# Euroopan unionin C 210/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 210 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta8. syyskuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 210

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta8. syyskuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2007/C 210/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4757 — Nordic Capital/Thule) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2007/C 210/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4757 — Nordic Capital/Thule) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2007/C 210/02 | Euron kurssi | 2 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2007/C 210/02

Euron kurssi

2

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 210/03 | Ehdotuspyyntö — EACEA/20/07 — Nuorisotoimintaohjelma — Toimi 4.1 — Tuki nuorisoasioissa Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille | 3 |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 210/04 | Ilmoitus Intiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuontiin sovellettavia tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemisesta | 5 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 210/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4903 — Hochtief/Vinci/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 210/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4904 — Lite-On/Perlos) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 210/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4581 — Imperial Tobacco/Altadis) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 210/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4868 — Avnet/Magirus EID) (
  1
  ) | 12 |
| 2007/C 210/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4726 — Thomson/Reuters) (
  1
  ) | 13 |
| 2007/C 210/10 | Kehotus huomautusten esittämiseen luonnoksesta valtiontukia koskevaksi komission yleiseksi ryhmäpoikkeusasetukseksi | 14 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2007/C 210/03

Ehdotuspyyntö — EACEA/20/07 — Nuorisotoimintaohjelma — Toimi 4.1 — Tuki nuorisoasioissa Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille

3

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2007/C 210/04

Ilmoitus Intiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuontiin sovellettavia tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemisesta

5

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2007/C 210/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4903 — Hochtief/Vinci/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

9

2007/C 210/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4904 — Lite-On/Perlos) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

10

2007/C 210/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4581 — Imperial Tobacco/Altadis) (
  1
  )

1

11

2007/C 210/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4868 — Avnet/Magirus EID) (
  1
  )

1

12

2007/C 210/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4726 — Thomson/Reuters) (
  1
  )

1

13

2007/C 210/10

Kehotus huomautusten esittämiseen luonnoksesta valtiontukia koskevaksi komission yleiseksi ryhmäpoikkeusasetukseksi

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4757 — Nordic Capital/Thule)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 210/01)

Komissio päätti 20. heinäkuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4757. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4757. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/2

---

Euron kurssi (1)

7. syyskuuta 2007

(2007/C 210/02)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3696 |
| JPY | Japanin jeniä | 157,79 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4467 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,6773 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,326 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6437 |
| ISK | Islannin kruunua | 88,02 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9085 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5842 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,631 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 254,47 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6984 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8081 |
| RON | Romanian leuta | 3,3032 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,726 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,7697 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6564 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4398 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,6646 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9834 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0867 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 284,96 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,8556 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,3261 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3209 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 870,82 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7998 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,734 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 35,112 |
| THB | Thaimaan bahtia | 44,546 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3696

JPY

Japanin jeniä

157,79

DKK

Tanskan kruunua

7,4467

GBP

Englannin puntaa

0,6773

SEK

Ruotsin kruunua

9,326

CHF

Sveitsin frangia

1,6437

ISK

Islannin kruunua

88,02

NOK

Norjan kruunua

7,9085

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5842

CZK

Tšekin korunaa

27,631

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

254,47

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6984

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8081

RON

Romanian leuta

3,3032

SKK

Slovakian korunaa

33,726

TRY

Turkin liiraa

1,7697

AUD

Australian dollaria

1,6564

CAD

Kanadan dollaria

1,4398

HKD

Hongkongin dollaria

10,6646

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9834

SGD

Singaporin dollaria

2,0867

KRW

Etelä-Korean wonia

1 284,96

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,8556

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,3261

HRK

Kroatian kunaa

7,3209

IDR

Indonesian rupiaa

12 870,82

MYR

Malesian ringgitiä

4,7998

PHP

Filippiinien pesoa

63,734

RUB

Venäjän ruplaa

35,112

THB

Thaimaan bahtia

44,546

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/3

---

EHDOTUSPYYNTÖ — EACEA/20/07

Nuorisotoimintaohjelma

Toimi 4.1 — Tuki nuorisoasioissa Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille

(2007/C 210/03)

1.   Tavoitteet ja kuvaus

Tämä ehdotuspyyntö koskee nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) toimea 4.1, ja sen tarkoituksena on tukea nuorisoasioissa Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden jatkuvaa toimintaa, jolla on yleisesti hyödyllisiä tavoitteita Euroopan näkökannalta.

Tällaisen toiminnan on edistettävä nuorten kansalaisten aktiivista osallistumista julkiseen elämään ja yhteiskuntaan sekä edistettävä laajassa mielessä Euroopan unionin yhteistyöhankkeiden kehittämistä ja toteuttamista nuorisoasioissa.

Tämä pyyntö liittyy vuodelle 2008 myönnettäviin tukiin.

Sopimuksia on kahta tyyppiä:

| — | Kumppanuuspuitesopimus: niitä organisaatioita, jotka haluavat solmia viraston kanssa pitkäaikaisen yhteistyösuhteen, kehotetaan toimittamaan hakemus, joka koskee 3 vuoden kumppanuuspuitesopimusta (1). |
| --- | --- |

—

Kumppanuuspuitesopimus: niitä organisaatioita, jotka haluavat solmia viraston kanssa pitkäaikaisen yhteistyösuhteen, kehotetaan toimittamaan hakemus, joka koskee 3 vuoden kumppanuuspuitesopimusta (1).

| — | Vuoden pituinen toimintasopimus: Ne organisaatiot, jotka eivät halua sitoutua pitkäksi ajaksi kumppanuuspuitesopimuksen mukaisesti, voivat esittää vuosittaista toimintatukea koskevan hakemuksen. |
| --- | --- |

—

Vuoden pituinen toimintasopimus: Ne organisaatiot, jotka eivät halua sitoutua pitkäksi ajaksi kumppanuuspuitesopimuksen mukaisesti, voivat esittää vuosittaista toimintatukea koskevan hakemuksen.

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto vastaa tämän ehdotuspyynnön toteuttamisesta.

2.   Tukikelpoiset hakijat

2.1.   Tukikelpoiset organisaatiot

Toimintatukea saadakseen organisaation on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| — | sen on oltava hallituksista riippumaton, kansalaisjärjestö, |
| --- | --- |

—

sen on oltava hallituksista riippumaton, kansalaisjärjestö,

| — | sen oikeudellisesta perustamisesta on täytynyt kulua vähintään vuosi, jos kyseeseen tulee vuotuista toimintatukea koskeva sopimus, ja vähintään neljä vuotta kumppanuuspuitesopimuksien osalta, |
| --- | --- |

—

sen oikeudellisesta perustamisesta on täytynyt kulua vähintään vuosi, jos kyseeseen tulee vuotuista toimintatukea koskeva sopimus, ja vähintään neljä vuotta kumppanuuspuitesopimuksien osalta,

| — | sen on oltava voittoa tavoittelematon, |
| --- | --- |

—

sen on oltava voittoa tavoittelematon,

| — | sen on oltava nuoriso-organisaatio tai laajemman toiminta-alan kattava organisaatio, jonka yksi toiminta-alue liittyy nuorisoon, |
| --- | --- |

—

sen on oltava nuoriso-organisaatio tai laajemman toiminta-alan kattava organisaatio, jonka yksi toiminta-alue liittyy nuorisoon,

| — | sen nuorten hyväksi harjoittaman toiminnan johdossa on oltava mukana nuoria, |
| --- | --- |

—

sen nuorten hyväksi harjoittaman toiminnan johdossa on oltava mukana nuoria,

| — | sen henkilökunnassa on oltava vähintään yksi vakinainen työntekijä (palkallinen tai palkaton). Poikkeuksena ovat organisaatiot, jotka eivät ole koskaan saaneet tukea tämän toimen puitteissa ja jotka aikovat palkata vakinaisen työntekijän siinä tapauksessa, että tukea myönnetään. |
| --- | --- |

—

sen henkilökunnassa on oltava vähintään yksi vakinainen työntekijä (palkallinen tai palkaton). Poikkeuksena ovat organisaatiot, jotka eivät ole koskaan saaneet tukea tämän toimen puitteissa ja jotka aikovat palkata vakinaisen työntekijän siinä tapauksessa, että tukea myönnetään.

2.2.   Tukikelpoiset maat

Tukikelpoisia ovat seuraaviin valtioihin sijoittuneet organisaatiot:

| — | Euroopan unionin jäsenvaltiot, |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin jäsenvaltiot,

| — | Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat maat: Islanti, Liechtenstein ja Norja, |
| --- | --- |

—

Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat maat: Islanti, Liechtenstein ja Norja,

| — | Euroopan unionin ehdokasmaat, jotka ovat liittymistä edeltävään strategiaan kuuluvien etujen piirissä: Turkki, |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin ehdokasmaat, jotka ovat liittymistä edeltävään strategiaan kuuluvien etujen piirissä: Turkki,

| — | Länsi-Balkanin maat: Albania, Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Bosnia-Hertsegovina, Kroatia, Montenegro, Serbia, |
| --- | --- |

—

Länsi-Balkanin maat: Albania, Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Bosnia-Hertsegovina, Kroatia, Montenegro, Serbia,

| — | Tietyt Itä-Euroopan maat: Valko-Venäjä, Moldavia, Venäjän federaatio, Ukraina, |
| --- | --- |

—

Tietyt Itä-Euroopan maat: Valko-Venäjä, Moldavia, Venäjän federaatio, Ukraina,

| — | Sveitsin valaliitto kahdenkeskisen sopimuksen tekemistä tämän valtion kanssa koskevin varauksin. |
| --- | --- |

—

Sveitsin valaliitto kahdenkeskisen sopimuksen tekemistä tämän valtion kanssa koskevin varauksin.

Vuoden pituisen sopimuksen osalta kyseeseen tulevilla hakijaorganisaatioilla on oltava toimivia jäsenjärjestöjä vähintään kahdeksassa edellä luetelluista maista.

Kumppanuuspuitesopimuksen osalta kyseeseen tulevilla hakijaorganisaatioilla on oltava toimivia jäsenjärjestöjä vähintään kahdessatoista edellä luetelluista maista.

3.   Budjetti

Nuorisoalalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden toiminnan yhteisrahoitukseen osoitettu kokonaisbudjetti on vuonna 2008 noin 2 400 000 EUR. Yhteisön taloudellinen tuki on enintään 80 % hyväksyttävien toimintakulujen kokonaismäärästä. Yhteisön tuen enimmäismäärä organisaatiota kohden on 40 000 EUR kumppanuuspuitesopimuksissa ja 35 000 EUR vuoden pituisissa toimintasopimuksissa. Hakijoita kehotetaan ottamaan huomioon, että kahdentyyppistä tukea haettaessa on esitettävä kaksi hakemusta ja haettavan tuen enimmäismäärä ei saa näissä kahdessa tapauksessa ylittää 35 000 EUR.

Virasto varaa itselleen mahdollisuuden olla jakamatta kaikkia käytettävissä olevia varoja.

4.   Hakuaika

Kolmen vuoden kumppanuuspuitesopimusta ja vuotuista toimintatukea vuodelle 2008 koskevat hakemukset on toimitettava virastoon viimeistään 31. lokakuuta 2007.

5.   Lisätietoja

Hakemuksissa on noudatettava ehdotuspyynnön tekstin kaikkia ohjeita, ja hakemus on laadittava sitä varten tarkoitetulle lomakkeelle. Nämä asiakirjat löytyvät Internetistä seuraavista osoitteista:

| — | Komissio, koulutuksen ja kulttuurin pääosasto: http://ec.europa.eu/youth/program/ingyo_en.html |
| --- | --- |

—

Komissio, koulutuksen ja kulttuurin pääosasto: http://ec.europa.eu/youth/program/ingyo_en.html

| — | Virasto: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm |
| --- | --- |

—

Virasto: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm

---

(1)  Puitesopimuksen allekirjoittaminen ei velvoita virastoa myöntämään tukea vuosiksi 2009-2010.

---

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/5

---

Ilmoitus Intiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuontiin sovellettavia tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemisesta

(2007/C 210/04)

Komissio on omasta aloitteestaan päättänyt panna vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun tiettyjen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien saaman tuen tasosta muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6. lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ’perusasetus’, 19 artiklan nojalla.

1.   Tuote

Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva teksturoitu polyesterifilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 5402 33 00. Tämä CN-koodi on ainoastaan ohjeellinen.

2.   Voimassa olevat toimenpiteet

Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on Intiasta peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 2094/2002 (2) käyttöön otettu lopullinen tasoitustulli.

3.   Tarkastelun perusteet

Komissio on saanut riittävästi alustavaa näyttöä siitä, että tukea koskevat olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.

Kahdesta tukijärjestelmästä eli tuontitullien hyvitysjärjestelmästä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) ja tuloverolain 80HHC jakson mukaisesta tuloverovapaudesta (Income Tax Exemption under Section 80 HHC of the Income Tax Act, ITES) saatavat etuudet näyttävätkin merkittävästi vähentyneen. Tämä johtuu asiaan liittyvien intialaisten perussäännösten, joihin järjestelmät perustuvat, muuttamisesta.

Tämän seurauksena tuen taso on todennäköisesti pienentynyt niiden yritysten osalta, joita koskevat toimenpiteet perustuvat joko kokonaan tai osittain etuuksiin, joita saatiin yhdestä tai molemmista edellä mainituista kahdesta järjestelmästä tutkimusajanjaksolla, jota käytettiin voimassa olevien toimenpiteiden tason määrittämiseen johtaneessa tutkimuksessa.

Näin ollen edellisessä kohdassa mainitut tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat toimenpiteet eivät ehkä enää ole nykyisellä tasolla välttämättömiä tällä hetkellä saatavan tuen tasoittamiseksi. Sen vuoksi toimenpiteitä olisi tarkasteltava asianomaisten yritysten osalta.

Asianomaisia yrityksiä ovat liitteessä luetellut yritykset ja kaikki muut tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat, jotka ilmoittautuvat komissiolle jäljempänä 5 kohdan b alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa ja osoittavat samassa määräajassa, että ne 1) saivat etuuksia yhdestä tai molemmista edellä mainituista järjestelmistä tutkimusajanjaksolla (1. lokakuuta 2000 — 30. syyskuuta 2001), jota käytettiin niihin sovellettavan toimenpiteen tason määrittämiseen johtaneessa tutkimuksessa, ja että 2) näistä järjestelmistä saatava etu on vähentynyt edellä esitettyjen rakennemuutosten vuoksi.

Jos tätä tarkastelua koskeva tutkimus osoittaa tai jos jokin asianomainen osapuoli toimittaa jäljempänä 5 kohdan a alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa riittävästi alustavaa näyttöä siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat, joita tämä tarkastelu koskee, hyötyvät muista kuin edellä mainituista tukijärjestelmistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä järjestelmiä.

Jos tämän tutkimuksen tuloksen perusteella muutetut tukimarginaalit vaikuttavat niihin yrityksiin sovellettaviin toimenpiteisiin, jotka toimivat yhteistyössä kyseisten toimenpiteiden tason määrittämiseen johtaneessa tutkimuksessa, ja/tai kaikkiin muihin yrityksiin sovellettaviin jäännöstoimenpiteisiin, voidaan kyseisiä tasoitustulleja tarkistaa vastaavasti.

On huomattava, että niiden yritysten osalta, joihin sovelletaan sekä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä että tasoitustoimenpiteitä, polkumyynnin vastaista toimenpidettä voidaan tarkistaa vastaavasti, jos tasoitustoimenpidettä muutetaan.

4.   Menettely

Komissio on päättänyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että on olemassa riittävä näyttö komission omasta aloitteesta tehtävän osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se panee perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti tarkastelun vireille.

Tutkimuksessa arvioidaan, onko tarvetta jatkaa voimassa olevia toimenpiteitä, poistaa ne tai muuttaa niitä niiden yritysten osalta, jotka ovat saaneet tukea yhdestä tai molemmista edellä mainituista tukijärjestelmistä, ja niiden yritysten osalta, jotka ovat saaneet tukea muista tukijärjestelmistä, jos tällaisen tuen saannista esitetään riittävästi näyttöä edellä olevan 3 kohdan 6 kappaleen mukaisesti. Tutkimuksessa arvioidaan lisäksi, onko tämän tutkimuksen tulosten perusteella tarvetta tarkistaa toimenpiteitä, joita sovelletaan muihin yrityksiin, jotka toimivat yhteistyössä voimassa olevien toimenpiteiden tason määrittämiseen johtaneessa tutkimuksessa, ja/tai kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavia jäännöstoimenpiteitä.

a)   Otanta

Koska menettelyssä on ilmeisen suuri määrä osapuolia, komissio voi päättää soveltaa otantamenetelmää perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

i)   Viejiä/tuottajia koskeva otanta

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja voidakseen tarvittaessa valita otoksen komissio pyytää kaikkia viejiä/tuottajia tai niiden edustajia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan yrityksestään tai yrityksistään 5 kohdan b alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa ja 6 kohdassa kuvatulla tavalla seuraavat tiedot:

| — | yrityksen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelin- ja faksinumero sekä yhteyshenkilön nimi, |
| --- | --- |

—

yrityksen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelin- ja faksinumero sekä yhteyshenkilön nimi,

| — | tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön vietäväksi myyty määrä tonneina ja tämän myynnin liikevaihto paikallisena valuuttana 1. huhtikuuta 2006 ja 31. maaliskuuta 2007 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön vietäväksi myyty määrä tonneina ja tämän myynnin liikevaihto paikallisena valuuttana 1. huhtikuuta 2006 ja 31. maaliskuuta 2007 välisenä aikana,

| — | tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin määrä tonneina ja tämän myynnin liikevaihto paikallisena valuuttana 1. huhtikuuta 2006 ja 31. maaliskuuta 2007 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin määrä tonneina ja tämän myynnin liikevaihto paikallisena valuuttana 1. huhtikuuta 2006 ja 31. maaliskuuta 2007 välisenä aikana,

| — | tieto siitä, aikooko yritys vaatia yksilöllistä tuen määrää (ainoastaan tuottajat voivat vaatia yksilöllistä tuen määrää) (3), |
| --- | --- |

—

tieto siitä, aikooko yritys vaatia yksilöllistä tuen määrää (ainoastaan tuottajat voivat vaatia yksilöllistä tuen määrää) (3),

| — | tarkka kuvaus yrityksen toiminnasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon osalta, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon määrä tonneina sekä tiedot tuotantokapasiteetista ja siihen tehdyistä investoinneista 1. huhtikuuta 2006 ja 31. maaliskuuta 2007 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

tarkka kuvaus yrityksen toiminnasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon osalta, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon määrä tonneina sekä tiedot tuotantokapasiteetista ja siihen tehdyistä investoinneista 1. huhtikuuta 2006 ja 31. maaliskuuta 2007 välisenä aikana,

| — | kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin (vienti- ja/tai kotimarkkinoille) osallistuvien etuyhteydessä olevien yritysten (4) nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta, |
| --- | --- |

—

kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin (vienti- ja/tai kotimarkkinoille) osallistuvien etuyhteydessä olevien yritysten (4) nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta,

| — | tieto siitä, saiko yritys tukea DEPBS- ja/tai ITES-järjestelmistä i) tutkimusajanjaksolla (1. lokakuuta 2000 — 30. syyskuuta 2001), jota käytettiin kyseiseen yritykseen tällä hetkellä sovellettavan toimenpiteen tason määrittämiseen johtaneessa tutkimuksessa, ja/tai ii) 1. huhtikuuta 2006 ja 31. maaliskuuta 2007 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

tieto siitä, saiko yritys tukea DEPBS- ja/tai ITES-järjestelmistä i) tutkimusajanjaksolla (1. lokakuuta 2000 — 30. syyskuuta 2001), jota käytettiin kyseiseen yritykseen tällä hetkellä sovellettavan toimenpiteen tason määrittämiseen johtaneessa tutkimuksessa, ja/tai ii) 1. huhtikuuta 2006 ja 31. maaliskuuta 2007 välisenä aikana,

| — | muut asiaa koskevat tiedot, joista voi olla komissiolle hyötyä otoksen valinnassa. |
| --- | --- |

—

muut asiaa koskevat tiedot, joista voi olla komissiolle hyötyä otoksen valinnassa.

Toimittaessaan edellä mainitut tiedot yritys antaa suostumuksensa siihen, että se voidaan valita otokseen. Jos yritys valitaan otokseen, sen edellytetään täyttävän kyselylomakkeen ja suostuvan paikalla tehtävään vastausten tarkastukseen. Jos yritys ilmoittaa, ettei se suostu osallistumaan otokseen, sen katsotaan kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Yhteistyöstä kieltäytymisen seuraukset esitetään jäljempänä 7 kohdassa.

Saadakseen viejiä/tuottajia koskevan otoksen valinnan kannalta tarpeellisena pitämänsä tiedot komissio ottaa lisäksi yhteyttä viejämaan viranomaisiin ja tiedossa oleviin viejien/tuottajien järjestöihin.

ii)   Otoksen lopullinen valinta

Asianomaisten osapuolten on toimitettava otoksen valinnan kannalta merkitykselliset tiedot 5 kohdan b alakohdan ii alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio aikoo valita otoksen lopullisesti kuultuaan niitä asianomaisia osapuolia, jotka ovat ilmoittaneet haluavansa kuulua otokseen.

