovoti su jaunimo nedarbu, didinti Europos visuomenių integraciją, plėtoti jaunimo socialinį kapitalą, kurti ir plėtoti veiksmingas švietimo ir mokymo sistemas, taip pat užtikrinti nepalankioje padėtyje esančių asmenų socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

R.

kadangi Rytų partnerystės šalims yra atviros arba specialiai skirtos kelios ES švietimo ir inovacijų srities programos, pvz., „Erasmus +“, „eTwinning Plus“, „EaP Connect“, „ES4Innovation“, „Kūrybiška Europa“, COSME ir „Horizontas 2020“ ir jas pakeitusios 2021–2027 m. programos; kadangi tokios programos gali labai padėti įveikti socialinius ir ekonominius pokyčius arba įveikti pagrindinius iššūkius, su kuriais Europa susiduria iki šio dešimtmečio pabaigos, be kita ko, kovoti su jaunimo nedarbu, didinti Europos visuomenių integraciją, plėtoti jaunimo socialinį kapitalą, kurti ir plėtoti veiksmingas švietimo ir mokymo sistemas, taip pat užtikrinti nepalankioje padėtyje esančių asmenų socialinę įtrauktį;

| S. | kadangi Rytų partnerystės jaunimo forume Kaune buvo išreikštas poreikis užtikrinti glaudesnį ir veiksmingesnį neformaliojo ir formaliojo švietimo įstaigų bendradarbiavimą, įdarbinti jaunimą ir įtraukti juos į pilietinės visuomenės veiklą; |
| --- | --- |

S.

kadangi Rytų partnerystės jaunimo forume Kaune buvo išreikštas poreikis užtikrinti glaudesnį ir veiksmingesnį neformaliojo ir formaliojo švietimo įstaigų bendradarbiavimą, įdarbinti jaunimą ir įtraukti juos į pilietinės visuomenės veiklą;

| T. | kadangi lyčių nelygybė švietimo srityje trukdo asmeniniam tobulėjimui ir užimtumo galimybėms bei turi poveikio daugeliui socialinių ir kultūrinių sričių; kadangi lyčių lygybė yra vienas iš pagrindinių Sutartyse įtvirtintų Europos Sąjungos ir Rytų partnerystės politikos principų ir ji turėtų būti atspindima visose ES politikos srityse, ypač švietimo ir kultūros srityje; kadangi švietimas yra galinga lyčių nelygybės įveikimo priemonė; |
| --- | --- |

T.

kadangi lyčių nelygybė švietimo srityje trukdo asmeniniam tobulėjimui ir užimtumo galimybėms bei turi poveikio daugeliui socialinių ir kultūrinių sričių; kadangi lyčių lygybė yra vienas iš pagrindinių Sutartyse įtvirtintų Europos Sąjungos ir Rytų partnerystės politikos principų ir ji turėtų būti atspindima visose ES politikos srityse, ypač švietimo ir kultūros srityje; kadangi švietimas yra galinga lyčių nelygybės įveikimo priemonė;

| U. | kadangi darbas su jaunimu ir neformalusis švietimas paskatintų socialinę ir ekonominę atskirtį patiriančio jaunimo integraciją ir aktyvinimą; |
| --- | --- |

U.

kadangi darbas su jaunimu ir neformalusis švietimas paskatintų socialinę ir ekonominę atskirtį patiriančio jaunimo integraciją ir aktyvinimą;

| V. | kadangi vis dar ribojamas švietimas mažumų kalbomis ir kai kuriose Rytų partnerystės šalyse galimybės gauti išsilavinimą skurdžiose vietovėse yra ribotos; |
| --- | --- |

V.

kadangi vis dar ribojamas švietimas mažumų kalbomis ir kai kuriose Rytų partnerystės šalyse galimybės gauti išsilavinimą skurdžiose vietovėse yra ribotos;

| W. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį Rytų partnerystės šalyse sparčiai mažėja gyventojų skaičius ir jaunimas lengvai išvyksta iš savo gimtųjų kraštų ir regionų ieškodamas geresnio švietimo ir deramo darbo; |
| --- | --- |