Otokseen valittujen yritysten on vastattava kyselyyn 5 kohdan b alakohdan iii alakohdassa asetetussa määräajassa, ja niiden on toimittava yhteistyössä tutkimuksessa.

Jos yhteistyö ei ole riittävää, komissio voi tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 27 artiklan 4 kohdan ja 28 artiklan mukaisesti. Kuten 7 kohdassa todetaan, käytettävissä olevien tietojen perusteella tehty päätelmä saattaa olla asianomaiselle osapuolelle epäedullisempi.

b)   Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksessa tarvitsemansa tiedot komissio lähettää otantaan valituille yrityksille ja asianomaisen viejämaan viranomaisille kyselylomakkeen.

c)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan kyselyvastauksia täydentäviä tietoja ja esittämään asiaa tukeva näyttö. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 5 kohdan a alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne sitä pyytävät ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä. Tämä pyyntö on esitettävä 5 kohdan a alakohdan ii alakohdassa asetetussa määräajassa.

5.   Määräajat

a)   Yleiset määräajat

i)   Osapuolten ilmoittautuminen, kyselylomakkeiden palauttaminen ja muiden tietojen toimittaminen

Jotta asianomaisten osapuolten, erityisesti asianomaisen viejämaan viranomaisten, huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava ottamalla yhteyttä komissioon, esitettävä näkökantansa ja toimitettava vastaukset kyselyyn tai muut tiedot, mukaan luettuna 3 kohdan kuudennessa kappaleessa mainitut tiedot, 40 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jollei toisin ilmoiteta. On syytä huomata, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa.

ii)   Osapuolten kuuleminen

Asianomaiset osapuolet voivat myös pyytää tulla komission kuulemiksi samassa 40 päivän määräajassa.

b)   Otantaa koskeva erityinen määräaika

| i) | Edellä 4 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, koska komissio aikoo kuulla otoksen lopullisesta valinnasta niitä asianomaisia osapuolia, jotka ovat ilmoittaneet haluavansa kuulua otokseen, 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

i)

Edellä 4 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, koska komissio aikoo kuulla otoksen lopullisesta valinnasta niitä asianomaisia osapuolia, jotka ovat ilmoittaneet haluavansa kuulua otokseen, 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| ii) | Kaikki muut otoksen valinnan kannalta merkittävät, 4 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

ii)

Kaikki muut otoksen valinnan kannalta merkittävät, 4 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| iii) | Otoksiin valittujen osapuolten on palautettava kyselyvastaukset komissiolle 37 päivän kuluessa siitä, kun niille on ilmoitettu valinnasta. |
| --- | --- |

iii)

Otoksiin valittujen osapuolten on palautettava kyselyvastaukset komissiolle 37 päivän kuluessa siitä, kun niille on ilmoitettu valinnasta.

6.   Kirjalliset huomautukset, täytetyt kyselylomakkeet ja kirjeenvaihto

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, ellei toisin ilmoiteta), ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (5) ja niihin on liitettävä perusasetuksen 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen versio, joka varustetaan merkinnällä ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission yhteystiedot:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Faksi: (32-2) 295 65 05

7.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella.

Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii yhteistyössä vain osittain ja tämän vuoksi käytetään käytettävissä olevia tietoja, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin jos se olisi toiminut yhteistyössä.

8.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

9.   Muut perusasetuksen 19 artiklan mukaiset välivaiheen tarkastelut

Tämän tarkastelun soveltamisala on määritetty edellä 4 kohdassa. Osapuolet voivat halutessaan vaatia tarkastelua muiden syiden perusteella perusasetuksen 19 artiklan säännösten mukaisesti.

10.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18. joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

(2)  EYVL L 323, 28.11.2002, s. 21.

(3)  Otokseen kuulumattomat yritykset voivat perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti pyytää yksilöllistä marginaalia.

(4)  Etuyhteydessä olevan yrityksen käsite selvitetään tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2. heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1) 143 artiklassa.

(5)  Tämä tarkoittaa asiakirjan olevan ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 30. toukokuuta 2001 (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla. Se on perusasetuksen 29 artiklassa sekä tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

(6)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

LIITE

| — | Indo Rama Synthetics Limited, 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Dist. Dhar, Madhya Pradesh |
| --- | --- |

—

| — | Welspun Syntex Limited, Kamani Wadi, 1st floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002 |
| --- | --- |

—

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/9

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4903 — Hochtief/Vinci/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 210/05)

| 1. | Komissio vastaanotti 24. elokuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla HOCHTIEF Aktiengesellschaftiin kuuluva saksalainen yritys HOCHTIEF PPP Solutions GmbH (Hochtief) ja ranskalaiset VINCI S.A. ja VINCI Concessions S.A. (yhdessä Vinci) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan hiljattain perustetussa yhteisyrityksessä. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24. elokuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla HOCHTIEF Aktiengesellschaftiin kuuluva saksalainen yritys HOCHTIEF PPP Solutions GmbH (Hochtief) ja ranskalaiset VINCI S.A. ja VINCI Concessions S.A. (yhdessä Vinci) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan hiljattain perustetussa yhteisyrityksessä.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Hochtief: rakentaminen ja rakentamiseen liittyvät palvelut, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Hochtief: rakentaminen ja rakentamiseen liittyvät palvelut,

| — | Vinci: elinkaarihankkeet (concessions), rakentaminen ja rakentamiseen liittyvät palvelut, |
| --- | --- |

—

Vinci: elinkaarihankkeet (concessions), rakentaminen ja rakentamiseen liittyvät palvelut,

| — | Yhteisyritys: moottoriteiden uudelleen rakentaminen ja ylläpito. |
| --- | --- |

—

Yhteisyritys: moottoriteiden uudelleen rakentaminen ja ylläpito.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4903 — Hochtief/Vinci/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4903 — Hochtief/Vinci/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/10

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4904 — Lite-On/Perlos)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 210/06)

| 1. | Komissio vastaanotti 3. syyskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla taiwanilainen yritys Lite-On Technologies Corporation (Lite-On) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan suomalaisessa yrityksessä Perlos Corporation (Perlos) 13. elokuuta 2007 ilmoitetulla julkisella tarjouksella. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 3. syyskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla taiwanilainen yritys Lite-On Technologies Corporation (Lite-On) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan suomalaisessa yrityksessä Perlos Corporation (Perlos) 13. elokuuta 2007 ilmoitetulla julkisella tarjouksella.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Lite-On: atk- ja viestintälaitteiden sekä kulutuselektroniikan toimittaminen, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Lite-On: atk- ja viestintälaitteiden sekä kulutuselektroniikan toimittaminen,

| — | Perlos: matkapuhelinten mekaanisten osien suunnittelu ja valmistus. |
| --- | --- |

—

Perlos: matkapuhelinten mekaanisten osien suunnittelu ja valmistus.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4904 — Lite-On/Perlos seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4904 — Lite-On/Perlos seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/11

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4581 — Imperial Tobacco/Altadis)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 210/07)

| 1. | Komissio vastaanotti 30. elokuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys Imperial Tobacco Group PLC (Imperial) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan espanjalaisessa yrityksessä Altadis S.A. (Altadis) 18. heinäkuuta 2007 ilmoitetulla julkisella tarjouksella. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 30. elokuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys Imperial Tobacco Group PLC (Imperial) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan espanjalaisessa yrityksessä Altadis S.A. (Altadis) 18. heinäkuuta 2007 ilmoitetulla julkisella tarjouksella.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Imperial: tupakkatuotteiden valmistus ja jakelu, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Imperial: tupakkatuotteiden valmistus ja jakelu,

| — | Altadis: tupakkatuotteiden valmistus, tupakkatuotteiden ja muiden kuin tupakkatuotteiden jakelu. |
| --- | --- |

—

Altadis: tupakkatuotteiden valmistus, tupakkatuotteiden ja muiden kuin tupakkatuotteiden jakelu.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4581 — Imperial Tobacco/Altadis seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4581 — Imperial Tobacco/Altadis seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/12

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4868 — Avnet/Magirus EID)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 210/08)

| 1. | Komissio vastaanotti 31. elokuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Avnet Inc. (Avnet) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin saksalaisesta yrityksestä Magirus Group, tarkemmin sanoen sen infrastruktuuriosastoon (Magirus EID) ostamalla omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 31. elokuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Avnet Inc. (Avnet) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin saksalaisesta yrityksestä Magirus Group, tarkemmin sanoen sen infrastruktuuriosastoon (Magirus EID) ostamalla omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Avnet: elektronisten komponenttien, atk-tuotteiden ja teknologiapalvelujen jakelu, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Avnet: elektronisten komponenttien, atk-tuotteiden ja teknologiapalvelujen jakelu,

| — | Magirus EID: tietotekniikkatuotteiden jakelu. |
| --- | --- |

—

Magirus EID: tietotekniikkatuotteiden jakelu.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4868 — Avnet/Magirus EID seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4868 — Avnet/Magirus EID seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/13

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4726 — Thomson/Reuters)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 210/09)

| 1. | Komissio vastaanotti 3. syyskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kanadalainen yritys The Thomson Corporation (Thomson) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisessä yrityksessä Reuters Group PLC (Reuters) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 3. syyskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kanadalainen yritys The Thomson Corporation (Thomson) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisessä yrityksessä Reuters Group PLC (Reuters) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Thomson: ohjelmistotyökaluihin ja sovelluksiin integroitujen lisäarvotietojen toimittaminen ammattikäyttöön oikeus-, vero-, kirjanpito- ja rahoituspalvelujen aloilla, tieteellisessä tutkimuksessa ja terveyspalveluissa, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Thomson: ohjelmistotyökaluihin ja sovelluksiin integroitujen lisäarvotietojen toimittaminen ammattikäyttöön oikeus-, vero-, kirjanpito- ja rahoituspalvelujen aloilla, tieteellisessä tutkimuksessa ja terveyspalveluissa,

| — | Reuters: tietojen, kaupankäyntivalmiuksien, niihin liittyvien ohjelmistojen ja uutisten toimittaminen ammattikäyttöön rahoituspalvelujen ja viestinnän aloilla ja yritysmarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

Reuters: tietojen, kaupankäyntivalmiuksien, niihin liittyvien ohjelmistojen ja uutisten toimittaminen ammattikäyttöön rahoituspalvelujen ja viestinnän aloilla ja yritysmarkkinoilla.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4726 — Thomson/Reuters seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4726 — Thomson/Reuters seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 8.9.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/14

---

Kehotus huomautusten esittämiseen luonnoksesta valtiontukia koskevaksi komission yleiseksi ryhmäpoikkeusasetukseksi

(2007/C 210/10)

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän asetusluonnoksen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Consultation on general block exemption (HT 364) |
| State aid Registry |
| B-1049 Brussels |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |
| Sähköposti: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

Consultation on general block exemption (HT 364)

State aid Registry

B-1049 Brussels

Faksi: (32-2) 296 12 42

Sähköposti: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Luonnos asetetaan saatavilla myös verkkosivustolle osoitteeseen:

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm

LUONNOS KOMISSION ASETUKSEKSI N:o .../...,

annettu ... 2007,

tietyt tukimuodot yhteismarkkinoille soveltuviksi toteavien EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan,

on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen (2),

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan säätämään perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisesti, että pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, myönnettävä tuki, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki, ympäristönsuojelutuki, työllisyys- ja koulutustuki sekä komission kunkin jäsenvaltion osalta alueellisen tuen myöntämistä varten hyväksymien karttojen mukainen tuki soveltuu tietyin edellytyksin yhteismarkkinoille ja vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvaatimuksesta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan säätämään perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisesti, että pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, myönnettävä tuki, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki, ympäristönsuojelutuki, työllisyys- ja koulutustuki sekä komission kunkin jäsenvaltion osalta alueellisen tuen myöntämistä varten hyväksymien karttojen mukainen tuki soveltuu tietyin edellytyksin yhteismarkkinoille ja vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvaatimuksesta.

| (2) | Komissio on soveltanut perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa useissa päätöksissä ja sillä on riittävä kokemus yleisten soveltuvuusperusteiden määrittämiseksi pk-yrityksille tukialueilla ja niiden ulkopuolella investointituen ja riskipääomaohjelmien muodossa sekä tutkimuksen ja kehityksen alalla myönnetyn tuen osalta erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (3), komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön 25 päivänä helmikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 364/2004 (4) sekä valtiontukea ja riskipääomaa koskevan komission tiedonannon (5) ja valtiontuesta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehtävien riskipääomasijoitusten edistämiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) täytäntöönpanon tuloksena. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on soveltanut perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa useissa päätöksissä ja sillä on riittävä kokemus yleisten soveltuvuusperusteiden määrittämiseksi pk-yrityksille tukialueilla ja niiden ulkopuolella investointituen ja riskipääomaohjelmien muodossa sekä tutkimuksen ja kehityksen alalla myönnetyn tuen osalta erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (3), komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön 25 päivänä helmikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 364/2004 (4) sekä valtiontukea ja riskipääomaa koskevan komission tiedonannon (5) ja valtiontuesta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehtävien riskipääomasijoitusten edistämiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) täytäntöönpanon tuloksena.

| (3) | Komissiolla on myös erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (7), Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (8), tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle annettujen yhteisön puitteiden (9), tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle annettujen yhteisön puitteiden (10), valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (11) ja alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12) täytäntöönpanon tuloksena riittävästi kokemusta perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustuen, työllisyystuen, ympäristönsuojelutuen, tutkimus- ja kehitystuen sekä pk-yrityksille ja suurille yrityksille myönnettävän aluetuen aloilla. |
| --- | --- |

(3)

Komissiolla on myös erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (7), Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen 12 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2204/2002 (8), tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle annettujen yhteisön puitteiden (9), tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle annettujen yhteisön puitteiden (10), valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (11) ja alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12) täytäntöönpanon tuloksena riittävästi kokemusta perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustuen, työllisyystuen, ympäristönsuojelutuen, tutkimus- ja kehitystuen sekä pk-yrityksille ja suurille yrityksille myönnettävän aluetuen aloilla.

| (4) | Edellä mainittujen asetusten soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella voidaan todeta, että joitakin niissä säädettyjä edellytyksiä on aiheellista mukauttaa. Yksinkertaistamiseen liittyvistä syistä ja komission harjoittaman tukien valvonnan tehostamiseksi kyseiset asetukset olisi korvattava yhdellä asetuksella. |
| --- | --- |

(4)

Edellä mainittujen asetusten soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella voidaan todeta, että joitakin niissä säädettyjä edellytyksiä on aiheellista mukauttaa. Yksinkertaistamiseen liittyvistä syistä ja komission harjoittaman tukien valvonnan tehostamiseksi kyseiset asetukset olisi korvattava yhdellä asetuksella.

| (5) | Tällä asetuksella olisi myönnettävä poikkeus kaikille siinä säädetyt merkitykselliset edellytykset täyttäville tuille ja kaikille tukiohjelmille, joista myönnettävät tuet täyttävät kaikki tässä asetuksessa säädetyt merkitykselliset edellytykset. Tuen valvonnan tehostamiseksi tukiohjelmasta myönnettyyn yksittäiseen tukeen ja tukiohjelman ulkopuolella myönnettyyn yksittäiseen tapauskohtaiseen tukeen, ei kuitenkaan tukiohjelmiin, olisi sisällytettävä erillinen viittaus tähän asetukseen ja komission kyseisille toimenpiteille antamaan tunnistenumeroon. Voidakseen valvoa tämän asetuksen täytäntöönpanoa komission olisi lisäksi saatava jäsenvaltioilta kaikki tarvittavat tiedot tämän asetuksen nojalla toteutetuista toimenpiteistä. Sitä, että jäsenvaltio jättää toimittamatta kohtuullisessa määräajassa tiedot kyseisistä tukitoimenpiteistä, voidaan tämän vuoksi pitää osoituksena siitä, että tässä asetuksessa säädetyt edellytykset eivät täyty. Jos jäsenvaltio jättää toimittamatta tukitoimenpiteen valvonnan mahdollistavat tiedot, komissio voi sen vuoksi päättää, että asetuksen tai asian kannalta merkityksellisen osan asetuksesta soveltaminen kyseiseen jäsenvaltioon olisi keskeytettävä. Jäsenvaltion toimitettua oikeat ja kattavat tiedot komission olisi annettava sille jälleen lupa soveltaa asetusta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(5)

Tällä asetuksella olisi myönnettävä poikkeus kaikille siinä säädetyt merkitykselliset edellytykset täyttäville tuille ja kaikille tukiohjelmille, joista myönnettävät tuet täyttävät kaikki tässä asetuksessa säädetyt merkitykselliset edellytykset. Tuen valvonnan tehostamiseksi tukiohjelmasta myönnettyyn yksittäiseen tukeen ja tukiohjelman ulkopuolella myönnettyyn yksittäiseen tapauskohtaiseen tukeen, ei kuitenkaan tukiohjelmiin, olisi sisällytettävä erillinen viittaus tähän asetukseen ja komission kyseisille toimenpiteille antamaan tunnistenumeroon. Voidakseen valvoa tämän asetuksen täytäntöönpanoa komission olisi lisäksi saatava jäsenvaltioilta kaikki tarvittavat tiedot tämän asetuksen nojalla toteutetuista toimenpiteistä. Sitä, että jäsenvaltio jättää toimittamatta kohtuullisessa määräajassa tiedot kyseisistä tukitoimenpiteistä, voidaan tämän vuoksi pitää osoituksena siitä, että tässä asetuksessa säädetyt edellytykset eivät täyty. Jos jäsenvaltio jättää toimittamatta tukitoimenpiteen valvonnan mahdollistavat tiedot, komissio voi sen vuoksi päättää, että asetuksen tai asian kannalta merkityksellisen osan asetuksesta soveltaminen kyseiseen jäsenvaltioon olisi keskeytettävä. Jäsenvaltion toimitettua oikeat ja kattavat tiedot komission olisi annettava sille jälleen lupa soveltaa asetusta kokonaisuudessaan.

| (6) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi kuuluttava edelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvaatimuksen piiriin. Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden mahdollisuutta ilmoittaa tuesta, jonka tavoitteet vastaavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tavoitteita. Komissio arvioi kyseiset tuet erityisesti tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten perusteella ja komission antamien erityisten suuntaviivojen tai puitteiden mukaisin perustein aina, kun kyse on tällaisen erityisvälineen soveltamisalaan kuuluvasta tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(6)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi kuuluttava edelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvaatimuksen piiriin. Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden mahdollisuutta ilmoittaa tuesta, jonka tavoitteet vastaavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tavoitteita. Komissio arvioi kyseiset tuet erityisesti tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten perusteella ja komission antamien erityisten suuntaviivojen tai puitteiden mukaisin perustein aina, kun kyse on tällaisen erityisvälineen soveltamisalaan kuuluvasta tukitoimenpiteestä.

| (7) | Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa vientitukeen eikä tukeen, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella. Sitä ei pitäisi soveltaa varsinkaan tukeen, jolla rahoitetaan jakeluverkon perustamista ja toimintaa muissa maissa. Tuki messujen osallistumiskustannuksiin tai sellaisista selvityksistä tai konsulttipalveluista aiheutuviin kustannuksiin, joita tarvitaan uuden tai olemassa olevan tuotteen tuomiseksi uusille markkinoille, ei yleensä ole vientitukea. |
| --- | --- |

(7)

Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa vientitukeen eikä tukeen, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella. Sitä ei pitäisi soveltaa varsinkaan tukeen, jolla rahoitetaan jakeluverkon perustamista ja toimintaa muissa maissa. Tuki messujen osallistumiskustannuksiin tai sellaisista selvityksistä tai konsulttipalveluista aiheutuviin kustannuksiin, joita tarvitaan uuden tai olemassa olevan tuotteen tuomiseksi uusille markkinoille, ei yleensä ole vientitukea.

| (8) | Tätä asetusta olisi sovellettava käytännöllisesti katsoen kaikilla aloilla. Kalastuksen ja vesiviljelyn alalla tällä asetuksella olisi myönnettävä poikkeus vain tutkimuksen ja kehityksen aloilla myönnettävälle tuelle, riskipääoman muodossa myönnettävälle tuelle, koulutustuelle sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävälle tuelle. |
| --- | --- |

(8)

Tätä asetusta olisi sovellettava käytännöllisesti katsoen kaikilla aloilla. Kalastuksen ja vesiviljelyn alalla tällä asetuksella olisi myönnettävä poikkeus vain tutkimuksen ja kehityksen aloilla myönnettävälle tuelle, riskipääoman muodossa myönnettävälle tuelle, koulutustuelle sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävälle tuelle.

| (9) | Maatalousalalla tällä asetuksella olisi maataloustuotteiden alkutuotantoon sovellettavien erityissääntöjen vuoksi myönnettävä poikkeus vain tutkimuksen ja kehityksen aloilla myönnettävälle tuelle, riskipääoman muodossa myönnettävälle tuelle, koulutustuelle, ympäristönsuojelutuelle sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävälle tuelle. |
| --- | --- |