W.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį Rytų partnerystės šalyse sparčiai mažėja gyventojų skaičius ir jaunimas lengvai išvyksta iš savo gimtųjų kraštų ir regionų ieškodamas geresnio švietimo ir deramo darbo;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti vienodas galimybes naudotis kokybišku įtraukiu švietimu siekiant kurti klestinčią visuomenę ir pasiekti nuolatinę socialinę sanglaudą, kovoti su skurdu, socialine atskirtimi ir lyčių stereotipais; ragina ES valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis savo politikoje pirmenybę teikti viešosioms investicijoms į švietimą visais lygmenimis, be kita ko, skiriant pakankamai finansinių išteklių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia naujų mokymosi būdų, kad būtų patenkinti vis labiau mobilios ir skaitmeninės visuomenės poreikiai; mano, kad švietimas turėtų būti vykdomas ne tik per paskaitas, teorinį ir pasyvų mokymąsi, bet ir apimti patirtinį ir dalyvaujamąjį mokymąsi prižiūrint ar dalyvaujant mokytojams ir turėtų būti susijęs su pasirinkta mokinių ir studentų profesine kryptimi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad šalys turi pertvarkyti savo švietimo ir mokymo sistemas visais lygmenimis, kad galėtų visapusiškai pasinaudoti informacinių ir ryšių technologijų (IRT) teikiamomis galimybėmis ir natūraliais vaikų gabumais, ir padėtų vaikams ugdyti įgūdžius ir gebėjimus, kurių jiems reikės atsižvelgiant į ateities visuomenės ir darbo rinkų poreikius; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikia tinkamo finansavimo švietimo sistemoms reformuoti ir užtikrinti, kad novatoriškas ir aukštos kokybės švietimas būtų prieinamas ne tik didmiesčiuose, bet ir sunkiau pasiekiamose kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti švietimo prieinamumą ir kokybę, būtina ne tik skirti daugiau lėšų infrastruktūrai gerinti, mokytojų ir mokslininkų atlyginimams didinti, bet ir užtikrinti skaidrų finansinės paramos paskirstymą švietimo ir mokslinių tyrimų institucijoms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad įtraukumas, vienodos prieigos galimybės ir inovacijos turėtų būti pagrindiniai švietimo ir lavinimo skaitmeniniame amžiuje principai; mano, kad skaitmeninės technologijos neturėtų didinti esamos nelygybės, bet turėtų būti naudojamos siekiant panaikinti skaitmeninį atotrūkį tarp mokinių, studentų ir besimokančių asmenų iš skirtingos socialinės ir ekonominės aplinkos ir skirtingų ES ir Rytų partnerystės šalių regionų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad, nors labai svarbu didinti besimokančių asmenų bazinius ir aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius, bet labai svarbu, kad ir kiti įgūdžiai, įskaitant socialinius ir pilietinius įgūdžius ir etiką, toliau būtų kertinė švietimo sistemų dalis; mano, kad taip pat svarbu mokyti žmones asmeninių ir pilietinių įgūdžių, padedančių jiems kartu gyventi ir dirbti; be to, pabrėžia, kad itin svarbu teikti pirmenybę kritinio, konstruktyvaus ir novatoriško mąstymo ugdymui, taip pat medijų raštingumui visose švietimo sistemose; pabrėžia, kad svarbu mokyti literatūros, istorijos ir ugdyti kultūrinius gebėjimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia teigiamą kultūrų įvairovės ir daugiakalbystės mokyklose poveikį mokinių kalbinei ir kognityvinei radai, tarpkultūrinio sąmoningumo, pagarbos ir pliuralizmo skatinimui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į esminį formaliojo ir neformaliojo švietimo vaidmenį gerinant bendrą supratimą ir pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, orumui ir kultūrų įvairovei, išvengiant ir panaikinant visų formų netoleranciją, diskriminaciją, ekstremizmą ir neapykantą kurstančias kalbas, taip pat kovojant su antisemitizmu, priešiškumu čigonams, homofobija ir etninių bei kultūrinių grupių juodinimu; ragina ES valstybes nares ir Rytų šalis partneres užtikrinti, kad visi mokytojai būtų iš esmės apmokyti formuoti požiūrį ir elgsenos modelius, grindžiamus nediskriminavimo, abipusės pagarbos ir tolerancijos principais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad švietimo įstaigų pritaikymas prie naujų technologijų ir naujoviškų pedagoginių metodų neturėtų būti vertinamas kaip savaiminis tikslas, o veikiau kaip priemonė švietimo kokybei ir įtraukumui gerinti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad lytinis švietimas yra neatskiriama bendrųjų mokymo programų dalis, būtina norint užtikrinti PSO parengtų jaunimo švietimo ir apsaugos standartų, skirtų Europai, laikymąsi; patvirtina, kad šis švietimas turėtų apimti tokias temas, kaip lytinė raiška, santykiai ir sutikimas santykiauti, taip pat informaciją apie neigiamas pasekmes ar sąlygas, pvz., apie lytiškai plintančias infekcijas ir ŽIV, neplanuotą nėštumą, lytinę prievartą ir tokią žalojančią praktiką, kaip vaikų viliojimas ir moterų lyties organų žalojimas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia švietimo sistemų e. vertinimo priemonių kūrimo ir skaitmeninių sprendimų, pvz., analizės ir kūrybinių testų, naudojimo platesniu mastu potencialą, kad mokytojai galėtų taikyti į besimokantįjį orientuotus metodus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia centrinį mokytojų ir dėstytojų vaidmenį bet kurioje švietimo sistemoje ir būtinybę skatinti juos diegti naujoves tinkamai jiems atlyginant, sudarant adekvačias mokymo galimybes ir sukuriant premijavimo modelius; pabrėžia svarbų tarpusavio veiklos ir keitimosi geriausia patirtimi šioje srityje vaidmenį; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad negalima tikėtis, jog mokyklos be pagalbos pakeis švietimo sistemą, joms reikia kitų suinteresuotųjų subjektų paramos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apgailestauja dėl to, kad vidutinis nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo skaičius Rytų partnerystės šalyse yra daug didesnis nei ES; todėl pabrėžia, kad reikia iš esmės reformuoti Rytų partnerystės šalių mokymo programas ir bendrą požiūrį į švietimą, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą, siekiant patenkinti darbo rinkos poreikius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad 2017 m. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime ir tiksluose iki 2020 m. buvo daug dėmesio skirta jaunimui ir švietimui, taip pat tai, kad ES padidino paramą šiose srityse; be to, palankiai vertina tai, kad 2018 m. rugsėjo mėn. Tbilisyje atidaryta pirmoji Rytų partnerystės Europos mokykla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rekomenduoja Rytų partnerystės šalių gyventojų skaičiaus mažėjimo tendenciją stabdyti taip: a) stiprinant švietimo sistemų reformų ir darbo rinkos poreikių ryšį, b) investuojant į jaunimui (daugiausia dėmesio skiriant kaimo jaunimui) ir socialiniam verslumui palankias programas ir c) sukuriant naują jauniems specialistams skirtą programą pagal programą „Erasmus +“ („ES4Young Professionals“); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina ES valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis pripažinti, kad švietimas yra investicija, ir skirti didesnį viešąjį finansavimą ikimokykliniam ugdymui ir priežiūrai, valstybinėms mokykloms, profesiniam mokymui, mokymuisi visą gyvenimą, valstybiniams universitetams ir moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