(9)

Maatalousalalla tällä asetuksella olisi maataloustuotteiden alkutuotantoon sovellettavien erityissääntöjen vuoksi myönnettävä poikkeus vain tutkimuksen ja kehityksen aloilla myönnettävälle tuelle, riskipääoman muodossa myönnettävälle tuelle, koulutustuelle, ympäristönsuojelutuelle sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävälle tuelle.

| (10) | Maataloustuotteiden ja muiden kuin maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoille saattamisen välisten yhtäläisyyksien vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava maataloustuotteiden jalostukseen ja markkinoille saattamiseen, jos ne täyttävät tietyt edellytykset. |
| --- | --- |

(10)

Maataloustuotteiden ja muiden kuin maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoille saattamisen välisten yhtäläisyyksien vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava maataloustuotteiden jalostukseen ja markkinoille saattamiseen, jos ne täyttävät tietyt edellytykset.

| (11) | Tässä asetuksessa tarkoitetuksi jalostukseksi tai markkinoille saattamiseksi ei pitäisi katsoa maatilatoimintaa, joka on tarpeen tuotteen valmistamiseksi ensimyyntiä varten, eikä ensimyyntiä jälleenmyyjille tai jatkojalostajille. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että silloin kun yhteisö on päättänyt tiettyä maatalouden alaa koskevan yhteisen markkinajärjestelyn käyttöönotosta, jäsenvaltioiden on pidätyttävä kaikista sellaisista toimenpiteistä, jotka saattaisivat vaarantaa tämän järjestelyn tai joilla siitä poikettaisiin. Tätä asetusta ei sen vuoksi pitäisi soveltaa tukeen, jonka määrä vahvistetaan ostettujen tai markkinoille saatettujen tuotteiden hinnan tai määrän perusteella, eikä tukeen, johon liittyy velvoite jakaa tuki alkutuottajien kanssa. |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa tarkoitetuksi jalostukseksi tai markkinoille saattamiseksi ei pitäisi katsoa maatilatoimintaa, joka on tarpeen tuotteen valmistamiseksi ensimyyntiä varten, eikä ensimyyntiä jälleenmyyjille tai jatkojalostajille. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että silloin kun yhteisö on päättänyt tiettyä maatalouden alaa koskevan yhteisen markkinajärjestelyn käyttöönotosta, jäsenvaltioiden on pidätyttävä kaikista sellaisista toimenpiteistä, jotka saattaisivat vaarantaa tämän järjestelyn tai joilla siitä poikettaisiin. Tätä asetusta ei sen vuoksi pitäisi soveltaa tukeen, jonka määrä vahvistetaan ostettujen tai markkinoille saatettujen tuotteiden hinnan tai määrän perusteella, eikä tukeen, johon liittyy velvoite jakaa tuki alkutuottajien kanssa.

| (12) | Kivihiiliteollisuuden valtiontuesta 23 päivänä heinäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 (13) mukaisesti tätä asetusta ei pitäisi soveltaa kivihiilialalla toimiville yrityksille myönnettyyn tukeen lukuun ottamatta koulutustukea, tutkimus- ja kehitystukea sekä ympäristönsuojelutukea. |
| --- | --- |

(12)

Kivihiiliteollisuuden valtiontuesta 23 päivänä heinäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 (13) mukaisesti tätä asetusta ei pitäisi soveltaa kivihiilialalla toimiville yrityksille myönnettyyn tukeen lukuun ottamatta koulutustukea, tutkimus- ja kehitystukea sekä ympäristönsuojelutukea.

| (13) | Jos aluetukiohjelmalla pyritään alueellisten tavoitteiden saavuttamiseen, mutta ohjelma suunnataan tietyille toimialoille, sen tavoite ja todennäköiset vaikutukset saattavat olla ennemminkin alakohtaisia kuin horisontaalisia. Tietyille toimialoille suunnattuja aluetukiohjelmia ei sen vuoksi pitäisi sisällyttää ilmoitusvaatimuksesta myönnettävän vapautuksen soveltamisalaan. Matkailualalla on kuitenkin tärkeä merkitys kansantalouksille ja yleisesti ottaen erityisen myönteinen vaikutus alueelliseen kehitykseen. Matkailutoimintaa koskevat alueelliset tukiohjelmat olisi sen vuoksi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta. |
| --- | --- |

(13)

Jos aluetukiohjelmalla pyritään alueellisten tavoitteiden saavuttamiseen, mutta ohjelma suunnataan tietyille toimialoille, sen tavoite ja todennäköiset vaikutukset saattavat olla ennemminkin alakohtaisia kuin horisontaalisia. Tietyille toimialoille suunnattuja aluetukiohjelmia ei sen vuoksi pitäisi sisällyttää ilmoitusvaatimuksesta myönnettävän vapautuksen soveltamisalaan. Matkailualalla on kuitenkin tärkeä merkitys kansantalouksille ja yleisesti ottaen erityisen myönteinen vaikutus alueelliseen kehitykseen. Matkailutoimintaa koskevat alueelliset tukiohjelmat olisi sen vuoksi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta.

| (14) | Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (14) tarkoitetuille vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetty tuki olisi arvioitava kyseisten suuntaviivojen mukaisesti niiden kiertämisen välttämiseksi. Pk-yritysten, joiden yhtiöittämisestä on kulunut vähemmän kuin kolme vuotta ja joiden toiminnan ennustetaan niiden liiketoimintasuunnitelmassa olevan tappiollista kyseisinä kolmena ensimmäisenä vuotena, ei katsota olevan kyseisenä aikana tässä asetuksessa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä. |
| --- | --- |

(14)

Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (14) tarkoitetuille vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetty tuki olisi arvioitava kyseisten suuntaviivojen mukaisesti niiden kiertämisen välttämiseksi. Pk-yritysten, joiden yhtiöittämisestä on kulunut vähemmän kuin kolme vuotta ja joiden toiminnan ennustetaan niiden liiketoimintasuunnitelmassa olevan tappiollista kyseisinä kolmena ensimmäisenä vuotena, ei katsota olevan kyseisenä aikana tässä asetuksessa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä.

| (15) | Komissio varmistaa, että hyväksytty tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. Tämän vuoksi tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä tuki tuensaajalle, jolle on annettu sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Kaikkien tällaiselle tuensaajalle maksettujen yksittäisten tapauskohtaisten tukien ja kaikkien tukiohjelmien, joissa ei erikseen määrätä mainitunlaisten tuensaajien jättämisestä ohjelman ulkopuolelle, olisi edelleen kuuluttava perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyjen ilmoittamista koskevien vaatimusten piiriin. Kyseinen määräys ei vaikuta sellaisten tukiohjelmien edunsaajien perusteltuun luottamukseen, joihin ei kohdistu maksamatonta perintämääräystä. |
| --- | --- |

(15)

Komissio varmistaa, että hyväksytty tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. Tämän vuoksi tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä tuki tuensaajalle, jolle on annettu sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Kaikkien tällaiselle tuensaajalle maksettujen yksittäisten tapauskohtaisten tukien ja kaikkien tukiohjelmien, joissa ei erikseen määrätä mainitunlaisten tuensaajien jättämisestä ohjelman ulkopuolelle, olisi edelleen kuuluttava perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyjen ilmoittamista koskevien vaatimusten piiriin. Kyseinen määräys ei vaikuta sellaisten tukiohjelmien edunsaajien perusteltuun luottamukseen, joihin ei kohdistu maksamatonta perintämääräystä.

| (16) | Yhteisön valtiontukisääntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi ja hallinnon yksinkertaistamiseksi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien eri tukimuotojen kannalta merkityksellisten käsitteiden määritelmät olisi yhdenmukaistettava. |
| --- | --- |

(16)

Yhteisön valtiontukisääntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi ja hallinnon yksinkertaistamiseksi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien eri tukimuotojen kannalta merkityksellisten käsitteiden määritelmät olisi yhdenmukaistettava.

| (17) | Läpinäkyvyyteen, tasapuoliseen kohteluun ja tehokkaaseen valvontaan liittyvistä syistä tätä asetusta olisi sovellettava vain läpinäkyvään tukeen. Läpinäkyvää on tuki, jolle on mahdollistaa määrittää ennakkoon tarkka bruttoavustusekvivalentti ilman riskinarviointia. Tällainen tarkka laskelma voidaan tehdä esimerkiksi avustuksille, korkotuille ja rajatuille verovapautuksille. |
| --- | --- |

(17)

Läpinäkyvyyteen, tasapuoliseen kohteluun ja tehokkaaseen valvontaan liittyvistä syistä tätä asetusta olisi sovellettava vain läpinäkyvään tukeen. Läpinäkyvää on tuki, jolle on mahdollistaa määrittää ennakkoon tarkka bruttoavustusekvivalentti ilman riskinarviointia. Tällainen tarkka laskelma voidaan tehdä esimerkiksi avustuksille, korkotuille ja rajatuille verovapautuksille.

| (18) | Takausohjelmiin sisältyvä tuki olisi katsottava läpinäkyväksi, kun bruttoavustusekvivalentin laskentamenetelmät on hyväksytty sen jälkeen kun menetelmistä on ilmoitettu komissiolle, ja alueellisen tuen tapauksessa myös silloin, kun komissio on hyväksynyt menetelmät perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24. lokakuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 (15) antamisen jälkeen. Komissio käsittelee kyseiset ilmoitukset EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (16) perusteella. Takaisinmaksettavien ennakoiden muodossa myönnettävän tuen avustusekvivalentin laskentaan liittyvien vaikeuksien vuoksi kyseisen tukimuodon pitäisi kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan vain, jos takaisinmaksettavan ennakon kokonaismäärä alittaa tämän asetuksen mukaisen erillistä ilmoitusta koskevan kynnysarvon ja tässä asetuksessa säädetyt tuen enimmäisintensiteetit. |
| --- | --- |

(18)

Takausohjelmiin sisältyvä tuki olisi katsottava läpinäkyväksi, kun bruttoavustusekvivalentin laskentamenetelmät on hyväksytty sen jälkeen kun menetelmistä on ilmoitettu komissiolle, ja alueellisen tuen tapauksessa myös silloin, kun komissio on hyväksynyt menetelmät perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24. lokakuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 (15) antamisen jälkeen. Komissio käsittelee kyseiset ilmoitukset EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (16) perusteella. Takaisinmaksettavien ennakoiden muodossa myönnettävän tuen avustusekvivalentin laskentaan liittyvien vaikeuksien vuoksi kyseisen tukimuodon pitäisi kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan vain, jos takaisinmaksettavan ennakon kokonaismäärä alittaa tämän asetuksen mukaisen erillistä ilmoitusta koskevan kynnysarvon ja tässä asetuksessa säädetyt tuen enimmäisintensiteetit.

| (19) | Koska riski kilpailun vääristymisestä on suurten tukimäärien tapauksessa suurempi, komission olisi arvioitava ne myös jatkossa tapauskohtaisesti. Kullekin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvalle tukimuodolle olisi sen vuoksi määritettävä kynnysarvot, joissa otetaan huomioon kyseisen tuen muoto ja sen todennäköiset kilpailuvaikutukset. Kynnysarvot ylittävät tuet kuuluvat jatkossakin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoittamista koskevan vaatimuksen piiriin. |
| --- | --- |

(19)

Koska riski kilpailun vääristymisestä on suurten tukimäärien tapauksessa suurempi, komission olisi arvioitava ne myös jatkossa tapauskohtaisesti. Kullekin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvalle tukimuodolle olisi sen vuoksi määritettävä kynnysarvot, joissa otetaan huomioon kyseisen tuen muoto ja sen todennäköiset kilpailuvaikutukset. Kynnysarvot ylittävät tuet kuuluvat jatkossakin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoittamista koskevan vaatimuksen piiriin.

| (20) | Jotta voidaan varmistaa, että tuki on oikeasuhteista ja rajattu välttämättömään enimmäismäärään, kynnysarvot olisi mahdollisuuksien mukaan ilmaistava tukikelpoisiin kustannuksiin suhteutettuina tuki-intensiteetteinä. Tuki-intensiteettien laskemiseksi useammassa erässä maksettava tuki olisi diskontattava myöntämishetken arvoon. Diskonttauksessa sekä muussa muodossa kuin avustuksena myönnettävän tuen määrän laskennassa olisi käytettävä korkona myöntämisen aikaan voimassa ollutta viitekorkoa. Koska tukikelpoisten kustannusten todentaminen on riskipääoman muodossa myönnettävän tuen tapauksessa vaikeaa, kyseisen tukimuodon kynnysarvo olisi ilmaistava tuen enimmäismäärinä. |
| --- | --- |

(20)

Jotta voidaan varmistaa, että tuki on oikeasuhteista ja rajattu välttämättömään enimmäismäärään, kynnysarvot olisi mahdollisuuksien mukaan ilmaistava tukikelpoisiin kustannuksiin suhteutettuina tuki-intensiteetteinä. Tuki-intensiteettien laskemiseksi useammassa erässä maksettava tuki olisi diskontattava myöntämishetken arvoon. Diskonttauksessa sekä muussa muodossa kuin avustuksena myönnettävän tuen määrän laskennassa olisi käytettävä korkona myöntämisen aikaan voimassa ollutta viitekorkoa. Koska tukikelpoisten kustannusten todentaminen on riskipääoman muodossa myönnettävän tuen tapauksessa vaikeaa, kyseisen tukimuodon kynnysarvo olisi ilmaistava tuen enimmäismäärinä.

| (21) | Tuki-intensiteettinä tai tuen määränä ilmaistavat kynnysarvot olisi komission kokemuksen perusteella vahvistettava tasolle, jolla otetaan tasapuolisesti huomioon tarve minimoida kilpailunvääristymät tuettavalla alalla ja poistaa niillä havaitut markkinahäiriöt tai koheesio-ongelmat. Alueellisen tuen osalta kynnysarvon vahvistamisessa olisi otettava huomioon aluetukikarttojen mukaan hyväksyttävät tuki-intensiteetit. |
| --- | --- |

(21)

Tuki-intensiteettinä tai tuen määränä ilmaistavat kynnysarvot olisi komission kokemuksen perusteella vahvistettava tasolle, jolla otetaan tasapuolisesti huomioon tarve minimoida kilpailunvääristymät tuettavalla alalla ja poistaa niillä havaitut markkinahäiriöt tai koheesio-ongelmat. Alueellisen tuen osalta kynnysarvon vahvistamisessa olisi otettava huomioon aluetukikarttojen mukaan hyväksyttävät tuki-intensiteetit.

| (22) | Jotta voitaisiin määrittää, noudatetaanko tässä asetuksessa säädettyjä erilliseen ilmoitukseen sovellettavia yksittäisiä kynnysarvoja ja tuen enimmäisintensiteettejä, olisi otettava huomioon tuettuun toimintaan tai hankkeeseen myönnetyn julkisen tuen enimmäismäärä riippumatta siitä, rahoitetaanko julkinen tuki paikallisista, alueellisista, kansallisista tai yhteisön myöntämistä varoista. |
| --- | --- |

(22)

Jotta voitaisiin määrittää, noudatetaanko tässä asetuksessa säädettyjä erilliseen ilmoitukseen sovellettavia yksittäisiä kynnysarvoja ja tuen enimmäisintensiteettejä, olisi otettava huomioon tuettuun toimintaan tai hankkeeseen myönnetyn julkisen tuen enimmäismäärä riippumatta siitä, rahoitetaanko julkinen tuki paikallisista, alueellisista, kansallisista tai yhteisön myöntämistä varoista.

| (23) | Lisäksi tässä asetuksessa olisi määritettävä olosuhteet, joissa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien eri tukimuotojen kasautuminen voidaan hyväksyä. Tarkasteltaessa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuen kasautumista tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattoman valtiontuen kanssa olisi otettava huomioon asetuksen soveltamisalaan kuulumattoman tuen hyväksymisestä tehty komission päätös ja valtiontukisäännöt, joihin kyseinen päätös perustuu. Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävän tuen kasautumiseen muiden tukimuotojen kanssa olisi sovellettava erityissäännöksiä. Tässä asetuksessa olisi säädettävä myös sellaisten tukitoimenpiteiden kasautumisesta, joiden tukikelpoiset kustannukset ovat todennettavissa, sellaisten tukitoimenpiteiden kanssa, joiden tukikelpoiset kustannukset eivät ole todennettavissa. |
| --- | --- |

(23)

Lisäksi tässä asetuksessa olisi määritettävä olosuhteet, joissa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien eri tukimuotojen kasautuminen voidaan hyväksyä. Tarkasteltaessa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuen kasautumista tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattoman valtiontuen kanssa olisi otettava huomioon asetuksen soveltamisalaan kuulumattoman tuen hyväksymisestä tehty komission päätös ja valtiontukisäännöt, joihin kyseinen päätös perustuu. Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävän tuen kasautumiseen muiden tukimuotojen kanssa olisi sovellettava erityissäännöksiä. Tässä asetuksessa olisi säädettävä myös sellaisten tukitoimenpiteiden kasautumisesta, joiden tukikelpoiset kustannukset ovat todennettavissa, sellaisten tukitoimenpiteiden kanssa, joiden tukikelpoiset kustannukset eivät ole todennettavissa.

| (24) | Sen varmistamiseksi, että tuki on tarpeen ja kannustaa kehittämään tiettyjä toimintoja tai hankkeita, tätä asetusta ei pitäisi soveltaa sellaisiin toimintoihin myönnettävään tukeen, jotka tuensaaja toteuttaisi jo tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Pk-yrityksille myönnettävillä tuilla, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi katsottava olevan tällainen kannustava vaikutus, kun kyseinen pk-yritys on jättänyt tukihakemuksen jäsenvaltiolle ennen tuetun hankkeen tai toiminnan toteutukseen liittyvän toiminnan aloittamista. [Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuen saajat ovat suuria yrityksiä, jäsenvaltion olisi tarkistettava pk-yrityksiin sovellettavien edellytysten lisäksi myös se, että tuensaaja on analysoinut sisäisessä asiakirjassa tuettavan hankkeen tai toiminnan toteutettavuutta tuen kanssa ja ilman tukea. Tuensaajan olisi laadittava tämä analyysi ennakkoon määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden perusteella. Jäsenvaltion olisi tarkistettava analyysi ja säilytettävä siihen liittyvät asiakirjat. Koska suurille yrityksille myönnetyn tapauskohtaisen tuen kannustavan vaikutuksen määrittämistä pidetään vaikeana, kyseinen tukimuoto olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio tutkii, onko tuella kannustava vaikutus, kyseistä tukea koskevan ilmoituksen antamisen yhteydessä voimassa olevissa suuntaviivoissa, puitteissa tai muissa yhteisön välineissä vahvistettujen perusteiden mukaan.] |
| --- | --- |

(24)

Sen varmistamiseksi, että tuki on tarpeen ja kannustaa kehittämään tiettyjä toimintoja tai hankkeita, tätä asetusta ei pitäisi soveltaa sellaisiin toimintoihin myönnettävään tukeen, jotka tuensaaja toteuttaisi jo tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Pk-yrityksille myönnettävillä tuilla, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, olisi katsottava olevan tällainen kannustava vaikutus, kun kyseinen pk-yritys on jättänyt tukihakemuksen jäsenvaltiolle ennen tuetun hankkeen tai toiminnan toteutukseen liittyvän toiminnan aloittamista. [Kun tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuen saajat ovat suuria yrityksiä, jäsenvaltion olisi tarkistettava pk-yrityksiin sovellettavien edellytysten lisäksi myös se, että tuensaaja on analysoinut sisäisessä asiakirjassa tuettavan hankkeen tai toiminnan toteutettavuutta tuen kanssa ja ilman tukea. Tuensaajan olisi laadittava tämä analyysi ennakkoon määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden perusteella. Jäsenvaltion olisi tarkistettava analyysi ja säilytettävä siihen liittyvät asiakirjat. Koska suurille yrityksille myönnetyn tapauskohtaisen tuen kannustavan vaikutuksen määrittämistä pidetään vaikeana, kyseinen tukimuoto olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio tutkii, onko tuella kannustava vaikutus, kyseistä tukea koskevan ilmoituksen antamisen yhteydessä voimassa olevissa suuntaviivoissa, puitteissa tai muissa yhteisön välineissä vahvistettujen perusteiden mukaan.]

| (25) | Avoimuuden ja tehokkaan seurannan varmistamiseksi asetuksen (EY) N:o 994/98 3 artiklan mukaisesti on aiheellista laatia vakiolomake, jota jäsenvaltiot käyttävät toimittaessaan komissiolle yhteenvedon tiedoista aina, kun tukiohjelma tai yksittäinen tapauskohtainen tuki pannaan täytäntöön tämän asetuksen nojalla. Yhteenvetolomaketta käytetään toimenpiteen julkaisemiseksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja Internetissä. Yhteenveto tiedoista olisi lähetettävä komissiolle sähköisessä muodossa ennen toimenpiteen toteutusta käyttäen vakiintunutta tietotekniikkasovellusta. Komissio antaa tunnistenumeron kaikille toimenpiteille, jotka annetaan sille tiedoksi. Tunnistenumeron antaminen tukitoimenpiteelle ei tarkoita sitä, että komissio on tutkinut, täyttääkö tuki tämän asetuksen mukaiset edellytykset. Tunnistenumero ei sen vuoksi luo jäsenvaltiolle eikä tuensaajalle perusteltua luottamusta siihen, että tukitoimenpide on tämän asetuksen mukainen. |
| --- | --- |