18.

Rekomendacijos

| 19. | rekomenduoja kurti Vyriausybių, ne pelno organizacijų, švietimo įstaigų ir įmonių partnerystes, kad būtų galima atskleisti esamus trūkumus ir rasti būdų, kaip juos pašalinti; pakartoja Europos Parlamento raginimą sukurti Europos vaiko garantijų sistemą kaip pagrindinę kovos su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi priemonę, kuri turėtų padėti vaikams užtikrinti vienodas galimybes gauti nemokamą išsilavinimą, nemokamą priežiūrą, nemokamą sveikatos priežiūrą, deramą būstą ir tinkamą mitybą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina atsakingas ES ir Rytų partnerystės šalių institucijas vertinant švietimo kokybę taikyti metodus, kuriais visų pirma būtų siekiama didinti motyvaciją, o ne bausti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis kovoti su lyčių stereotipais švietimo srityje, kad būtų užtikrintos vienodos moterų galimybės ir profesinės karjeros pasirinkimo laisvė; atsižvelgdamas į tai, reiškia susirūpinimą dėl nuolatinių stereotipų kai kurių šalių mokymosi medžiagoje ir dėl to, kad mokytojai labai dažnai iš mergaičių ir berniukų tikisi skirtingo elgesio; pabrėžia, kad švietimo sistemose turi būti atsižvelgiama į diskriminaciją patiriančių asmenų poreikius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina labiau remti bendro sąmoningumo įgūdžių formavimą ir naujus švietimo metodus, pvz., gilesnį mokymąsi, glaudesnius dėstytojų ir studentų santykius ir naujus mokymosi būdus, pvz., mokslo, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rekomenduoja į visus tarpparlamentinius Europos Parlamento ir Rytų partnerystės šalių parlamentų susitikimus įtraukti darbotvarkės punktą, skirtą švietimo reformoms ir atitinkamų dvišalių susitarimų nuostatų įgyvendinimo stebėsenai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina ES, valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis dėti daugiau pastangų siekiant gerinti medijų raštingumą ir pilietinį ugdymą nuo ankstyvo amžiaus pasitelkiant kultūrą ir mokyklinį ugdymą, kad piliečiai galėtų atpažinti klaidingą informaciją ir šališkus pranešimus ir juos vertintų pagal kontekstą; ragina valstybes nares ir Rytų šalis partneres į savo mokyklų mokymo programas įtraukti specialius medijų raštingumo kursus ar mokymus ir rengti informavimo kampanijas, skirtas tiems gyventojų sluoksniams, kurie ypač kenčia nuo dezinformacijos ir (arba) yra pažeidžiami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją, visų pirma per ES delegacijas, aktyviai platinti Rytų partnerystės šalių švietimo įstaigoms visų turimų išteklių (įskaitant internetinius išteklius, pvz., „School Education Gateway“) ir švietimo finansavimo, kurį jos, ypač joms dirbantys mokytojai, galėtų gauti, apžvalgą; rekomenduoja kiekvienoje Rytų partnerystės šalies ES delegacijoje įsteigti lengvai randamą centrinį švietimo reikalų kontaktinį punktą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kartoja 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl švietimo skaitmeniniame amžiuje išsakytą raginimą parengti rekomendacijas dėl minimalaus lygio skaitmeninių gebėjimų, kuriuos studentai turi įgyti studijų metu; mano, kad ES valstybėse narėse ir Rytų partnerystės šalyse galėtų būti pradėtas taikyti specialus IRT modulis, pvz., pagrįstas PISA IRT moduliu, siekiant užtikrinti, kad visų šių šalių švietimo įstaigos siektų to paties minimalaus skaitmeninių gebėjimų lygio; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją bendradarbiauti su Rytų partnerystės šalimis siekiant atidaryti daugiau Rytų partnerystės Europos mokyklų ir skatinti Rytų partnerystės šalis atitikti išankstines sąlygas tokioms mokykloms steigti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina tai, kad pagal kitos daugiametės finansinės programos (DFP) programas skaitmeniniams įgūdžiams skiriamas didesnis finansavimas, tačiau vis dėlto primygtinai reikalauja, kad Komisija skatintų DFP programų, įskaitant programas „Erasmus +“, „Europos horizontas“, „Europos socialinis fondas“„InvestEU“ ir „Skaitmeninė Europa“, sąveiką ir užtikrintų jų koordinavimą, kad būtų kuo veiksmingiau finansuojamas aukštos kokybės skaitmeninių įgūdžių ugdymas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | skatina būsimus mokytojus įgyti praktinės mokymo patirties užsienyje pagal programą „Erasmus +“, pavyzdžiui, teikiant paraišką dalyvauti Tarptautinėje studentų kreditų judumo programoje; ragina programoje „Erasmus 2021–2027“ ypatingą dėmesį skirti pradinių ir vidurinių mokyklų mokytojams iš Rytų partnerystės šalių, kad jiems būtų leidžiama dalyvauti ES mokyklų judumo programose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | skatina mokyklų darbuotojus, t. y. mokytojus, bibliotekininkus, mokyklų vadovus, iš Rytų partnerystės šalių įtraukti savo mokyklas į programą „e-Twinning“, kuri yra programos „Erasmus“ dalis, skirta bendradarbiavimui, projektų rengimui, dalijimuisi patirtimi ir įsiliejimui į mokymosi bendruomenę; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją bendradarbiauti su Rytų partnerystės šalimis siekiant parengti – galbūt kaip specialios Rytų partnerystės platformos darbo dalį – Rytų partnerystės šalyse įvykdytų švietimo sistemos reformų visais etapais apžvalgą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rekomenduoja Rytų partnerystės šalims padidinti dualinio švietimo srautus ir į studentų programą įtraukti praktinius kursus, kuriuos rengia įmonės, atitinkančios fakulteto studijų profilį. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 50.

(2)  OL C 193, 2016 5 31, p. 17.

(3)  OL C 334, 2018 9 19, p. 112.

(4)  OL C 356, 2018 10 4, p. 130.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0247.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0485.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0247.

---

| 24.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 134/22

---

REZOLIUCIJA

„2030 m. strategijos „Trejetas plius“ ateitis: Rytų partnerystės ateities kūrimas“

(2020/C 134/05)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą ir 2017 m. lapkričio 24 d. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą ir 2017 m. lapkričio 24 d. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdama į asociacijos susitarimus, kuriuos ES sudarė su Sakartvelu, Moldova ir Ukraina, ypač į išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į asociacijos susitarimus, kuriuos ES sudarė su Sakartvelu, Moldova ir Ukraina, ypač į išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė – 20 tikslų iki 2020 m.: svarbiausia pagrindiniai prioritetai ir apčiuopiami rezultatai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė – 20 tikslų iki 2020 m.: svarbiausia pagrindiniai prioritetai ir apčiuopiami rezultatai“,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 3 dalį,

| A. | kadangi ES, įgyvendindama plėtros politiką, parodė didžiulį pajėgumą skatinti pokyčius – tai patvirtina Vidurio ir Rytų Europos šalių sėkmė pereinant nuo posttotalitarinės reguliuojamos ekonomikos prie europinės demokratijos, pasinaudojant ES integracijos procesu; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES, įgyvendindama plėtros politiką, parodė didžiulį pajėgumą skatinti pokyčius – tai patvirtina Vidurio ir Rytų Europos šalių sėkmė pereinant nuo posttotalitarinės reguliuojamos ekonomikos prie europinės demokratijos, pasinaudojant ES integracijos procesu;

| B. | kadangi Ukrainoje, Sakartvele ir Moldovoje jau padaryta didelė pažanga vykdant reformas ir suderinant nacionalinės teisės aktus su ES standartais; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ukrainoje, Sakartvele ir Moldovoje jau padaryta didelė pažanga vykdant reformas ir suderinant nacionalinės teisės aktus su ES standartais;

| C. | kadangi šiuo plėtros pajėgumu skatinti pokyčius turi būti pasinaudota Vakarų Balkanuose ir Rytų partnerystės šalyse, siekiančiose prisijungti prie ES; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiuo plėtros pajėgumu skatinti pokyčius turi būti pasinaudota Vakarų Balkanuose ir Rytų partnerystės šalyse, siekiančiose prisijungti prie ES;

| D. | kadangi ES plėtros procesas gali būti naudingas Rytų partnerystės šalims ir būtų naudingas ES, nes, kaip sakė ES Komisijos narys J. Hahn, „turime protingiau eksportuoti stabilumą. Kitokiu atveju, Europa ir toliau importuos nestabilumą“; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES plėtros procesas gali būti naudingas Rytų partnerystės šalims ir būtų naudingas ES, nes, kaip sakė ES Komisijos narys J. Hahn, „turime protingiau eksportuoti stabilumą. Kitokiu atveju, Europa ir toliau importuos nestabilumą“;

| E. | kadangi šiais metais minimos 10-osios Rytų partnerystės metinės ir parodyta, kad ši partnerystė – tai veiksminga priemonė teikiant pritaikytą paramą, grindžiamą principais „parama pagal pažangą“ ir „mažiau paramos už mažesnę pažangą“, susijusiais su reformų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

E.

kadangi šiais metais minimos 10-osios Rytų partnerystės metinės ir parodyta, kad ši partnerystė – tai veiksminga priemonė teikiant pritaikytą paramą, grindžiamą principais „parama pagal pažangą“ ir „mažiau paramos už mažesnę pažangą“, susijusiais su reformų įgyvendinimu;