(25)

Avoimuuden ja tehokkaan seurannan varmistamiseksi asetuksen (EY) N:o 994/98 3 artiklan mukaisesti on aiheellista laatia vakiolomake, jota jäsenvaltiot käyttävät toimittaessaan komissiolle yhteenvedon tiedoista aina, kun tukiohjelma tai yksittäinen tapauskohtainen tuki pannaan täytäntöön tämän asetuksen nojalla. Yhteenvetolomaketta käytetään toimenpiteen julkaisemiseksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja Internetissä. Yhteenveto tiedoista olisi lähetettävä komissiolle sähköisessä muodossa ennen toimenpiteen toteutusta käyttäen vakiintunutta tietotekniikkasovellusta. Komissio antaa tunnistenumeron kaikille toimenpiteille, jotka annetaan sille tiedoksi. Tunnistenumeron antaminen tukitoimenpiteelle ei tarkoita sitä, että komissio on tutkinut, täyttääkö tuki tämän asetuksen mukaiset edellytykset. Tunnistenumero ei sen vuoksi luo jäsenvaltiolle eikä tuensaajalle perusteltua luottamusta siihen, että tukitoimenpide on tämän asetuksen mukainen.

| (26) | Samoista syistä komission olisi vahvistettava erityisvaatimukset jäsenvaltioiden komissiolle antamien vuotuisten kertomusten muodolle ja sisällölle. Lisäksi on aiheellista laatia säännöt asiakirjoista, jotka jäsenvaltioiden olisi säilytettävä tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneista tukiohjelmista ja yksittäisistä tuista. |
| --- | --- |

(26)

Samoista syistä komission olisi vahvistettava erityisvaatimukset jäsenvaltioiden komissiolle antamien vuotuisten kertomusten muodolle ja sisällölle. Lisäksi on aiheellista laatia säännöt asiakirjoista, jotka jäsenvaltioiden olisi säilytettävä tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneista tukiohjelmista ja yksittäisistä tuista.

| (27) | On tarpeen vahvistaa lisäedellytykset, jotka kaikkien tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saavien tukiohjelmien tai yksittäisten tukien olisi täytettävä. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti tällaisen tuen olisi oltava oikeassa suhteessa poistettaviin markkinahäiriöihin tai haittoihin ollakseen yhteisön edun mukaista. Tämän asetuksen soveltamisala on sen vuoksi aiheellista rajata pk-yrityksille myönnetyn investointituen, ympäristönsuojeluinvestointeihin myönnettävän tuen ja alueellisen tuen osalta tiettyjen aineellisten ja aineettomien investointien yhteydessä myönnettyyn tukeen. Koska yhteisössä on ylikapasiteettia ja kilpailun vääristymiseen liittyviä erityisongelmia maanteiden rahtiliikenteen ja lentoliikenteen aloilla, yritysten, joiden päätoimialan kyseiset liikennesektorit muodostava, tukikelpoisiin investointikustannuksiin ei pitäisi sisällyttää kuljetusvälineitä eikä kuljetuslaitteita. Ympäristönsuojelutuen osalta aineellisen omaisuuden määritelmään sovelletaan erityissäännöksiä. |
| --- | --- |

(27)

On tarpeen vahvistaa lisäedellytykset, jotka kaikkien tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saavien tukiohjelmien tai yksittäisten tukien olisi täytettävä. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti tällaisen tuen olisi oltava oikeassa suhteessa poistettaviin markkinahäiriöihin tai haittoihin ollakseen yhteisön edun mukaista. Tämän asetuksen soveltamisala on sen vuoksi aiheellista rajata pk-yrityksille myönnetyn investointituen, ympäristönsuojeluinvestointeihin myönnettävän tuen ja alueellisen tuen osalta tiettyjen aineellisten ja aineettomien investointien yhteydessä myönnettyyn tukeen. Koska yhteisössä on ylikapasiteettia ja kilpailun vääristymiseen liittyviä erityisongelmia maanteiden rahtiliikenteen ja lentoliikenteen aloilla, yritysten, joiden päätoimialan kyseiset liikennesektorit muodostava, tukikelpoisiin investointikustannuksiin ei pitäisi sisällyttää kuljetusvälineitä eikä kuljetuslaitteita. Ympäristönsuojelutuen osalta aineellisen omaisuuden määritelmään sovelletaan erityissäännöksiä.

| (28) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea koskevien periaatteiden mukaisesti tuki olisi katsottava myönnetyksi sillä hetkellä, kun tuensaajalle myönnetään laillinen oikeus tuensaantiin asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla. |
| --- | --- |

(28)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea koskevien periaatteiden mukaisesti tuki olisi katsottava myönnetyksi sillä hetkellä, kun tuensaajalle myönnetään laillinen oikeus tuensaantiin asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla.

| (29) | Jotta investoinnin pääomaa ei asetettaisi etusijalle suhteessa työvoimaan, tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta mitata pk-yrityksille myönnettävä investointituki ja alueellinen tuki joko investointikustannusten perusteella tai investointihankkeessa välittömästi luoduista työpaikoista aiheutuneiden kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(29)

Jotta investoinnin pääomaa ei asetettaisi etusijalle suhteessa työvoimaan, tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta mitata pk-yrityksille myönnettävä investointituki ja alueellinen tuki joko investointikustannusten perusteella tai investointihankkeessa välittömästi luoduista työpaikoista aiheutuneiden kustannusten perusteella.

| (30) | Veronalennusten muodossa myönnettävällä ympäristönsuojelutuella, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnetyllä tuella, alueellisella tuella tai riskipääoman muodossa myönnetyllä tuella, joka myönnetään tuensaajalle tapauskohtaisesti, voi olla huomattava vaikutus kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla, koska se suosii tuensaajaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka eivät ole saaneet tukea. Koska tapauskohtainen tuki myönnetään vain yhdelle yritykselle, sillä on todennäköisesti vain vähäinen myönteinen rakenteellinen vaikutus ympäristöön, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllisyyteen, alueelliseen koheesioon tai riskipääomamarkkinoiden häiriöihin. Tästä syystä tukiohjelmille, joista myönnetään ympäristönsuojelutukea veronalennusten muodossa, alueellista tukea tai tukea riskipääoman muodossa, olisi myönnettävä poikkeus tämän asetuksen nojalla, kun taas yksittäisistä tapauskohtaisesti myönnettävistä tuista olisi ilmoitettava komissiolle. Tällä asetuksella olisi kuitenkin myönnettävä poikkeus tapauskohtaiselle alueelliselle tuelle, kun tällaista tapauskohtaista tukea käytetään täydennyksenä alueellisen tukiohjelman perusteella myönnetylle tuelle ja tapauskohtaisen tuen osuus kyseiseen investointiin myönnettävän tuen kokonaismäärästä on enintään 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(30)

Veronalennusten muodossa myönnettävällä ympäristönsuojelutuella, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnetyllä tuella, alueellisella tuella tai riskipääoman muodossa myönnetyllä tuella, joka myönnetään tuensaajalle tapauskohtaisesti, voi olla huomattava vaikutus kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla, koska se suosii tuensaajaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka eivät ole saaneet tukea. Koska tapauskohtainen tuki myönnetään vain yhdelle yritykselle, sillä on todennäköisesti vain vähäinen myönteinen rakenteellinen vaikutus ympäristöön, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllisyyteen, alueelliseen koheesioon tai riskipääomamarkkinoiden häiriöihin. Tästä syystä tukiohjelmille, joista myönnetään ympäristönsuojelutukea veronalennusten muodossa, alueellista tukea tai tukea riskipääoman muodossa, olisi myönnettävä poikkeus tämän asetuksen nojalla, kun taas yksittäisistä tapauskohtaisesti myönnettävistä tuista olisi ilmoitettava komissiolle. Tällä asetuksella olisi kuitenkin myönnettävä poikkeus tapauskohtaiselle alueelliselle tuelle, kun tällaista tapauskohtaista tukea käytetään täydennyksenä alueellisen tukiohjelman perusteella myönnetylle tuelle ja tapauskohtaisen tuen osuus kyseiseen investointiin myönnettävän tuen kokonaismäärästä on enintään 50 prosenttia.

| (31) | Pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea koskevat säännökset eroavat asetuksen (EY) N:o 70/2001 säännöksistä siinä, että ne eivät mahdollista tuen enimmäisintensiteettien korottamista alueellisen lisän perusteella. Alueellista tukea koskevassa jaksossa säädetyt tuen enimmäisintensiteetit voidaan kuitenkin myöntää myös pk-yrityksille, kunhan alueellisen tuen myöntämisedellytykset täyttyvät. Myöskään ympäristönsuojeluinvestointeihin myönnettävää tukea koskevat säännökset eivät mahdollista tuen enimmäisintensiteettien korottamista alueellisen lisän perusteella. Alueellista tukea koskevassa jaksossa säädettyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan kuitenkin soveltaa myös hankkeisiin, joilla on myönteisiä ympäristövaikutuksia, kunhan alueellisen tuen myöntämisedellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(31)

Pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea koskevat säännökset eroavat asetuksen (EY) N:o 70/2001 säännöksistä siinä, että ne eivät mahdollista tuen enimmäisintensiteettien korottamista alueellisen lisän perusteella. Alueellista tukea koskevassa jaksossa säädetyt tuen enimmäisintensiteetit voidaan kuitenkin myöntää myös pk-yrityksille, kunhan alueellisen tuen myöntämisedellytykset täyttyvät. Myöskään ympäristönsuojeluinvestointeihin myönnettävää tukea koskevat säännökset eivät mahdollista tuen enimmäisintensiteettien korottamista alueellisen lisän perusteella. Alueellista tukea koskevassa jaksossa säädettyjä tuen enimmäisintensiteettejä voidaan kuitenkin soveltaa myös hankkeisiin, joilla on myönteisiä ympäristövaikutuksia, kunhan alueellisen tuen myöntämisedellytykset täyttyvät.

| (32) | Kansallisella aluetuella pyritään poistamaan epäedullisessa asemassa olevien alueiden haittoja ja edistämään siten jäsenvaltioiden ja koko yhteisön taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Alueellisen tuen tarkoituksena on auttaa kehittämään kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevia alueita tukemalla investointeja ja työpaikkojen luomista kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti. Sillä edistetään epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien yritysten toimintojen laajentamista, järkeistämistä, uudenaikaistamista ja monipuolistamista erityisesti kannustamalla yrityksiä sijoittamaan uusia tuotantolaitoksia näille alueille. |
| --- | --- |

(32)

Kansallisella aluetuella pyritään poistamaan epäedullisessa asemassa olevien alueiden haittoja ja edistämään siten jäsenvaltioiden ja koko yhteisön taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Alueellisen tuen tarkoituksena on auttaa kehittämään kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevia alueita tukemalla investointeja ja työpaikkojen luomista kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti. Sillä edistetään epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien yritysten toimintojen laajentamista, järkeistämistä, uudenaikaistamista ja monipuolistamista erityisesti kannustamalla yrityksiä sijoittamaan uusia tuotantolaitoksia näille alueille.

| (33) | Jotta suuria investointihankkeita ei olisi mahdollista jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin tässä asetuksessa säädettyjen ilmoitusvaatimusta koskevien kynnysarvojen kiertämiseksi, suuren investointihankkeen olisi katsottava muodostavan yhden investointihankkeen, jos sama yritys tai samat yritykset toteuttavat investoinnin kolmen vuoden jakson aikana ja jos se muodostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti. Sen arvioimiseksi, onko investoinnin taloudellinen jakaminen mahdotonta, jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tekniset, toiminnalliset ja strategiset yhteydet sekä välitön maantieteellinen läheisyys. Taloudellisen jakamattomuuden arvioinnin ei pitäisi riippua omistajuudesta. Tällä tarkoitetaan sitä, että kun tarkoituksena on määrittää, muodostaako suuri investointihanke yhden investointihankkeen, arvioinnin olisi oltava sama riippumatta siitä, toteuttaako hankkeen yksi yritys, useampi kuin yksi investointikustannukset jakava yritys vai useampi yritys, jotka vastaavat erillisistä investoinneista aiheutuvista kustannuksista saman investointihankkeen puitteissa (esimerkiksi yhteisyrityksen tapauksessa). |
| --- | --- |

(33)

Jotta suuria investointihankkeita ei olisi mahdollista jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin tässä asetuksessa säädettyjen ilmoitusvaatimusta koskevien kynnysarvojen kiertämiseksi, suuren investointihankkeen olisi katsottava muodostavan yhden investointihankkeen, jos sama yritys tai samat yritykset toteuttavat investoinnin kolmen vuoden jakson aikana ja jos se muodostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti. Sen arvioimiseksi, onko investoinnin taloudellinen jakaminen mahdotonta, jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tekniset, toiminnalliset ja strategiset yhteydet sekä välitön maantieteellinen läheisyys. Taloudellisen jakamattomuuden arvioinnin ei pitäisi riippua omistajuudesta. Tällä tarkoitetaan sitä, että kun tarkoituksena on määrittää, muodostaako suuri investointihanke yhden investointihankkeen, arvioinnin olisi oltava sama riippumatta siitä, toteuttaako hankkeen yksi yritys, useampi kuin yksi investointikustannukset jakava yritys vai useampi yritys, jotka vastaavat erillisistä investoinneista aiheutuvista kustannuksista saman investointihankkeen puitteissa (esimerkiksi yhteisyrityksen tapauksessa).

| (34) | Toisin kuin alueellista tukea, jota voidaan myöntää vain tukialueilla, pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea voidaan myöntää sekä tukialueilla että niiden ulkopuolella. Jäsenvaltiot voivat tämän vuoksi myöntää tukialueilla investointitukea, kunhan ne noudattavat joko kaikkia alueellista tukea koskevaan jaksoon tai kaikkia pk-yrityksille myönnettävää investointitukea koskevaan jaksoon sovellettavia edellytyksiä. |
| --- | --- |

(34)

Toisin kuin alueellista tukea, jota voidaan myöntää vain tukialueilla, pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea voidaan myöntää sekä tukialueilla että niiden ulkopuolella. Jäsenvaltiot voivat tämän vuoksi myöntää tukialueilla investointitukea, kunhan ne noudattavat joko kaikkia alueellista tukea koskevaan jaksoon tai kaikkia pk-yrityksille myönnettävää investointitukea koskevaan jaksoon sovellettavia edellytyksiä.

| (35) | Kestävä kehitys on kilpailukyvyn ja energian toimitusvarmuuden ohella yksi kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian peruspilareista. Kestävä kehitys perustuu muun muassa ympäristönsuojelun korkeaan tasoon ja ympäristön laadun parantamiseen. Ympäristön kestävyyden vahvistaminen ja ilmastonmuutoksen torjuminen vaikuttavat samalla myönteisesti myös energian toimitusvarmuuden parantamiseen, Euroopan talouden kilpailukyvyn turvaamiseen ja kohtuuhintaisen energian saantiin. Ympäristönsuojelun alalla esintyy usein kielteisten ulkoisvaikutusten muodossa ilmeneviä markkinahäiriöitä. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa yrityksillä ei välttämättä ole kannustinta vähentää aiheuttamaansa saastumista, koska saastumisen vähentäminen saattaa kasvattaa niiden kustannuksia. Kun yrityksillä ei ole velvollisuutta kantaa saastumisesta aiheutuvia kustannuksia, koko yhteiskunta joutuu kattamaan nämä kustannukset. Ympäristönsuojelukustannusten kohdentaminen voidaan varmistaa ympäristösääntelyllä tai veroilla. Ympäristönormien täyden yhdenmukaistamisen puuttuminen yhteisön tasolla luo epäsuhtaiset toimintaedellytykset. Ympäristönsuojelun tasoa voidaan lisäksi entisestään parantaa aloitteilla, jotka ylittävät pakolliset yhteisön normit, mikä voi heikentää kyseisten yritysten kilpailuasemaa. |
| --- | --- |

(35)

Kestävä kehitys on kilpailukyvyn ja energian toimitusvarmuuden ohella yksi kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian peruspilareista. Kestävä kehitys perustuu muun muassa ympäristönsuojelun korkeaan tasoon ja ympäristön laadun parantamiseen. Ympäristön kestävyyden vahvistaminen ja ilmastonmuutoksen torjuminen vaikuttavat samalla myönteisesti myös energian toimitusvarmuuden parantamiseen, Euroopan talouden kilpailukyvyn turvaamiseen ja kohtuuhintaisen energian saantiin. Ympäristönsuojelun alalla esintyy usein kielteisten ulkoisvaikutusten muodossa ilmeneviä markkinahäiriöitä. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa yrityksillä ei välttämättä ole kannustinta vähentää aiheuttamaansa saastumista, koska saastumisen vähentäminen saattaa kasvattaa niiden kustannuksia. Kun yrityksillä ei ole velvollisuutta kantaa saastumisesta aiheutuvia kustannuksia, koko yhteiskunta joutuu kattamaan nämä kustannukset. Ympäristönsuojelukustannusten kohdentaminen voidaan varmistaa ympäristösääntelyllä tai veroilla. Ympäristönormien täyden yhdenmukaistamisen puuttuminen yhteisön tasolla luo epäsuhtaiset toimintaedellytykset. Ympäristönsuojelun tasoa voidaan lisäksi entisestään parantaa aloitteilla, jotka ylittävät pakolliset yhteisön normit, mikä voi heikentää kyseisten yritysten kilpailuasemaa.

| (36) | Koska valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen soveltamisesta on riittävästi kokemusta, yhteisön normien ylittämiseen tai yhteisön normien puuttumisen vuoksi (esimerkiksi nykyisiin ajoneuvoihin tehtävien jälkiasennusten tapauksessa) ympäristönsuojelun alalla myönnettävä investointituki, pk-yritysten ennakoivaan mukautumiseen tuleviin yhteisön normeihin myönnettävä tuki, energiansäästötoimenpiteisiin tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki, suuritehoiseen yhteistuotantoon tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki, uusiutuvien energialähteiden edistämiseen tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki ja veronalennusten muodossa myönnettävä ympäristönsuojelutuki olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta. Erityisesti tuki, joka myönnetään hyväksyttyjen yhteisön normien mukaisen uuden kuljetuskaluston hankintaan, voidaan sallia ennen normien voimaantuloa, jos uusia normeja, jotka ovat tulleet pakollisiksi, ei sovelleta taannehtivasti jo aiemmin ostettuihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(36)

Koska valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen soveltamisesta on riittävästi kokemusta, yhteisön normien ylittämiseen tai yhteisön normien puuttumisen vuoksi (esimerkiksi nykyisiin ajoneuvoihin tehtävien jälkiasennusten tapauksessa) ympäristönsuojelun alalla myönnettävä investointituki, pk-yritysten ennakoivaan mukautumiseen tuleviin yhteisön normeihin myönnettävä tuki, energiansäästötoimenpiteisiin tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki, suuritehoiseen yhteistuotantoon tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki, uusiutuvien energialähteiden edistämiseen tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki ja veronalennusten muodossa myönnettävä ympäristönsuojelutuki olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta. Erityisesti tuki, joka myönnetään hyväksyttyjen yhteisön normien mukaisen uuden kuljetuskaluston hankintaan, voidaan sallia ennen normien voimaantuloa, jos uusia normeja, jotka ovat tulleet pakollisiksi, ei sovelleta taannehtivasti jo aiemmin ostettuihin ajoneuvoihin.

| (37) | Ympäristönsuojelua varten tehtävät ylimääräiset investointi- tai tuotantokustannukset on tärkeää laskea oikein, jotta voitaisiin määrittää, onko tuki perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaista. Laskentaperusteena olisi käytettävä viitearvoa sellaisesta vertailukelpoisesta investoinnista, joka ei tuota kyseisiä myönteisiä ympäristövaikutuksia ja jossa on kyse yhtä suuresta todellisena tuotantona mitatusta tuotannosta. Koska erityisesti ylimääräisestä investoinnista saatavan hyödyn vähentämisessä voi ilmetä vaikeuksia, olisi säädettävä ylimääräisten investointikustannusten yksinkertaistetusta laskentamenetelmästä. Energiansäästötoimenpiteisiin tehtäviin investointeihin myönnettävää ympäristönsuojelutukea lukuun ottamatta kyseiset kustannukset olisi sen vuoksi laskettava tätä asetusta sovellettaessa ottamatta huomioon toiminnan tuottoa, kustannussäästöjä tai ylimääräistä oheistuotantoa ja ottamatta huomioon investoinnin pitoaikana aiheutuneita toimintakustannuksia. Ympäristöinvestointeihin myönnettäville eri tukimuodoille säädetyt enimmäisintensiteetit on määritetty kyseisen menetelmän mukaan. |
| --- | --- |

(37)