| F. | kadangi Rytų partnerystės politika yra bendradarbiavimo koncepcija, pritaikyta visoms šešioms šalims – Armėnijai, Azerbaidžanui, Baltarusijai, Sakartvelui, Moldovai ir Ukrainai, ir jų tolesnė pažanga europiniame kelyje priklauso nuo atitikties Europos vertybėms ir standartams, kurių šios šalys įsipareigojo laikytis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Rytų partnerystės politika yra bendradarbiavimo koncepcija, pritaikyta visoms šešioms šalims – Armėnijai, Azerbaidžanui, Baltarusijai, Sakartvelui, Moldovai ir Ukrainai, ir jų tolesnė pažanga europiniame kelyje priklauso nuo atitikties Europos vertybėms ir standartams, kurių šios šalys įsipareigojo laikytis;

| G. | kadangi pasirašytas ir 2018 m. balandžio mėn. Armėnijos parlamente ratifikuotas visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimas laikomas įrodymu, kad galima rasti alternatyvą norint užmegzti tvirtesnę ir strategiškai sustiprintą Armėnijos ir ES partnerystę; |
| --- | --- |

G.

kadangi pasirašytas ir 2018 m. balandžio mėn. Armėnijos parlamente ratifikuotas visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimas laikomas įrodymu, kad galima rasti alternatyvą norint užmegzti tvirtesnę ir strategiškai sustiprintą Armėnijos ir ES partnerystę;

| H. | kadangi Tarptautinio demokratijos ir pagalbos rinkimų klausimais instituto („International IDEA“) ataskaitoje „Pasaulinė demokratijos padėtis 2019 m.“ (angl. The Global State of Democracy 2019) nurodoma, kad „Armėnija yra vienintelė Europos šalis, kuri nuo hibridinio režimo 2017 m. perėjo prie demokratijos 2018 m.“; |
| --- | --- |

H.

kadangi Tarptautinio demokratijos ir pagalbos rinkimų klausimais instituto („International IDEA“) ataskaitoje „Pasaulinė demokratijos padėtis 2019 m.“ (angl. The Global State of Democracy 2019) nurodoma, kad „Armėnija yra vienintelė Europos šalis, kuri nuo hibridinio režimo 2017 m. perėjo prie demokratijos 2018 m.“;

| I. | kadangi Rytų partnerystės šalys, ypač tos, kurios reiškia norą įstoti į ES, ir toliau patiria agresyvias hibridines Kremliaus grėsmes, kuriomis jis siekia išlaikyti jas savo įtakos sferoje ir apsunkinti integracijos į ES procesą, neleidžiant joms tapti sėkmingomis Europos šalimis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Rytų partnerystės šalys, ypač tos, kurios reiškia norą įstoti į ES, ir toliau patiria agresyvias hibridines Kremliaus grėsmes, kuriomis jis siekia išlaikyti jas savo įtakos sferoje ir apsunkinti integracijos į ES procesą, neleidžiant joms tapti sėkmingomis Europos šalimis;

| J. | kadangi dėl dinamiškos besikeičiančios tarptautinės sistemos kyla didžiulių iššūkių tarptautinio saugumo aplinkai ir žmogaus teisių aspektui; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl dinamiškos besikeičiančios tarptautinės sistemos kyla didžiulių iššūkių tarptautinio saugumo aplinkai ir žmogaus teisių aspektui;

1.

atkreipia dėmesį į Rytų partnerystės švelniosios galios priemones, pvz., bevizio režimo taikymą, siekiant išlaikyti politinę motyvaciją vykdyti reformas, ir pažymi, kad Rytų partnerystės šalys padarė pažangą siekdamos 20 tikslų iki 2020 m. ir šiuo metu svarstomos naujos kito dešimtmečio iki 2030 m. gairės;

2.

atkreipia dėmesį į Rytų partnerystės iniciatyvos sėkmę remiant su ES asociacijos susitarimus pasirašiusias šalis ir sudarant joms sąlygas sparčiau įgyvendinti reformas bei politiniu ir ekonominiu požiūriu labiau integruotis į ES;

3.

pabrėžia, jog šiuo metu būdami lemtingoje kryžkelėje turėtume į savo strategiją įtraukti naujų papildomų ilgalaikių priemonių, kad padėtume didesnę pažangą padariusioms Rytų partnerystės šalims kitą dešimtmetį iki 2030 m. išlaikyti savo motyvaciją vykdyti reformas ir jų tempą, ir pabrėžia, kad ES turi atnaujinti ir reformuoti savo politikos priemones, kad jos atitiktų mūsų Rytų partnerių padarytą pažangą;

4.

ragina pradėti diskusiją dėl kito dešimtmečio į ateitį orientuotos Rytų partnerystės strateginės darbotvarkės, kad būtų pasistūmėta į priekį skatinant ryžtingiau naudoti diferencijavimą ir taikyti principus „parama pagal pažangą“ bei „mažiau paramos už mažesnę pažangą“, ir pateikti naują pavyzdinę iniciatyvą – 2030 m. strategiją „Trejetas plius“;

5.

siūlo, kad 2030 m. strategijoje „Trejetas plius“ būtų nustatytas Europos trejeto procesas, numatant glaudesnės integracijos priemones ES ir asocijuotosioms šalims, kaip tai buvo padaryta 2014 m. pradėtame Berlyno procese, kuriuo buvo siekiama sustiprinti ES lyderystę ir panašaus požiūrio besilaikančių ES valstybių narių koaliciją Vakarų Balkanų šalių integracijos į ES srityje; be to, siūlo, kad ES laikytųsi aktyvios atvirų durų politikos tų Rytų partnerystės šalių, kurios daro didelę ir vertingą pažangą, atžvilgiu;

6.

primygtinai ragina užtikrinti, kad 2030 m. strategija „Trejetas plius“ būtų plataus užmojo Europos geopolitinė priemonė, aprėpianti naujos kartos institucijas ir politiką, tvarius prekybos ir stabilizavimo susitarimus bei jų priemones (ES trejeto paramos grupė, trejeto investicijų platforma, Europos žaliasis kursas, skaitmeninė Europa, europinės gyvensenos ir demokratijos propagavimas, susitarimai dėl pramonės produktų atitikties vertinimo ir pripažinimo, sujungiamumo darbotvarkė, transeuropinis tinklas, programa „Horizontas 2020“, Konferencija dėl Europos ateities ir kitos ES iniciatyvos);

7.

pabrėžia, kad, jei trejeto šalys patirtų tolesnes nesėkmes užtikrinant demokratiją bei teisinės valstybės principą ir vykdant reformas, taip pat vis labiau nesilaikytų europinės krypties, iškiltų grėsmė 2030 m. strategijos „Trejetas plius“, kaip ji apibrėžta pirmiau, įgyvendinimui;

8.

pabrėžia, kad 2030 m. strategija „Trejetas plius“ turėtų papildyti Rytų partnerystės priemones, ja nebus siekiama pakeisti esamų šios srities iniciatyvų ir bus prisidedama prie diskusijų, kaip galėtume užtikrinti veiksmingesnę Rytų partnerystės politiką;

9.

siūlo numatyti išsamesnę ir platesnę strateginę „Trejeto plius“ formą, įtraukiant Armėniją, remiantis Europos Sąjungos ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarime patvirtintais principais ir pozicijomis;

10.

pažymi, kad asocijuotosioms trejeto šalims sėkmingai įgyvendinant integracijos į ES reformas kitoms Rytų partnerystės šalims būtų sukurtos naujos paskatos pasirinkti plataus užmojo Europos integracijos kelią;

11.

pabrėžia, kad 2030 m. strategija „Trejetas plius“, remiama įgyvendinant Europos trejeto procesą, darys didelį teigiamą ir pokyčius lemiantį poveikį paprastų Rusijos žmonių nuomonei ir padės jiems siekti, kad jų šalis būtų atvira demokratinė Europos valstybė;

12.

ragina nedelsiant sukurti bendrus mechanizmus, kuriuos taikant būtų atremtos Kremliaus keliamos hibridinės grėsmės, darančios žalą ES vienybei ir saugumui, tose Rytų partnerystės šalyse, kurios siekia priartėti prie ES;

13.

pažymi, kad sėkmingai įgyvendinama Rytų partnerystė, į ją įtraukiant Europos trejeto procesą ir 2030 m. strategiją „Trejetas plius“, bus nepaprastai svarbi Rytų kaimynystės šalims ir ES, nes tai – geriausias indėlis siekiant sukurti Europą, kuri būtų nepadalinta, laisva ir kurioje vyrautų taika; užtikrinus šią sėkmę būtų panaikintos skiriamosios linijos Europos žemyne, dėl kurių Rytų kaimynystės šalys vis dar atskirtos nuo ES;

14.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Europos Vadovų Tarybai, Europos Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingam Komisijos nariui, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių Vyriausybėms bei parlamentams.

---