Ympäristönsuojelua varten tehtävät ylimääräiset investointi- tai tuotantokustannukset on tärkeää laskea oikein, jotta voitaisiin määrittää, onko tuki perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaista. Laskentaperusteena olisi käytettävä viitearvoa sellaisesta vertailukelpoisesta investoinnista, joka ei tuota kyseisiä myönteisiä ympäristövaikutuksia ja jossa on kyse yhtä suuresta todellisena tuotantona mitatusta tuotannosta. Koska erityisesti ylimääräisestä investoinnista saatavan hyödyn vähentämisessä voi ilmetä vaikeuksia, olisi säädettävä ylimääräisten investointikustannusten yksinkertaistetusta laskentamenetelmästä. Energiansäästötoimenpiteisiin tehtäviin investointeihin myönnettävää ympäristönsuojelutukea lukuun ottamatta kyseiset kustannukset olisi sen vuoksi laskettava tätä asetusta sovellettaessa ottamatta huomioon toiminnan tuottoa, kustannussäästöjä tai ylimääräistä oheistuotantoa ja ottamatta huomioon investoinnin pitoaikana aiheutuneita toimintakustannuksia. Ympäristöinvestointeihin myönnettäville eri tukimuodoille säädetyt enimmäisintensiteetit on määritetty kyseisen menetelmän mukaan.

| (38) | Yhteistuotantoon tehtäviin investointeihin myönnettävän ympäristönsuojelutuen ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen tehtäviin investointeihin myönnettävän ympäristönsuojelutuen osalta ylimääräiset kustannukset olisi laskettava tätä asetusta sovellettaessa ottamatta huomioon muita tukitoimenpiteitä, jotka on myönnetty samojen tukikelpoisten kustannusten kattamiseen, lukuun ottamatta muita ympäristöinvestointeihin myönnettyjä tukia. |
| --- | --- |

(38)

Yhteistuotantoon tehtäviin investointeihin myönnettävän ympäristönsuojelutuen ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen tehtäviin investointeihin myönnettävän ympäristönsuojelutuen osalta ylimääräiset kustannukset olisi laskettava tätä asetusta sovellettaessa ottamatta huomioon muita tukitoimenpiteitä, jotka on myönnetty samojen tukikelpoisten kustannusten kattamiseen, lukuun ottamatta muita ympäristöinvestointeihin myönnettyjä tukia.

| (39) | Kilpailunvääristymiä mahdollisesti aiheuttavien erojen poistamiseksi, pk-yrityksiä koskevien yhteisön ja kansallisten aloitteiden yhteensovittamisen helpottamiseksi ja hallinnollisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi tässä asetuksessa käytettävän pk-yrityksen määritelmän olisi perustuttava pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361//EY (17) olevaan määritelmään. |
| --- | --- |

(39)

Kilpailunvääristymiä mahdollisesti aiheuttavien erojen poistamiseksi, pk-yrityksiä koskevien yhteisön ja kansallisten aloitteiden yhteensovittamisen helpottamiseksi ja hallinnollisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi tässä asetuksessa käytettävän pk-yrityksen määritelmän olisi perustuttava pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361//EY (17) olevaan määritelmään.

| (40) | Pk-yrityksillä on ratkaiseva asema työpaikkojen luomisessa ja yleisemmin yhteiskunnallisen vakauden ja talouden elinvoimaisuuden edistäjinä. Markkinahäiriöt voivat kuitenkin jarruttaa niiden kehitystä ja aiheuttaa pk-yrityksille tyypillisiä haittoja. Pk-yritysten on usein vaikea saada pääomaa, riskipääomaa tai lainoja, mikä johtuu tiettyjen rahoitusmarkkinoiden pyrkimyksestä välttää riskejä ja siitä, että ne saattavat kyetä tarjoamaan vakuuksia vain rajoitetusti. Niiden resurssien rajallisuus voi myös heikentää niiden mahdollisuuksia hankkia tietoja varsinkin uudesta teknologiasta ja potentiaalisista markkinoista. Pk-yritysten liiketoiminnan kehittämisen helpottamiseksi tällä asetuksella olisi sen vuoksi myönnettävä poikkeus tietyille tukimuodoille, kun niitä myönnetään pk-yrityksille. Tämän vuoksi on perusteltua vapauttaa kyseinen tuki ennakkoilmoitusvaatimuksesta ja katsoa tätä asetusta sovellettaessa, että kun tuensaaja täyttää tämän asetuksen liitteessä olevan pk-yrityksen määritelmän edellytykset, markkinahäiriöistä aiheutuvien pk-yrityksille tyypillisten haittojen voidaan olettaa rajoittavan kyseisen pk-yrityksen kehitystä, kun tukimäärä ei ylitä kyseiseen tukeen sovellettavaa ilmoittamista koskevaa kynnysarvoa. |
| --- | --- |

(40)

Pk-yrityksillä on ratkaiseva asema työpaikkojen luomisessa ja yleisemmin yhteiskunnallisen vakauden ja talouden elinvoimaisuuden edistäjinä. Markkinahäiriöt voivat kuitenkin jarruttaa niiden kehitystä ja aiheuttaa pk-yrityksille tyypillisiä haittoja. Pk-yritysten on usein vaikea saada pääomaa, riskipääomaa tai lainoja, mikä johtuu tiettyjen rahoitusmarkkinoiden pyrkimyksestä välttää riskejä ja siitä, että ne saattavat kyetä tarjoamaan vakuuksia vain rajoitetusti. Niiden resurssien rajallisuus voi myös heikentää niiden mahdollisuuksia hankkia tietoja varsinkin uudesta teknologiasta ja potentiaalisista markkinoista. Pk-yritysten liiketoiminnan kehittämisen helpottamiseksi tällä asetuksella olisi sen vuoksi myönnettävä poikkeus tietyille tukimuodoille, kun niitä myönnetään pk-yrityksille. Tämän vuoksi on perusteltua vapauttaa kyseinen tuki ennakkoilmoitusvaatimuksesta ja katsoa tätä asetusta sovellettaessa, että kun tuensaaja täyttää tämän asetuksen liitteessä olevan pk-yrityksen määritelmän edellytykset, markkinahäiriöistä aiheutuvien pk-yrityksille tyypillisten haittojen voidaan olettaa rajoittavan kyseisen pk-yrityksen kehitystä, kun tukimäärä ei ylitä kyseiseen tukeen sovellettavaa ilmoittamista koskevaa kynnysarvoa.

| (41) | Pienten yritysten ja keskisuurten yritysten välisten erojen vuoksi niille olisi määritettävä eri perustuki-intensiteetit ja lisät. Pk-yrityksiin yleisesti kohdistuvat markkinahäiriöt, muun muassa rahoituksen hankintaan liittyvät vaikeudet, jarruttavat vielä enemmän pienten yritysten kuin keskisuurten yritysten kehitystä. |
| --- | --- |

(41)

Pienten yritysten ja keskisuurten yritysten välisten erojen vuoksi niille olisi määritettävä eri perustuki-intensiteetit ja lisät. Pk-yrityksiin yleisesti kohdistuvat markkinahäiriöt, muun muassa rahoituksen hankintaan liittyvät vaikeudet, jarruttavat vielä enemmän pienten yritysten kuin keskisuurten yritysten kehitystä.

| (42) | Valtiontukea ja riskipääomaa koskevan tiedonannon (18) soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella yhteisössä näyttää olevan joitakin erityisiä riskipääomamarkkinoiden toimintahäiriöitä, jotka rasittavat tietyntyyppisiä investointeja tietyissä vaiheissa yritysten kehitystä. Nämä markkinahäiriöt aiheutuvat siitä, että riskipääoman tarjonta ja kysyntä eivät täysin vastaa toisiaan. Riskipääoman tarjonta markkinoilla on tämän vuoksi liian vähäistä eivätkä yritykset saa rahoitusta, vaikka niillä olisi houkutteleva liiketoimintamalli ja hyvät kasvunäkymät. Riskipääomamarkkinoiden toimintahäiriöiden tärkein syy on epätäydellinen tai epäsymmetrinen tiedotus, joka vaikuttaa erityisesti pk-yritysten mahdollisuuksiin saada pääomaa, minkä vuoksi julkinen tuki voi olla perusteltua. Sijoitusrahastojen muodossa toteutettava riskipääomaohjelmat, joissa riittävän suuri osa rahastojen varoista katsotaan yksityiseksi sijoituspääomaksi, olisi tämän vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ilmoitusvaatimuksesta. Tällä asetuksella ei ole vaikutusta Euroopan investointirahaston ja Euroopan investointipankin asemaan sellaisena kuin se määritellään riskipääomaa koskevissa yhteisön suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(42)

Valtiontukea ja riskipääomaa koskevan tiedonannon (18) soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella yhteisössä näyttää olevan joitakin erityisiä riskipääomamarkkinoiden toimintahäiriöitä, jotka rasittavat tietyntyyppisiä investointeja tietyissä vaiheissa yritysten kehitystä. Nämä markkinahäiriöt aiheutuvat siitä, että riskipääoman tarjonta ja kysyntä eivät täysin vastaa toisiaan. Riskipääoman tarjonta markkinoilla on tämän vuoksi liian vähäistä eivätkä yritykset saa rahoitusta, vaikka niillä olisi houkutteleva liiketoimintamalli ja hyvät kasvunäkymät. Riskipääomamarkkinoiden toimintahäiriöiden tärkein syy on epätäydellinen tai epäsymmetrinen tiedotus, joka vaikuttaa erityisesti pk-yritysten mahdollisuuksiin saada pääomaa, minkä vuoksi julkinen tuki voi olla perusteltua. Sijoitusrahastojen muodossa toteutettava riskipääomaohjelmat, joissa riittävän suuri osa rahastojen varoista katsotaan yksityiseksi sijoituspääomaksi, olisi tämän vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ilmoitusvaatimuksesta. Tällä asetuksella ei ole vaikutusta Euroopan investointirahaston ja Euroopan investointipankin asemaan sellaisena kuin se määritellään riskipääomaa koskevissa yhteisön suuntaviivoissa.

| (43) | Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki voi edistää talouskasvua, vahvistaa kilpailukykyä ja parantaa työllisyyttä. Asetuksen (EY) N:o 364/2004, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden (19) ja yhteisön puitteiden tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (20) soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella näyttää siltä, että sekä pk-yritysten että suurten yritysten saatavilla olevien tutkimus- ja kehitysvoimavarojen puutteiden vuoksi markkinahäiriöt voivat estää markkinoita pääsemästä optimaaliseen tuotokseen ja aiheuttaa tehottomuutta. Tällainen tehottomuus liittyy yleensä myönteisiin ulkoisvaikutuksiin ja osaamiseen liittyviin kerrannaisvaikutuksiin, julkishyödykkeisiin ja osaamiseen liittyviin kerrannaisvaikutuksiin, epätäydelliseen ja epäsymmetriseen tiedotukseen sekä koordinointiin ja verkostoitumiseen liittyviin ongelmiin. |
| --- | --- |

(43)

Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki voi edistää talouskasvua, vahvistaa kilpailukykyä ja parantaa työllisyyttä. Asetuksen (EY) N:o 364/2004, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden (19) ja yhteisön puitteiden tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (20) soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella näyttää siltä, että sekä pk-yritysten että suurten yritysten saatavilla olevien tutkimus- ja kehitysvoimavarojen puutteiden vuoksi markkinahäiriöt voivat estää markkinoita pääsemästä optimaaliseen tuotokseen ja aiheuttaa tehottomuutta. Tällainen tehottomuus liittyy yleensä myönteisiin ulkoisvaikutuksiin ja osaamiseen liittyviin kerrannaisvaikutuksiin, julkishyödykkeisiin ja osaamiseen liittyviin kerrannaisvaikutuksiin, epätäydelliseen ja epäsymmetriseen tiedotukseen sekä koordinointiin ja verkostoitumiseen liittyviin ongelmiin.

| (44) | Pk-yrityksille myönnettävä tutkimus- ja kehitystuki on erityisen tärkeää, sillä yksi pk-yrityksille tyypillisistä rakenteellisista haitoista on se, että ne saattavat kohdata vaikeuksia pyrkiessään hyötymään uudesta teknologisesta kehityksestä, teknologian siirrosta tai korkeasti koulutetusta henkilöstöstä. Tutkimus- ja kehityshankkeeseen myönnettävä tuki, teknisiin toteuttavuustutkimuksiin myönnettävä tuki ja pk-yrityksille aiheutuvien teollisuusoikeuksien kustannuksiin myönnettävä tuki olisi tämän vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ennakkoilmoitusvaatimuksesta. |
| --- | --- |

(44)

Pk-yrityksille myönnettävä tutkimus- ja kehitystuki on erityisen tärkeää, sillä yksi pk-yrityksille tyypillisistä rakenteellisista haitoista on se, että ne saattavat kohdata vaikeuksia pyrkiessään hyötymään uudesta teknologisesta kehityksestä, teknologian siirrosta tai korkeasti koulutetusta henkilöstöstä. Tutkimus- ja kehityshankkeeseen myönnettävä tuki, teknisiin toteuttavuustutkimuksiin myönnettävä tuki ja pk-yrityksille aiheutuvien teollisuusoikeuksien kustannuksiin myönnettävä tuki olisi tämän vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ennakkoilmoitusvaatimuksesta.

| (45) | Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävän hanketuen osalta tukea saavan tutkimushankkeen osan on kuuluttava kokonaisuudessaan perustutkimuksen, teollisen tutkimuksen tai kokeellisen kehittämisen alaan. Kun hanke koostuu eri tehtävistä, kukin tehtävä on luokiteltava osaksi perustutkimusta, teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä tai on katsottava, ettei se kuulu mihinkään kyseisistä tutkimusluokista. Tällaisen luokittelun ei välttämättä tarvitse noudattaa kronologista järjestystä siten, että siirryttäisiin vaiheittain perustutkimuksesta markkinoita lähempänä olevaan toimintaan. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeen loppuvaiheessa suoritettava tehtävä voidaan luokitella osaksi teollista tutkimusta. Tämän mukaisesti ei ole myöskään poissuljettua, että hankkeen alkuvaiheessa harjoitettava toiminta on osa kokeellista kehittämistoimintaa. |
| --- | --- |

(45)

Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävän hanketuen osalta tukea saavan tutkimushankkeen osan on kuuluttava kokonaisuudessaan perustutkimuksen, teollisen tutkimuksen tai kokeellisen kehittämisen alaan. Kun hanke koostuu eri tehtävistä, kukin tehtävä on luokiteltava osaksi perustutkimusta, teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä tai on katsottava, ettei se kuulu mihinkään kyseisistä tutkimusluokista. Tällaisen luokittelun ei välttämättä tarvitse noudattaa kronologista järjestystä siten, että siirryttäisiin vaiheittain perustutkimuksesta markkinoita lähempänä olevaan toimintaan. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeen loppuvaiheessa suoritettava tehtävä voidaan luokitella osaksi teollista tutkimusta. Tämän mukaisesti ei ole myöskään poissuljettua, että hankkeen alkuvaiheessa harjoitettava toiminta on osa kokeellista kehittämistoimintaa.

| (46) | Erityisesti tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden muuttamisesta annetun komission tiedonannon (21) soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella tietylle maatalousalalla tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle tuelle olisi myönnettävä poikkeus, jos tuki täyttää tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle annettujen yhteisön puitteiden maatalousalaa koskevien erityismääräysten edellytyksiä vastaavat edellytykset. Jos kyseiset erityisedellytykset eivät täyty, tuelle voidaan myöntää poikkeus, jos se täyttää edellytykset, joista säädetään tässä asetuksessa tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvissä yleissäännöksissä. |
| --- | --- |

(46)

Erityisesti tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden muuttamisesta annetun komission tiedonannon (21) soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella tietylle maatalousalalla tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle tuelle olisi myönnettävä poikkeus, jos tuki täyttää tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle annettujen yhteisön puitteiden maatalousalaa koskevien erityismääräysten edellytyksiä vastaavat edellytykset. Jos kyseiset erityisedellytykset eivät täyty, tuelle voidaan myöntää poikkeus, jos se täyttää edellytykset, joista säädetään tässä asetuksessa tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvissä yleissäännöksissä.

| (47) | Koulutuksen tukeminen, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen sekä alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen kuuluvat yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalipolitiikan keskeisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

(47)

Koulutuksen tukeminen, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen sekä alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen kuuluvat yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalipolitiikan keskeisiin tavoitteisiin.

| (48) | Koulutuksen ulkoisvaikutukset ovat yleensä koko yhteiskunnan kannalta myönteisiä, sillä se lisää käytettävissä olevaa ammattitaitoista työvoimaa, johon muutkin yritykset voivat turvautua, parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä ja sillä on merkittävä asema yhteisön työllisyysstrategiassa. Koulutus, mukaan lukien verkko-oppiminen, on olennaista myös osaamisen luomisen, hankkimisen ja levittämisen kannalta, mikä on yleisen edun kannalta ensisijaisen tärkeää. Koska yhteisössä sijaitsevat yritykset investoivat yleensä liian vähän työntekijöidensä koulutukseen, erityisesti kun on kyse yleiskoulutuksesta, joka ei tuo välitöntä ja konkreettista hyötyä kyseiselle yritykselle, valtiontuki voi helpottaa tämän markkinahäiriön poistamista. Tällainen tuki olisi sen vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ennakkoilmoitusvaatimuksesta. Pk-yrityksiin kohdistuvien erityishaittojen ja koulutusinvestoinneista niille aiheutuvien suhteellisesti tarkasteltuna korkeampien kustannusten vuoksi tällä asetuksella ilmoitusvaatimuksesta vapautettavan tuen intensiteettejä olisi korotettava, kun on kyse pk-yrityksille myönnettävästä tuesta. |
| --- | --- |

(48)

Koulutuksen ulkoisvaikutukset ovat yleensä koko yhteiskunnan kannalta myönteisiä, sillä se lisää käytettävissä olevaa ammattitaitoista työvoimaa, johon muutkin yritykset voivat turvautua, parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä ja sillä on merkittävä asema yhteisön työllisyysstrategiassa. Koulutus, mukaan lukien verkko-oppiminen, on olennaista myös osaamisen luomisen, hankkimisen ja levittämisen kannalta, mikä on yleisen edun kannalta ensisijaisen tärkeää. Koska yhteisössä sijaitsevat yritykset investoivat yleensä liian vähän työntekijöidensä koulutukseen, erityisesti kun on kyse yleiskoulutuksesta, joka ei tuo välitöntä ja konkreettista hyötyä kyseiselle yritykselle, valtiontuki voi helpottaa tämän markkinahäiriön poistamista. Tällainen tuki olisi sen vuoksi vapautettava tietyin edellytyksin ennakkoilmoitusvaatimuksesta. Pk-yrityksiin kohdistuvien erityishaittojen ja koulutusinvestoinneista niille aiheutuvien suhteellisesti tarkasteltuna korkeampien kustannusten vuoksi tällä asetuksella ilmoitusvaatimuksesta vapautettavan tuen intensiteettejä olisi korotettava, kun on kyse pk-yrityksille myönnettävästä tuesta.

| (49) | Yleis- ja erityiskoulutus voidaan erottaa toisistaan. Hyväksyttävien tuki-intensiteettien olisi vaihdeltava tarjottavan koulutuksen muodon ja yrityksen koon mukaan. Yleiskoulutuksessa annetaan sellaista pätevyyttä, jota voidaan hyödyntää muualla, ja se parantaa koulutettujen työntekijöiden työllistettävyyttä olennaisesti. Tähän tarkoitukseen myönnettävän tuen kilpailua vääristävät vaikutukset ovat vähäisempiä, mikä tarkoittaa sitä, että korkeammat tuki-intensiteetit voidaan vapauttaa ennakkoilmoitusvaatimuksesta. Erityiskoulutus, joka hyödyttää pääasiassa yritystä itseään, aiheuttaa suuremman kilpailun vääristymisen riskin, joten ennakkoilmoitusvaatimuksesta vapautettavan tuen intensiteetin olisi oltava huomattavasti alhaisempi. Koulutus katsotaan luonteeltaan yleiseksi myös silloin, kun se liittyy ympäristönasioiden hallintaan, ympäristöinnovaatioihin tai yritysten sosiaaliseen vastuuseen ja parantaa siten tuensaajan valmiutta edistää ympäristöalan yleisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(49)

Yleis- ja erityiskoulutus voidaan erottaa toisistaan. Hyväksyttävien tuki-intensiteettien olisi vaihdeltava tarjottavan koulutuksen muodon ja yrityksen koon mukaan. Yleiskoulutuksessa annetaan sellaista pätevyyttä, jota voidaan hyödyntää muualla, ja se parantaa koulutettujen työntekijöiden työllistettävyyttä olennaisesti. Tähän tarkoitukseen myönnettävän tuen kilpailua vääristävät vaikutukset ovat vähäisempiä, mikä tarkoittaa sitä, että korkeammat tuki-intensiteetit voidaan vapauttaa ennakkoilmoitusvaatimuksesta. Erityiskoulutus, joka hyödyttää pääasiassa yritystä itseään, aiheuttaa suuremman kilpailun vääristymisen riskin, joten ennakkoilmoitusvaatimuksesta vapautettavan tuen intensiteetin olisi oltava huomattavasti alhaisempi. Koulutus katsotaan luonteeltaan yleiseksi myös silloin, kun se liittyy ympäristönasioiden hallintaan, ympäristöinnovaatioihin tai yritysten sosiaaliseen vastuuseen ja parantaa siten tuensaajan valmiutta edistää ympäristöalan yleisten tavoitteiden saavuttamista.

| (50) | Tietyillä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden ryhmillä on edelleen erityisen suuria vaikeuksia päästä työmarkkinoille. Tästä syystä viranomaisten on perusteltua toteuttaa toimenpiteitä yritysten kannustamiseksi lisäämään erityisesti näihin epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden osuutta työvoimastaan. Työllisyyskustannukset muodostavat osan jokaisen yrityksen tavanomaisista toimintakustannuksista. Onkin erityisen tärkeää, että epäedullisessa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävällä työllisyystuella olisi myönteinen vaikutus kyseisten työntekijäryhmien työllisyysasteeseen ja että se ei pelkästään tarjoaisi yrityksille tilaisuutta alentaa kustannuksia, jotka niiden olisi muussa tapauksessa katettava. Tällainen tuki olisi sen vuoksi vapautettava ennakkoilmoitusvaatimuksesta silloin, kun se todennäköisesti auttaa näitä työntekijäryhmiä palaamaan työmarkkinoille tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden tapauksessa palaamaan pysyvästi työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(50)

Tietyillä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden ryhmillä on edelleen erityisen suuria vaikeuksia päästä työmarkkinoille. Tästä syystä viranomaisten on perusteltua toteuttaa toimenpiteitä yritysten kannustamiseksi lisäämään erityisesti näihin epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden osuutta työvoimastaan. Työllisyyskustannukset muodostavat osan jokaisen yrityksen tavanomaisista toimintakustannuksista. Onkin erityisen tärkeää, että epäedullisessa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävällä työllisyystuella olisi myönteinen vaikutus kyseisten työntekijäryhmien työllisyysasteeseen ja että se ei pelkästään tarjoaisi yrityksille tilaisuutta alentaa kustannuksia, jotka niiden olisi muussa tapauksessa katettava. Tällainen tuki olisi sen vuoksi vapautettava ennakkoilmoitusvaatimuksesta silloin, kun se todennäköisesti auttaa näitä työntekijäryhmiä palaamaan työmarkkinoille tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden tapauksessa palaamaan pysyvästi työmarkkinoille.

| (51) | On aiheellista laatia siirtymäsäännöksiä tuelle, joka on myönnetty ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja jota perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn velvollisuuden vastaisesti ei ole ilmoitettu. Kun perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen annettu komission asetus (EY) N:o 1628/2006 kumotaan, sellaisten voimassa olevien alueellisten investointiohjelmien, joille on myönnetty poikkeus, toteutusta voidaan jatkaa kyseisessä asetuksessa säädetyin edellytyksin asetuksen 9 artiklan 2 kohdan viimeisen luetelmakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

On aiheellista laatia siirtymäsäännöksiä tuelle, joka on myönnetty ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja jota perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn velvollisuuden vastaisesti ei ole ilmoitettu. Kun perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen annettu komission asetus (EY) N:o 1628/2006 kumotaan, sellaisten voimassa olevien alueellisten investointiohjelmien, joille on myönnetty poikkeus, toteutusta voidaan jatkaa kyseisessä asetuksessa säädetyin edellytyksin asetuksen 9 artiklan 2 kohdan viimeisen luetelmakohdan mukaisesti.

| (52) | Kun otetaan huomioon komission kokemus tällä alalla ja erityisesti se, että valtiontukipolitiikkaa on yleensä tarkistettava tihein väliajoin, tämän asetuksen voimassaoloaikaa on syytä rajoittaa. Jos tämän asetuksen voimassaolo päättyy eikä sitä pidennetä, tällä asetuksella poikkeuksen saaneisiin tukiohjelmiin olisi sovellettava poikkeusta vielä kuuden kuukauden ajan, jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi sopeutumisaikaa. |
| --- | --- |

(52)

Kun otetaan huomioon komission kokemus tällä alalla ja erityisesti se, että valtiontukipolitiikkaa on yleensä tarkistettava tihein väliajoin, tämän asetuksen voimassaoloaikaa on syytä rajoittaa. Jos tämän asetuksen voimassaolo päättyy eikä sitä pidennetä, tällä asetuksella poikkeuksen saaneisiin tukiohjelmiin olisi sovellettava poikkeusta vielä kuuden kuukauden ajan, jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi sopeutumisaikaa.

| (53) | Seuraavat asetukset olisi kumottava: asetus (EY) N:o 70/2001, asetus (EY) N:o 68/2001, asetus (EY) N:o 2204/2002 ja asetus (EY) N:o 1628/2006, |
| --- | --- |

(53)

Seuraavat asetukset olisi kumottava: asetus (EY) N:o 70/2001, asetus (EY) N:o 68/2001, asetus (EY) N:o 2204/2002 ja asetus (EY) N:o 1628/2006,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin tukimuotoihin:

| a) | alueellinen investointi- ja työllisyystuki; |
| --- | --- |

a)

alueellinen investointi- ja työllisyystuki;

| b) | pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki; |
| --- | --- |

b)

pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki;

| c) | ympäristönsuojeluun myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

c)

ympäristönsuojeluun myönnettävä tuki;

| d) | konsulttipalveluihin ja pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

d)

konsulttipalveluihin ja pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki;

| e) | riskipääoman muodossa myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

e)

riskipääoman muodossa myönnettävä tuki;

| f) | tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

f)

tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki;

| g) | koulutustuki; |
| --- | --- |

g)

koulutustuki;

| h) | epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki. |
| --- | --- |

h)

epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki.

2.   Tätä asetusta ei sovelleta:

| a) | vientiin liittyvään toimintaan myönnettävään tukeen eli tukeen, joka on suoraan sidoksissa vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin; |
| --- | --- |

a)

vientiin liittyvään toimintaan myönnettävään tukeen eli tukeen, joka on suoraan sidoksissa vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin;

| b) | tukeen, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella. |
| --- | --- |

b)

tukeen, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella.

3.   Tätä asetusta sovelletaan tukeen kaikilla toimialoilla lukuun ottamatta seuraavia:

| a) | neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (22) soveltamisalaan kuuluvilla kalastus- ja vesiviljelyaloilla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, riskipääoman muodossa myönnettävää tukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea sekä epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea; |
| --- | --- |

a)

neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (22) soveltamisalaan kuuluvilla kalastus- ja vesiviljelyaloilla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, riskipääoman muodossa myönnettävää tukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea sekä epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea;

| b) | perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, riskipääoman muodossa myönnettävää tukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, ympäristönsuojelutukea sekä epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea; |
| --- | --- |

b)

perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, riskipääoman muodossa myönnettävää tukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, ympäristönsuojelutukea sekä epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea;

| c) | perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoille saattamisen alalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki seuraavissa tapauksissa:






  i) | kun tuen määrä on vahvistettu alkutuottajilta ostettujen tai kyseisten yritysten markkinoille saattamien tuotteiden hinnan tai määrän mukaan; tai |
| --- | --- | --- |

c)

perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoille saattamisen alalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki seuraavissa tapauksissa:

i)

kun tuen määrä on vahvistettu alkutuottajilta ostettujen tai kyseisten yritysten markkinoille saattamien tuotteiden hinnan tai määrän mukaan; tai

| ii) | kun tuen ehtona on, että se siirretään osittain tai kokonaan alkutuottajille; |
| --- | --- |

ii)

kun tuen ehtona on, että se siirretään osittain tai kokonaan alkutuottajille;

| d) | kivihiilialalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, tutkimus- ja kehitystukea sekä ympäristönsuojelutukea; |
| --- | --- |

d)

kivihiilialalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta koulutustukea, tutkimus- ja kehitystukea sekä ympäristönsuojelutukea;

| e) | teräsalalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta ympäristönsuojelutukea, koulutustukea sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea; |
| --- | --- |

e)

teräsalalla toimiville yrityksille myönnettävä tuki, lukuun ottamatta ympäristönsuojelutukea, koulutustukea sekä epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea;

| f) | laivanrakennusalalla toimiville yrityksille myönnettävä alueellinen tuki; |
| --- | --- |

f)

laivanrakennusalalla toimiville yrityksille myönnettävä alueellinen tuki;

| g) | synteettikuitujen (23) alalla toimiville yrityksille myönnettävä alueellinen tuki. |
| --- | --- |

g)

synteettikuitujen (23) alalla toimiville yrityksille myönnettävä alueellinen tuki.

4.   Tätä asetusta ei sovelleta tietyille tehdasteollisuuteen tai palvelualaan sisältyville toimialoille suunnattuihin alueellisiin tukiohjelmiin. Matkailutoimintaa koskevia ohjelmia ei katsota tietyille aloille suunnatuiksi.

5.   Tätä asetusta ei sovelleta suurille yrityksille myönnettyyn tapauskohtaiseen yksittäiseen tukeen, lukuun ottamatta 11 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tapauksia.

6.   Tätä asetusta ei sovelleta seuraavaan tukeen:

| a) | tukiohjelmat, joissa ei nimenomaisesti suljeta pois mahdollisuutta yksittäisen tuen maksamiseen yritykselle, jota koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi; |
| --- | --- |

a)

tukiohjelmat, joissa ei nimenomaisesti suljeta pois mahdollisuutta yksittäisen tuen maksamiseen yritykselle, jota koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi;

| b) | tapauskohtainen yksittäinen tuki yritykselle, jota koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi; |
| --- | --- |

b)

tapauskohtainen yksittäinen tuki yritykselle, jota koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi;

| c) | tuki vaikeuksissa oleville yrityksille. |
| --- | --- |

c)

tuki vaikeuksissa oleville yrityksille.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’tuella’ toimenpiteitä, jotka täyttävät kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet; |
| --- | --- |

1)

’tuella’ toimenpiteitä, jotka täyttävät kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet;

| 2) | ’tukiohjelmalla’ säädöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan muita täytäntöönpanotoimenpiteitä vaatimatta myöntää vaatimatta yrityksille, jotka määritellään säädöksessä yleisesti ja käsitteellisesti, sekä säädöstä, jonka perusteella tiettyyn hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle toistaiseksi ja/tai rajoittamaton määrä; |
| --- | --- |

2)

’tukiohjelmalla’ säädöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan muita täytäntöönpanotoimenpiteitä vaatimatta myöntää vaatimatta yrityksille, jotka määritellään säädöksessä yleisesti ja käsitteellisesti, sekä säädöstä, jonka perusteella tiettyyn hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle toistaiseksi ja/tai rajoittamaton määrä;

| 3) | ’tapauskohtaisella yksittäisellä tuella’ yksittäistä tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella; |
| --- | --- |

3)

’tapauskohtaisella yksittäisellä tuella’ yksittäistä tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella;

| 4) | ’tuki-intensiteetillä’ tuen määrää ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

4)

’tuki-intensiteetillä’ tuen määrää ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista;

| 5) | ’läpinäkyvällä tuella’ tukea, jolle on mahdollista laskea ennakkoon tarkka bruttoavustusekvivalentti ilman, että sille olisi tarpeen laatia riskinarviointi; |
| --- | --- |

5)

’läpinäkyvällä tuella’ tukea, jolle on mahdollista laskea ennakkoon tarkka bruttoavustusekvivalentti ilman, että sille olisi tarpeen laatia riskinarviointi;

| 6) | ’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’ tai ’pk-yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät liitteen I mukaiset perusteet; |
| --- | --- |

6)

’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’ tai ’pk-yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät liitteen I mukaiset perusteet;

| 7) | ’suurilla yrityksillä’ yrityksiä, jotka eivät täytä liitteessä I olevia perusteita; |
| --- | --- |

7)

’suurilla yrityksillä’ yrityksiä, jotka eivät täytä liitteessä I olevia perusteita;

| 8) | ’tukialueilla’ aluetukeen oikeutettuja alueita, sellaisina kuin ne ovat määritettyinä kyseiselle jäsenvaltiolle hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013; |
| --- | --- |

8)

’tukialueilla’ aluetukeen oikeutettuja alueita, sellaisina kuin ne ovat määritettyinä kyseiselle jäsenvaltiolle hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013;

| 9) | ’aineellisella omaisuudella’ maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia, koneita ja laitteita; liikenteen alalla, lukuun ottamatta maanteiden rahtiliikennettä ja lentoliikennettä, kuljetusvälineet ja kuljetuslaitteet katsotaan tukikelpoiseksi omaisuudeksi paitsi kun on kyse alueellisesta tuesta; |
| --- | --- |

9)

’aineellisella omaisuudella’ maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia, koneita ja laitteita; liikenteen alalla, lukuun ottamatta maanteiden rahtiliikennettä ja lentoliikennettä, kuljetusvälineet ja kuljetuslaitteet katsotaan tukikelpoiseksi omaisuudeksi paitsi kun on kyse alueellisesta tuesta;

| 10) | ’aineettomalla omaisuudella’ omaisuutta, joka perustuu tekniikan siirtoon tai patenttioikeuksien, käyttölupien, taitotiedon tai patentoimattoman teknisen tietämyksen hankintaan; |
| --- | --- |

10)

’aineettomalla omaisuudella’ omaisuutta, joka perustuu tekniikan siirtoon tai patenttioikeuksien, käyttölupien, taitotiedon tai patentoimattoman teknisen tietämyksen hankintaan;

| 11) | ’suurella investointihankkeella’ käyttöomaisuuteen tehtyä investointia, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa EUR laskettuina tuen myöntämispäivän hintojen ja valuuttakurssien mukaan; |
| --- | --- |

11)

’suurella investointihankkeella’ käyttöomaisuuteen tehtyä investointia, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat yli 50 miljoonaa EUR laskettuina tuen myöntämispäivän hintojen ja valuuttakurssien mukaan;

| 12) | ’työntekijöiden määrällä’ vuosityöyksiköiden (VTY) määrää eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää, kun osa-aikatyön sekä kausityön määrä lasketaan vuosityöyksiköiden murto-osina; |
| --- | --- |

12)

’työntekijöiden määrällä’ vuosityöyksiköiden (VTY) määrää eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää, kun osa-aikatyön sekä kausityön määrä lasketaan vuosityöyksiköiden murto-osina;

| 13) | ’investointihankkeella suoraan luoduilla työpaikoilla’ työpaikkoja, jotka liittyvät investoinnin kohteena olevaan toimintaan; näihin kuuluvat työpaikat, jotka on luotu investoinnin aiheuttaman kapasiteetin käyttöasteen nousun vuoksi; |
| --- | --- |

13)

’investointihankkeella suoraan luoduilla työpaikoilla’ työpaikkoja, jotka liittyvät investoinnin kohteena olevaan toimintaan; näihin kuuluvat työpaikat, jotka on luotu investoinnin aiheuttaman kapasiteetin käyttöasteen nousun vuoksi;

| 14) | ’palkkakustannuksilla’ tuensaajan kyseessä olevan työpaikan osalta tosiasiallisesti suorittamien maksujen kokonaismäärää, joka koostuu:






  a) | bruttopalkasta eli palkasta ennen veroja; ja |
| --- | --- | --- |

14)

’palkkakustannuksilla’ tuensaajan kyseessä olevan työpaikan osalta tosiasiallisesti suorittamien maksujen kokonaismäärää, joka koostuu:

a)

bruttopalkasta eli palkasta ennen veroja; ja

| b) | pakollisista maksuista, kuten sosiaaliturvamaksuista; |
| --- | --- |

b)

pakollisista maksuista, kuten sosiaaliturvamaksuista;

| 15) | ’pk-yrityksille myönnettävällä investointi- ja työllisyystuella’ tukea, joka täyttää 12 artiklassa säädetyt edellytykset; |
| --- | --- |

15)

’pk-yrityksille myönnettävällä investointi- ja työllisyystuella’ tukea, joka täyttää 12 artiklassa säädetyt edellytykset;

| 16) | ’investointituella’ seuraavissa artikloissa tarkoitettuja tukimuotoja: alueellista investointi- ja työllisyystukea koskeva 11 artikla, pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea koskeva 12 artikla ja ympäristönsuojeluun myönnettävää investointitukea koskevat 14-18 artikla; |
| --- | --- |

16)

’investointituella’ seuraavissa artikloissa tarkoitettuja tukimuotoja: alueellista investointi- ja työllisyystukea koskeva 11 artikla, pk-yrityksille myönnettävää investointi- ja työllisyystukea koskeva 12 artikla ja ympäristönsuojeluun myönnettävää investointitukea koskevat 14-18 artikla;

| 17) | ’epäedullisessa asemassa olevalla työntekijällä’ henkilöä, joka kuuluu johonkin seuraavien henkilöiden muodostamista ryhmistä:






  a) | henkilöt, jotka eivät ole ollut vakinaisessa työssä kuuden viime kuukauden aikana; |
| --- | --- | --- |

17)

’epäedullisessa asemassa olevalla työntekijällä’ henkilöä, joka kuuluu johonkin seuraavien henkilöiden muodostamista ryhmistä:

a)

henkilöt, jotka eivät ole ollut vakinaisessa työssä kuuden viime kuukauden aikana;

| b) | henkilöt, joilla ei ole keskiasteen koulutusta eikä ammatillista pätevyyttä (ISCED 3); |
| --- | --- |

b)

henkilöt, joilla ei ole keskiasteen koulutusta eikä ammatillista pätevyyttä (ISCED 3);

| c) | yli 50-vuotiaat henkilöt; |
| --- | --- |

c)

yli 50-vuotiaat henkilöt;

| d) | yksin elävät aikuiset henkilöt, joilla on vähintään yksi huollettava; |
| --- | --- |

d)

yksin elävät aikuiset henkilöt, joilla on vähintään yksi huollettava;

| e) | naiset, jotka työskentelevät alalla tai ammatissa, jolle on ominaista sukupuolijakauman epätasapaino, joka on 25 prosenttia suurempi kuin keskimääräinen kansallinen sukupuolijakauman epätasapaino; |
| --- | --- |

e)

naiset, jotka työskentelevät alalla tai ammatissa, jolle on ominaista sukupuolijakauman epätasapaino, joka on 25 prosenttia suurempi kuin keskimääräinen kansallinen sukupuolijakauman epätasapaino;

| f) | jäsenvaltion etniseen vähemmistöön kuuluva henkilö, joka tarvitsee kieli- tai ammatillista koulutusta tai työkokemusta, jotta hänen mahdollisuutensa vakituisen työpaikan saamiseen paranevat; |
| --- | --- |

f)

jäsenvaltion etniseen vähemmistöön kuuluva henkilö, joka tarvitsee kieli- tai ammatillista koulutusta tai työkokemusta, jotta hänen mahdollisuutensa vakituisen työpaikan saamiseen paranevat;

| 18) | ’alentuneesti työkykyisellä työntekijällä’ henkilöä:






  a) | joka on todettu kansallisen lain mukaan alentuneesti työkykyiseksi; tai |
| --- | --- | --- |

18)

’alentuneesti työkykyisellä työntekijällä’ henkilöä:

a)

joka on todettu kansallisen lain mukaan alentuneesti työkykyiseksi; tai

| b) | jolla on todettu rajoite, joka johtuu ruumiillisesta tai henkisestä vammasta tai mielenterveydellisistä syistä; |
| --- | --- |

b)

jolla on todettu rajoite, joka johtuu ruumiillisesta tai henkisestä vammasta tai mielenterveydellisistä syistä;

| 19) | ’suojatyöllä’ työpaikkaa toimipaikassa, jonka työntekijöistä vähintään 50 prosenttia on alentuneesti työkykyisiä henkilöitä; |
| --- | --- |

19)

’suojatyöllä’ työpaikkaa toimipaikassa, jonka työntekijöistä vähintään 50 prosenttia on alentuneesti työkykyisiä henkilöitä;

| 20) | ’tuetulla työllistymisellä’ alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työskentelyä toimipaikassa, jossa tarjotaan henkilökohtaista apua tai tukea mutta joka ei ole suojatyöympäristö; |
| --- | --- |

20)

’tuetulla työllistymisellä’ alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työskentelyä toimipaikassa, jossa tarjotaan henkilökohtaista apua tai tukea mutta joka ei ole suojatyöympäristö;

| 21) | ’maataloustuotteella’:






  a) | perustamissopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita, asetuksen (EY) N:o 104/2000 soveltamisalaan kuuluvia kalastus- ja vesiviljelytuotteita lukuun ottamatta; |
| --- | --- | --- |

21)

’maataloustuotteella’:

a)

perustamissopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita, asetuksen (EY) N:o 104/2000 soveltamisalaan kuuluvia kalastus- ja vesiviljelytuotteita lukuun ottamatta;

| b) | CN-koodeihin 4502, 4503 ja 4504 kuuluvia tuotteita (korkkituotteet); |
| --- | --- |

b)

CN-koodeihin 4502, 4503 ja 4504 kuuluvia tuotteita (korkkituotteet);

| c) | neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1898/87 (24) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja maitoa ja maitotuotteita jäljitteleviä tuotteita tai niiden korvikkeita; |
| --- | --- |

c)

neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1898/87 (24) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja maitoa ja maitotuotteita jäljitteleviä tuotteita tai niiden korvikkeita;

| 22) | ’maataloustuotteiden jalostamisella’ maataloustuotteen käsittelyä niin, että myös käsittelyn tuloksena saatava tuote on maataloustuote, lukuun ottamatta maatilatoimintaa, joka on tarpeen eläin- tai kasvituotteen valmistelemiseksi ensimyyntiä varten; |
| --- | --- |

22)

’maataloustuotteiden jalostamisella’ maataloustuotteen käsittelyä niin, että myös käsittelyn tuloksena saatava tuote on maataloustuote, lukuun ottamatta maatilatoimintaa, joka on tarpeen eläin- tai kasvituotteen valmistelemiseksi ensimyyntiä varten;

| 23) | ’maataloustuotteen markkinoille saattamisella’ tavaran pitämistä tai esille panemista myyntiä varten, myytäväksi tarjoamista, toimittamista tai muulla tavoin markkinoille saattamista lukuun ottamatta ensimyyntiä jälleenmyyjille tai jatkojalostajille ensituottajan toimesta tai tuotteen valmistamista tällaista ensimyyntiä varten; alkutuottajan suorittama tuotteen myynti loppukäyttäjälle katsotaan markkinoille saattamiseksi, jos se tapahtuu erillisissä, kyseiseen tarkoitukseen varatuissa tiloissa; |
| --- | --- |

23)

’maataloustuotteen markkinoille saattamisella’ tavaran pitämistä tai esille panemista myyntiä varten, myytäväksi tarjoamista, toimittamista tai muulla tavoin markkinoille saattamista lukuun ottamatta ensimyyntiä jälleenmyyjille tai jatkojalostajille ensituottajan toimesta tai tuotteen valmistamista tällaista ensimyyntiä varten; alkutuottajan suorittama tuotteen myynti loppukäyttäjälle katsotaan markkinoille saattamiseksi, jos se tapahtuu erillisissä, kyseiseen tarkoitukseen varatuissa tiloissa;

| 24) | ’matkailutoiminnalla’ seuraavaa NACE Rev. 1.1:n luokituksen mukaista liiketoimintaa:






  a) | NACE 55: hotellit ja ravintolat, |
| --- | --- | --- |

24)

’matkailutoiminnalla’ seuraavaa NACE Rev. 1.1:n luokituksen mukaista liiketoimintaa:

a)

NACE 55: hotellit ja ravintolat,

| b) | NACE 63.3: matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien toiminta, muualle luokittelematon matkailua palveleva toiminta, |
| --- | --- |

b)

NACE 63.3: matkatoimistojen ja matkanjärjestäjien toiminta, muualle luokittelematon matkailua palveleva toiminta,

| c) | NACE 92: virkistys-, kulttuuri- ja urheilutoiminta; |
| --- | --- |

c)

NACE 92: virkistys-, kulttuuri- ja urheilutoiminta;

| 25) | ’takaisinmaksettavalla ennakolla’ hankkeeseen myönnettyä lainaa, joka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä ja jonka takaisinmaksuehdot riippuvat tutkimus- ja kehityshankkeen tuloksista. |
| --- | --- |

25)

’takaisinmaksettavalla ennakolla’ hankkeeseen myönnettyä lainaa, joka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä ja jonka takaisinmaksuehdot riippuvat tutkimus- ja kehityshankkeen tuloksista.

| 26) | ’riskipääomalla’ oman pääoman ehtoista tai oman pääoman luonteista rahoitusta yrityksille niiden kasvun varhaisvaiheissa (siemenvaihe, käynnistysvaihe ja laajentamisvaihe); |
| --- | --- |

26)

’riskipääomalla’ oman pääoman ehtoista tai oman pääoman luonteista rahoitusta yrityksille niiden kasvun varhaisvaiheissa (siemenvaihe, käynnistysvaihe ja laajentamisvaihe);

| 27) | ’teräsalalla’ alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (2007-2013) (25) liitteen I kattamia aloja. |
| --- | --- |

27)

’teräsalalla’ alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (2007-2013) (25) liitteen I kattamia aloja.

3 artikla

Poikkeuksen edellytykset

1.   Tukiohjelmat, jotka täyttävät kaikki tämän asetuksen I luvussa säädetyt edellytykset ja tämän asetuksen II luvussa olevat asiaa koskevat säännökset, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että tällaisesta ohjelmasta myönnettävät yksittäiset tuet täyttävät kaikki tämän asetuksen edellytykset ja ohjelma sisältää nimenomaisen viittauksen tähän asetukseen siten, että siinä mainitaan tämän asetuksen nimi ja viite sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Yksittäinen tuki, joka myönnetään 1 kohdassa tarkoitetusta ohjelmasta, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että kyseinen tuki täyttää kaikki tämän asetuksen I luvussa säädetyt edellytykset ja tämän asetuksen II luvussa olevat asiaa koskevat säännökset ja yksittäinen tukitoimenpide sisältää nimenomaisen viittauksen tähän asetukseen siten, että siinä mainitaan tämän asetuksen nimi ja viite sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sekä nimenomaisen viittauksen 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn tunnistenumeroon.

3.   Tapauskohtainen yksittäinen tuki, joka täyttää kaikki tämän asetuksen I luvussa säädetyt edellytykset ja tämän asetuksen II luvussa olevat asiaa koskevat säännökset, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että kyseinen tuki sisältää nimenomaisen viittauksen tähän asetukseen siten, että siinä mainitaan tämän asetuksen nimi ja viite sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sekä nimenomaisen viittauksen 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn tunnistenumeroon.

4 artikla

Tuki-intensiteetti ja tukikelpoiset kustannukset

1.   Tuki-intensiteetin laskemiseksi kaikki käytettävät luvut on ilmaistava ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä. Jos tuki myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määrä on tuen avustusekvivalentti. Useammassa erässä maksettava tuki diskontataan myöntämishetken arvoon. Diskonttauksessa käytettävä korko on myöntämisen aikaan sovellettava viitekorko. Jos tuki myönnetään verovapautuksena tai tulevien verojen alennuksina bruttoavustusekvivalenttina määritetyn tuki-intensiteetin rajoissa, tukierien diskonttaus suoritetaan veroetuuksien voimaantuloajankohtina sovellettavien viitekorkojen perusteella.

2.   Tukikelpoiset kustannukset on osoitettava asiakirjoilla, joiden on oltava selkeitä ja eriteltyjä.

5 artikla

Tuen läpinäkyvyys

1.   Tätä asetusta sovelletaan vain läpinäkyvään tukeen.

Läpinäkyviksi katsotaan erityisesti seuraavat tukimuodot:

| a) | lainoista koostuva tuki, kun bruttoavustusekvivalentti on laskettu tuen myöntämishetkellä voimassa olevan viitekoron perusteella ja siinä otetaan huomioon, että lainalla on tavanomainen vakuus ja/tai siihen liittyy poikkeuksellinen riski; |
| --- | --- |

a)

lainoista koostuva tuki, kun bruttoavustusekvivalentti on laskettu tuen myöntämishetkellä voimassa olevan viitekoron perusteella ja siinä otetaan huomioon, että lainalla on tavanomainen vakuus ja/tai siihen liittyy poikkeuksellinen riski;

| b) | takausohjelmista koostuva tuki, kun bruttoavustusekvivalentin laskemiseen käytettävät menetelmät on hyväksytty sen jälkeen kun niistä on ilmoitettu komissiolle tämän asetuksen tai asetuksen (EY) N:o 1628/2006 mukaisesti ja hyväksytyt menetelmät koskevat nimenomaisesti kyseistä takaustyyppiä ja kyseistä perustana olevien tointen tyyppiä; |
| --- | --- |

b)

takausohjelmista koostuva tuki, kun bruttoavustusekvivalentin laskemiseen käytettävät menetelmät on hyväksytty sen jälkeen kun niistä on ilmoitettu komissiolle tämän asetuksen tai asetuksen (EY) N:o 1628/2006 mukaisesti ja hyväksytyt menetelmät koskevat nimenomaisesti kyseistä takaustyyppiä ja kyseistä perustana olevien tointen tyyppiä;

| c) | verotoimenpiteistä koostuva tuki, kun toimenpiteessä määrätään ylärajasta, jolla voidaan varmistaa, että sovellettavaa kynnysarvoa ei ylitetä. |
| --- | --- |

c)

verotoimenpiteistä koostuva tuki, kun toimenpiteessä määrätään ylärajasta, jolla voidaan varmistaa, että sovellettavaa kynnysarvoa ei ylitetä.

2.   Seuraavia tukimuotoja ei katsota läpinäkyviksi:

| a) | pääomapanoksista koostuva tuki; |
| --- | --- |

a)

pääomapanoksista koostuva tuki;

| b) | riskipääomatoimenpiteistä koostuva tuki, lukuun ottamatta 23 artiklan mukaiset edellytykset täyttävää tukea. |
| --- | --- |

b)

riskipääomatoimenpiteistä koostuva tuki, lukuun ottamatta 23 artiklan mukaiset edellytykset täyttävää tukea.

3.   Takaisinmaksettavien ennakoiden muodossa myönnettävä tuki katsotaan läpinäkyväksi vain siinä tapauksessa, että takaisinmaksettavan ennakon kokonaismäärä ei ylitä tämän asetuksen nojalla sovellettavia kynnysarvoja. Jos kynnysarvo ilmaistaan tuki-intensiteettinä, takaisinmaksettavan ennakon kokonaismäärä, joka ilmaistaan prosentteina tukikelpoisista kustannuksista, ei saa ylittää sovellettavaa tuki-intensiteettiä.

6 artikla

Erillistä ilmoitusta koskevat kynnysarvot

1.   Tätä asetusta ei sovelleta joko tapauskohtaisesti tai ohjelman perusteella myönnettyyn yksittäiseen tukeen, jonka avustusekvivalentti ylittää seuraavat kynnysarvot:

| a) | pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki: 7,5 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin investointihanketta kohden; |
| --- | --- |

a)

pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki: 7,5 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin investointihanketta kohden;

| b) | ympäristönsuojeluun myönnettävä investointituki: 5 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin investointihanketta kohden; |
| --- | --- |

b)

ympäristönsuojeluun myönnettävä investointituki: 5 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin investointihanketta kohden;

| c) | pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki ja pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki: 2 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin hanketta kohden; |
| --- | --- |

c)

pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki ja pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki: 2 miljoonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin hanketta kohden;

| d) | tutkimus- ja kehityshankkeisiin sekä toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki:






  i) | jos hanke on ensisijaisesti perustutkimusta, 20 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden; |
| --- | --- | --- |

d)

tutkimus- ja kehityshankkeisiin sekä toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki:

i)

jos hanke on ensisijaisesti perustutkimusta, 20 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden;

| ii) | jos hanke on ensisijaisesti teollista tutkimusta, 10 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden; |
| --- | --- |

ii)

jos hanke on ensisijaisesti teollista tutkimusta, 10 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden;

| iii) | kaikkien muiden hankkeiden osalta 7,5 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden; |
| --- | --- |

iii)

kaikkien muiden hankkeiden osalta 7,5 miljoonaa EUR yritystä ja hanketta/toteutettavuustutkimusta kohden;

| iv) | jos kyse on Eureka-hankkeesta, i, ii ja iii alakohdan mukaiset määrät kaksinkertaisina; |
| --- | --- |

iv)

jos kyse on Eureka-hankkeesta, i, ii ja iii alakohdan mukaiset määrät kaksinkertaisina;

Hankkeen katsotaan koostuvan ensisijaisesti perustutkimuksesta, jos yli 50 prosentin osuus tukikelpoisista hankekustannuksista aiheutuu perustutkimukseksi katsottavasta toiminnasta, tai ensisijaisesti teollisesta tutkimuksesta, jos yli 50 prosentin osuus tukikelpoisista hankekustannuksista aiheutuu teolliseksi tutkimukseksi katsottavasta toiminnasta. Tapauksissa, joissa hankkeen ensisijaista luonnetta ei voida määrittää, sovelletaan alhaisempaa kynnysarvoa.

| e) | pk-yrityksille myönnettävä tuki teollisoikeuksien kustannuksiin: 5 miljonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin hanketta kohden; |
| --- | --- |

e)

pk-yrityksille myönnettävä tuki teollisoikeuksien kustannuksiin: 5 miljonaa EUR kutakin yritystä ja kutakin hanketta kohden;

| f) | koulutustuki: 2 miljonaa EUR kutakin koulutushanketta kohden; |
| --- | --- |

f)

koulutustuki: 2 miljonaa EUR kutakin koulutushanketta kohden;

| g) | tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseen: 5 miljonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden; |
| --- | --- |

g)

tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseen: 5 miljonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden;

| h) | tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymiseen palkkakustannusten korvaamisen muodossa: 10 miljonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden; |
| --- | --- |

h)

tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymiseen palkkakustannusten korvaamisen muodossa: 10 miljonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden;

| i) | tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymiseen lisäkulujen korvaamisen muodossa: 10 miljoonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden. |
| --- | --- |

i)

tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistymiseen lisäkulujen korvaamisen muodossa: 10 miljoonaa EUR vuodessa kutakin yritystä kohden.

2.   Suuriin investointihankkeisiin myönnettävä alueellinen tuki on ilmoitettava komissiolle, jos kaikista lähteistä myönnetyn tuen kokonaismäärä ylittää 75 prosenttia enimmäismäärästä, joka voitaisiin myöntää investointiin, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa EUR, kun sovelletaan hyväksytyn aluetukikartan mukaisesti suuriin yrityksiin tuen myöntämispäivänä sovellettavaa kiinteää tuen kynnysarvoa.

7 artikla

Kasautuminen

1.   Määritettäessä, noudatetaanko 6 artiklassa säädettyjä erillistä ilmoitusta koskevia kynnysarvoja ja II luvussa säädettyjä tuki-intensiteetin enimmäismääriä, on otettava huomioon tuettuun toimintaan tai hankkeeseen myönnetyn julkisen tuen kokonaismäärä riippumatta siitä, rahoitetaanko tuki paikallisista, alueellisista, kansallisista vai yhteisön myöntämistä varoista.

2.   Tuki, jolle myönnetään poikkeus tällä asetuksella, voi kasautua minkä tahansa muun tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneen tuen kanssa, kunhan kyseiset tukitoimenpiteet koskevat eri yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia.

3.   Tuki, jolle myönnetään poikkeus tällä asetuksella, ei saa kasautua minkään muun tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneen tuen kanssa eikä komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 (26) säädetyt edellytykset täyttävän vähämerkityksisen tuen eikä muun samojen — osittain tai kokonaan päällekkäisten — tukikelpoisten kustannusten kattamiseen myönnetyn yhteisön rahoituksen kanssa, jos kasautuminen aiheuttaisi kyseiseen tukeen tämän asetuksen nojalla sovellettavan korkeimman tuki-intensiteetin tai tukimäärän ylittymisen.

4.   Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, 32 ja 33 artiklassa säädetty alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki voi kasautua tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneen, samat tukikelpoiset kustannukset kattavan tuen kanssa, vaikka tämän asetuksen nojalla sovellettava korkein kynnysarvo ylittyisikin edellyttäen, että kasautuminen ei johda tuki-intensiteettiin, joka olisi yli 100 prosenttia palkkakustannuksista ajalta, jolloin kyseiset työntekijät ovat työllistettyinä.

5.   Tukitoimenpiteiden, joille on myönnetty poikkeus tämän asetuksen nojalla ja joiden tukikelpoiset kustannukset ovat yksilöitävissä, ja tukitoimenpiteiden, joille on myönnetty poikkeus tämän asetuksen nojalla ja joiden tukikelpoiset kustannukset eivät ole yksilöitävissä, kasautumiseen on sovellettava toisessa alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.

Kun kohdeyritys on saanut pääomaa 23 artiklan soveltamisalaan kuuluvan riskipääomatoimenpiteen perusteella ja hakee myöhemmin kolmen vuoden kuluessa ensimmäisen riskipääomainvestoinnin toteutuksesta tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa tukea, tämän asetuksen nojalla sovellettavia tuen kynnysarvoja tai tukikelpoisia enimmäismääriä alennetaan 50 prosenttia yleisesti ottaen ja 20 prosenttia tukialueilla sijaitsevien kohdeyritysten osalta. Alennuksen määrä ei saa ylittää yrityksen saaman riskipääoman kokonaismäärää. Tätä alennusta ei sovelleta tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävään tukeen, jolle myönnetään poikkeus 25-27 artiklan nojalla.

8 artikla

Kannustava vaikutus

1.   Tällä asetuksella myönnetään poikkeus vain tuelle, jolla on kannustava vaikutus.

Tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus, jos se antaa tuensaajalle valmiudet toteuttaa toimintoja tai hankkeita, joita se ei olisi toteuttanut vastaavanlaisina ilman kyseistä tukea.

Alueellisella tuella katsotaan olevan kannustava vaikutus myös siinä tapauksessa, että investointihanketta ei olisi toteutettu ilman tukea kyseisellä tukialueella.

2.   Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville pk-yrityksille myönnettävän tuen osalta 1 kohdassa säädetyn edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos tuensaaja on jättänyt tukihakemuksen kyseiselle jäsenvaltiolle ennen hanketta tai toimintaa koskevien töiden aloittamista.

3.   [Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville suurille yrityksille myönnettävän tuen osalta 1 kohdassa säädetyn edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos 2 kohdassa säädetyn edellytyksen täyttymisen lisäksi jäsenvaltio on tarkistanut ennen kyseisen yksittäisen tuen myöntämistä, että tuensaajan laatimasta asiakirja-aineistosta saadaan vahvistus sille, että tuella on kannustava vaikutus, käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista perusteista:

| a) | hankkeen/toiminnan suurempi koko tuen seurauksena; |
| --- | --- |

a)

hankkeen/toiminnan suurempi koko tuen seurauksena;

| b) | hankkeen/toiminnan laajempi soveltamisala tuen seurauksena; |
| --- | --- |

b)

hankkeen/toiminnan laajempi soveltamisala tuen seurauksena;

| c) | tuensaajan hankkeen/toiminnan toteuttamiseen käyttämän kokonaismäärän lisääntyminen tuen seurauksena.] |
| --- | --- |

c)

tuensaajan hankkeen/toiminnan toteuttamiseen käyttämän kokonaismäärän lisääntyminen tuen seurauksena.]

4.   Edellä 2 ja 3 kohdassa säädettyjä edellytyksiä ei sovelleta verotoimenpiteisiin, joilla vahvistetaan laillinen oikeus tukeen objektiivisin perustein ja ilman jäsenvaltion harkintavaltaa, jos kyseiset verotoimenpiteet on annettu ennen tuetun hankkeen tai toiminnan toteutukseen liittyvän töiden aloittamista.

5.   Jos 1-4 kohdan mukaiset edellytykset eivät täyty, koko tukitoimenpiteelle ei myönnetä poikkeusta tämän asetuksen nojalla.

9 artikla

Läpinäkyvys ja valvonta

1.   Viimeistään kymmenen työpäivää ennen yksittäisen tuen myöntämistä jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sähköisessä muodossa yhteenveto kyseistä tukea koskevista tiedoista käyttäen vakiintunutta komission tietotekniikkasovellusta ja [liitteessä III] oleva lomaketta sen julkaisemiseksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja komission verkkosivustolla. Viiden työpäivän kuluessa kyseisen yhteenvedon vastaanottamisesta komissio lähettää jäsenvaltiolle vastaanottoilmoituksen, johon on merkitty kyseisen tukitoimenpiteen tunnistenumero.

2.   Välittömästi sen jälkeen, kun tukiohjelma on tullut voimaan tai tapauskohtainen yksittäinen tuki on myönnetty tämän asetuksen nojalla, jäsenvaltioiden on julkaistava Internetissä kyseisen tukitoimenpiteen koko teksti sekä ilmoitettava kyseisen tuen myöntämisperusteet ja -edellytykset ja tuen myöntävän viranomaisen nimi. Verkkosivun osoite on ilmoitettava komissiolle yhdessä 1 kohdan nojalla tukea koskevista tiedoista vaadittavan yhteenvedon kanssa. Se on sisällytettävä myös 5 kohdan mukaisesti toimitettavaan vuosikertomukseen.

3.   Jäsenvaltioiden on viitattava komission 1 kohdan nojalla antamaan tunnistenumeroon jokaisessa lopulliselle tuensaajalle osoitetussa tuen myöntämistä koskevassa toimenpiteessä lukuun ottamatta verotoimenpiteiden muodossa myönnettävää tukea.

4.   Aina kun myönnetään yksittäistä tukea tutkimus- ja kehityshankkeita koskevasta voimassa olevasta tukiohjelmasta, joka kuuluu 25 artiklan soveltamisalaan, ja yksittäisen tuen määrä on yli 3 miljoonaa EUR tai aina kun myönnetään yksittäistä alueellista tukea suuria investointihankkeita koskevasta voimassa olevasta tukiohjelmasta, josta ei tarvitse ilmoittaa erikseen 6 artiklan nojalla, jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 20 työpäivän kuluessa päivästä, jona toimivaltainen viranomainen myöntää tuen, liitteessä II olevassa vakiolomakkeessa pyydetyt tiedot käyttäen vakiintunutta tietotekniikkasovellusta.

5.   Jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 794/2004 (27) III luvun mukaisesti laadittava sähköisessä muodossa oleva kertomus tämän asetuksen soveltamisesta kultakin kokonaiselta vuodelta tai kultakin osavuodelta, jonka aikana tätä asetusta sovelletaan.

6.   Jäsenvaltioiden on säilytettävä yksityiskohtaiset asiakirjat kustakin yksittäisestä tuesta tai tukiohjelmasta, jolle myönnetään poikkeus tämän asetuksen nojalla. Asiakirja-aineistoon on sisällytettävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttyvät, mukaan lukien tiedot kaikkien niiden yritysten asemasta, joiden oikeus tukeen tai lisään riippuu siitä, katsotaanko niiden olevan asemaltaan pk-yrityksiä, tiedot tuen kannustavasta vaikutuksesta sekä tiedot, joiden perusteella voidaan selvittää tukikelpoisten kustannusten tarkka määrä tätä asetusta sovellettaessa.

Yksittäistä tukea koskevat asiakirjat on säilytettävä kymmenen vuoden ajan lukien päivästä, jona tuki myönnettiin. Tukiohjelmaa koskevat asiakirjat on säilytettävä kymmenen vuoden ajan lukien päivästä, jona kyseisestä ohjelmasta myönnettiin viimeisen kerran tukea.

7.   Komissio valvoo säännöllisesti tukitoimenpiteitä, jotka on annettu sille tiedoksi 1 kohdan nojalla.

8.   Kyseisen jäsenvaltion on toimitettava kirjallisen pyynnön perusteella komissiolle pyynnössä asetettavan määräajan kuluessa kaikki tiedot, jotka komissio katsoo tarvitsevansa voidakseen valvoa tämän asetuksen soveltamista.

Jos kyseisiä tietoja ei toimiteta määräajassa tai yhteisesti sovitussa ajassa, komissio lähettää jäsenvaltiolle muistutuksen, jossa ilmoitetaan uusi määräaika tietojen toimittamiselle. Jos kyseinen jäsenvaltio ei muistutuksesta huolimatta toimita pyydettyjä tietoja, komissio voi, annettuaan kyseiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden ilmaista näkemyksestä asiasta, tehdä päätöksen, jossa todetaan, että kaikki tulevaisuudessa toteutettavat tukitoimenpiteet, joihin sovelletaan tätä asetusta, on ilmoitettava komissiolle.

10 artikla

Investointitukeen sovellettavat erityisedellytykset

1.   Jotta investoinnit voitaisiin katsoa tässä asetuksessa tarkoitetuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi, niiden on koostuttava seuraavista:

| a) | investoinnista sellaisiin aineelliseen ja/tai aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy uuden toimipaikan perustamiseen, olemassa olevan toimipaikan laajentamiseen, toimipaikan tuotannon monipuolistamiseen uusiin lisätuotteisiin tai olemassa olevan toimipaikan tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen; tai |
| --- | --- |

a)

investoinnista sellaisiin aineelliseen ja/tai aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy uuden toimipaikan perustamiseen, olemassa olevan toimipaikan laajentamiseen, toimipaikan tuotannon monipuolistamiseen uusiin lisätuotteisiin tai olemassa olevan toimipaikan tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen; tai

| b) | toimipaikkaan välittömästi liittyvän käyttöomaisuuden hankinnasta, jos toimipaikka on suljettu tai olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, ja käyttöomaisuuden ostajana on riippumaton sijoittaja; |
| --- | --- |

b)

toimipaikkaan välittömästi liittyvän käyttöomaisuuden hankinnasta, jos toimipaikka on suljettu tai olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, ja käyttöomaisuuden ostajana on riippumaton sijoittaja;

Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota investoinniksi.

2.   Jotta aineeton omaisuus voitaisiin katsoa tässä asetuksessa tarkoitetuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi, sen on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | sitä on käytettävä ainoastaan tukea saavassa toimipaikassa; |
| --- | --- |

a)

sitä on käytettävä ainoastaan tukea saavassa toimipaikassa;

| b) | se on katsottava poistokelpoiseksi omaisuudeksi; |
| --- | --- |

b)

se on katsottava poistokelpoiseksi omaisuudeksi;

| c) | se on ostettava kolmansilta markkinaehdoin ilman että ostaja kykenisi käyttämään neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (28) 3 artiklassa tarkoitettua määräysvaltaa suhteessa myyjään tai päinvastoin; |
| --- | --- |

c)

se on ostettava kolmansilta markkinaehdoin ilman että ostaja kykenisi käyttämään neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (28) 3 artiklassa tarkoitettua määräysvaltaa suhteessa myyjään tai päinvastoin;

| d) | se on sisällytettävä yrityksen omaisuuteen ja pysyttävä tukea saavan toimipaikan hallussa vähintään viiden vuoden ajan tai pk-yritysten tapauksessa kolmen vuoden ajan. |
| --- | --- |

d)

se on sisällytettävä yrityksen omaisuuteen ja pysyttävä tukea saavan toimipaikan hallussa vähintään viiden vuoden ajan tai pk-yritysten tapauksessa kolmen vuoden ajan.

3.   Jotta investointihankkeella suoraan luodut työpaikat voitaisiin katsoa tässä asetuksessa tarkoitetuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi, niiden on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | työpaikat on luotava kolmen vuoden kuluessa investoinnin loppuun saattamisesta; ja |
| --- | --- |

a)

työpaikat on luotava kolmen vuoden kuluessa investoinnin loppuun saattamisesta; ja

| b) | investointihankkeen tuloksena kyseisen toimipaikan työntekijöiden nettomäärän on lisäännyttävä viimeisen 12 kuukauden keskiarvoon verrattuna; ja |
| --- | --- |

b)

investointihankkeen tuloksena kyseisen toimipaikan työntekijöiden nettomäärän on lisäännyttävä viimeisen 12 kuukauden keskiarvoon verrattuna; ja

| c) | luodut työpaikat on säilytettävä suurten yritysten tapauksessa vähintään viiden vuoden ajan ja pk-yritysten tapauksessa vähintään kolmen vuoden ajan. |
| --- | --- |

c)

luodut työpaikat on säilytettävä suurten yritysten tapauksessa vähintään viiden vuoden ajan ja pk-yritysten tapauksessa vähintään kolmen vuoden ajan.

II LUKU

ERI TUKIMUOTOJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

1 JAKSO

Alueellinen tuki

11 artikla

Alueellinen investointi- ja työllisyystuki

1.   Alueelliset investointi- ja työllisyystukiohjelmat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

Tapauskohtainen tuki, jota käytetään ainoastaan täydentämään alueellisten investointi- ja työllisyystukiohjelmien perusteella myönnettyä tukea ja jonka määrä on enintään 50 prosenttia investointiin myönnettävästä kokonaistuesta, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että myönnettävä tapauskohtainen tuki täyttää suoraan kaikki tämän asetuksen edellytykset.

2.   Tuki on myönnettävä aluetukeen oikeutetuilla alueilla siten kuin kyseiselle jäsenvaltiolle hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013 määritetään. Investoinnin on säilyttävä tukea saaneella alueella vähintään viiden vuoden ajan tai pk-yritysten tapauksessa kolmen vuoden ajan sen jälkeen, kun koko investointi on saatettu päätökseen. Tämä ei estä sellaisen tuotantolaitoksen tai laitteen korvaamista, joka on vanhentunut tekniikan nopean kehittymisen vuoksi, jos taloudellista toimintaa jatketaan kyseisellä alueella säädetyn vähimmäisajan.

3.   Tarkasteluajankohdan bruttoavustusekvivalenttina ilmaistu tuki-intensiteetti ei saa ylittää tuen myöntämisajankohtana voimassa olevaa, alueelliselle tuelle asetettua kynnysarvoa sillä alueella, jolla investointi toteutetaan, sellaisena kuin se määritetään kyseiselle jäsenvaltiolle hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013.

4.   Lukuun ottamatta suuriin investointihankkeisiin myönnettävää tukea ja liikenteen alalla myönnettävää alueellista tukea, 3 kohdassa vahvistettuja kynnysarvoja voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

5.   Kynnysarvoja, jotka vahvistetaan 3 kohdassa, sovelletaan tuki-intensiteettiin, joka lasketaan joko prosentteina investoinnin tukikelpoisista aineellisista ja aineettomista kustannuksista tai prosentteina investointihankkeella suoraan luotuun työpaikkaan palkatun henkilön arvioiduista palkkakustannuksista laskettuina kahden vuoden ajalta tai näiden kahden yhdistelmänä edellyttäen, että tuki ei ylitä vain toista näistä laskutavoista soveltamalla saatua suurinta mahdollista tuen määrää.

6.   Kun tuki lasketaan aineellisten tai aineettomien investointikustannusten tai yritysostojen tapauksessa hankintakustannusten perusteella, tuensaajan on rahoitettava osaltaan vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista joko omilla varoillaan tai ulkopuolisella rahoituksella, johon ei liity julkista tukea. Jos kyseisen jäsenvaltion aluetukikartan mukaisesti hyväksytty tuki-intensiteetin enimmäismäärä, jota on korotettu 4 kohdan mukaisesti, on kuitenkin yli 75 prosenttia, tuensaajan rahoitusosuutta pienennetään vastaavasti. Jos tuki lasketaan aineellisten tai aineettomien investointikustannusten perusteella, siihen sovelletaan myös 7 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

7.   Toimipaikan oston yhteydessä on otettava huomioon ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat omaisuuserien ostamisesta kolmansilta edellyttäen, että kauppa on toteutettu markkinaehdoin. Jos kauppaan liittyy muita investointeja, näistä aiheutuvat kustannukset on lisättävä hankintakustannuksiin.

Kustannukset, jotka liittyvät muiden omaisuuserien kuin maa-alueiden ja rakennusten hankintaan vuokrasopimuksella, on otettava huomioon ainoastaan, jos vuokrasopimus tehdään rahoitusleasingin muodossa ja siihen sisältyy velvoite kyseisen omaisuuserän ostamisesta vuokrasopimuksen päätyttyä; jos maa-alueita ja rakennuksia hankitaan vuokrasopimuksella, vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään viisi vuotta investointihankkeen arvioidun toteuttamisajankohdan jälkeen tai kolme vuotta, kun on kyse pk-yrityksistä.

Lukuun ottamatta pk-yrityksiä ja yritysostoja, hankittujen omaisuuserien on oltava uusia. Yritysostojen tapauksessa on vähennettävä omaisuuserät, joiden hankkimiseen on saatu tukea jo ennen ostoa. Pk-yritysten tapauksessa voidaan ottaa huomioon aineettomaan omaisuuteen tehdyistä investoinneista aiheutuvat kokonaiskustannukset. Suurten yritysten tapauksessa tällaisista kustannuksista tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan enintään 50 prosenttia hankkeeseen tehtyjen investointien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

8.   Jos tuki lasketaan palkkakustannusten perusteella, luotujen työpaikkojen on liityttävä suoraan investointihankkeeseen.

9.   Poiketen siitä, mitä 3 ja 4 kohdassa säädetään, maataloustuotteiden jalostamiseen ja markkinoille saattamiseen tehtävien investointien tuki-intensiteettien enimmäismäärät voidaan vahvistaa seuraavasti:

| a) | 50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla ja 40 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueelliseen tukeen oikeutetuilla alueilla siten kuin kyseisille jäsenvaltioille hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013 määritetään, jos tuensaaja on pieni tai keskisuuri yritys; |
| --- | --- |

a)

50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla ja 40 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueelliseen tukeen oikeutetuilla alueilla siten kuin kyseisille jäsenvaltioille hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013 määritetään, jos tuensaaja on pieni tai keskisuuri yritys;

| b) | 25 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla ja 20 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueelliseen tukeen oikeutetuilla alueilla siten kuin kyseisille jäsenvaltioille hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013 määritetään, jos tuensaajayrityksessä on vähemmän kuin 750 työntekijää ja/tai sen liikevaihto on pienempi kuin 200 miljoonaa EUR laskettuna liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

25 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla ja 20 prosenttia tukikelpoisista investoinneista muilla alueelliseen tukeen oikeutetuilla alueilla siten kuin kyseisille jäsenvaltioille hyväksytyssä aluetukikartassa vuosiksi 2007-2013 määritetään, jos tuensaajayrityksessä on vähemmän kuin 750 työntekijää ja/tai sen liikevaihto on pienempi kuin 200 miljoonaa EUR laskettuna liitteen I mukaisesti.

10.   Jotta suurta investointia ei olisi mahdollista jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin, suuri investointihanke katsotaan yhdeksi investointihankkeeksi, jos sama yritys tai samat yritykset toteuttavat investoinnin kolmen vuoden aikana ja jos se koostuu käyttöomaisuudesta, jota ei voida jakaa osiin taloudellisesti kannattavasti.

2 JAKSO

Pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki

12 artikla

Pk-yrityksille myönnettävä investointi- ja työllisyystuki

1.   Pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi myönnettävä investointituki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään:

| a) | 20 prosenttia, kun on kyse pienistä yrityksistä; |
| --- | --- |

a)

20 prosenttia, kun on kyse pienistä yrityksistä;

| b) | 10 prosenttia, kun on kyse keskisuurista yrityksistä. |
| --- | --- |

b)

10 prosenttia, kun on kyse keskisuurista yrityksistä.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat:

| a) | investoinnin tukikelpoiset aineelliset ja aineettomat kustannukset; tai |
| --- | --- |

a)

investoinnin tukikelpoiset aineelliset ja aineettomat kustannukset; tai

| b) | investointihankkeella suoraan luotujen työpaikkojen arvioidut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta. |
| --- | --- |

b)

investointihankkeella suoraan luotujen työpaikkojen arvioidut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta.

4.   Kun investointi koskee perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden jalostamista ja markkinoille saattamista, tuki-intensiteetti on enintään:

| a) | 75 prosenttia tukikelpoisista investoinneista syrjäisimmillä alueilla; |
| --- | --- |

a)

75 prosenttia tukikelpoisista investoinneista syrjäisimmillä alueilla;

| b) | 65 prosenttia tukikelpoisista investoinneista neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 (29) tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla; |
| --- | --- |

b)

65 prosenttia tukikelpoisista investoinneista neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2019/93 (29) tarkoitetuilla pienillä Egeanmeren saarilla;

| c) | 50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoisilla alueilla; |
| --- | --- |

c)

50 prosenttia tukikelpoisista investoinneista perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoisilla alueilla;

| d) | 40 prosenttia tukikelpoisista investoinneista kaikilla muilla alueilla. |
| --- | --- |

d)

40 prosenttia tukikelpoisista investoinneista kaikilla muilla alueilla.

3 JAKSO

Ympäristönsuojeluun myönnettävä tuki

13 artikla

Määritelmät

Tässä jaksossa tarkoitetaan:

| a) | ’ympäristönsuojelulla’ kaikkia toimenpiteitä, joilla pyritään korjaamaan tai ennaltaehkäisemään fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, pienentää tällaisten haittojen riskiä tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö; |
| --- | --- |

a)

’ympäristönsuojelulla’ kaikkia toimenpiteitä, joilla pyritään korjaamaan tai ennaltaehkäisemään fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, pienentää tällaisten haittojen riskiä tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö;

| b) | ”energiansäästötoimenpiteillä” toimia, joiden avulla yritykset voivat vähentää tuotantoprosessiensa energiankulutusta, lukuun ottamatta vähemmän energiaa kuluttavien koneiden tai kuljetusvälineiden kehittämistä ja tuotantoa sekä toimia, joiden tarkoituksena on parantaa työturvallisuutta tai -hygieniaa; |
| --- | --- |

b)

”energiansäästötoimenpiteillä” toimia, joiden avulla yritykset voivat vähentää tuotantoprosessiensa energiankulutusta, lukuun ottamatta vähemmän energiaa kuluttavien koneiden tai kuljetusvälineiden kehittämistä ja tuotantoa sekä toimia, joiden tarkoituksena on parantaa työturvallisuutta tai -hygieniaa;

| c) | ”yhteisön normilla” yhteisön pakollista normia, jolla vahvistetaan saavutettava ympäristönsuojelun taso; neuvoston direktiivissä 96/61/EY (30) säädettyjä velvollisuuksia ei katsota tässä asetuksessa tarkoitetuksi yhteisön normiksi; |
| --- | --- |

c)

”yhteisön normilla” yhteisön pakollista normia, jolla vahvistetaan saavutettava ympäristönsuojelun taso; neuvoston direktiivissä 96/61/EY (30) säädettyjä velvollisuuksia ei katsota tässä asetuksessa tarkoitetuksi yhteisön normiksi;

| d) | ”uusiutuvilla energialähteillä” uusiutuvia, muita kuin fossiilisia energialähteitä (tuuli-, aurinko-, maalämpö-, aalto- ja vuorovesienergia, teholtaan alle 10 megawatin vesivoimalat sekä biomassan suora poltto, kaatopaikkakaasut, jäteveden käsittelylaitosten kaasut ja biokaasut); |
| --- | --- |

d)

”uusiutuvilla energialähteillä” uusiutuvia, muita kuin fossiilisia energialähteitä (tuuli-, aurinko-, maalämpö-, aalto- ja vuorovesienergia, teholtaan alle 10 megawatin vesivoimalat sekä biomassan suora poltto, kaatopaikkakaasut, jäteveden käsittelylaitosten kaasut ja biokaasut);

| e) | ”energiantuotannolla uusiutuvista energialähteistä” energian tuottamista prosesseissa, joissa käytetään vain uusiutuvia energialähteitä, ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian lämpöarvona mitattua osuutta sähköstä, joka on tuotettu myös tavanomaisia energialähteitä käyttävissä hybridivoimaloissa, esimerkiksi yhteispoltolla, mukaan lukien varastointijärjestelmien täyttämiseen käytettävä uusiutuva sähkö ja lukuun ottamatta varastointijärjestelmien tuloksena tuotettua sähköä; |
| --- | --- |

e)

”energiantuotannolla uusiutuvista energialähteistä” energian tuottamista prosesseissa, joissa käytetään vain uusiutuvia energialähteitä, ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian lämpöarvona mitattua osuutta sähköstä, joka on tuotettu myös tavanomaisia energialähteitä käyttävissä hybridivoimaloissa, esimerkiksi yhteispoltolla, mukaan lukien varastointijärjestelmien täyttämiseen käytettävä uusiutuva sähkö ja lukuun ottamatta varastointijärjestelmien tuloksena tuotettua sähköä;

| f) | ”yhteistuotannolla” lämpöenergian ja sähkö- ja/tai mekaanisen energian samanaikaista tuottamista samassa prosessissa; |
| --- | --- |

f)

”yhteistuotannolla” lämpöenergian ja sähkö- ja/tai mekaanisen energian samanaikaista tuottamista samassa prosessissa;

| g) | ”tehokkaalla yhteistuotannolla” yhteistuotantoa, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY (31) liitteiden II ja III perusteet ja kyseisen direktiivin 4 artiklassa määritellyt yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot; |
| --- | --- |

g)

”tehokkaalla yhteistuotannolla” yhteistuotantoa, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY (31) liitteiden II ja III perusteet ja kyseisen direktiivin 4 artiklassa määritellyt yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot;

| h) | ”ympäristöverolla” veroa, jonka erityisellä määräytymisperusteella on selkeä kielteinen vaikutus ympäristöön ja jonka tarkoituksena on tiettyjen tavaroiden tai palvelujen verottaminen siten, että ympäristökustannukset voidaan sisällyttää niiden hintaan ja/tai tuottajat ja kuluttajat ohjata ympäristöystävällisempään toimintaan; |
| --- | --- |

h)

”ympäristöverolla” veroa, jonka erityisellä määräytymisperusteella on selkeä kielteinen vaikutus ympäristöön ja jonka tarkoituksena on tiettyjen tavaroiden tai palvelujen verottaminen siten, että ympäristökustannukset voidaan sisällyttää niiden hintaan ja/tai tuottajat ja kuluttajat ohjata ympäristöystävällisempään toimintaan;

| i) | ”aineellisella omaisuudella” tämän asetuksen 3 jaksossa ja poiketen siitä, mitä 2 artiklan 9 kohdassa säädetään, myös maantiekuljetusvälineitä ja -laitteita, jotka katsotaan tukikelpoiseksi aineelliseksi omaisuudeksi. |
| --- | --- |

i)

”aineellisella omaisuudella” tämän asetuksen 3 jaksossa ja poiketen siitä, mitä 2 artiklan 9 kohdassa säädetään, myös maantiekuljetusvälineitä ja -laitteita, jotka katsotaan tukikelpoiseksi aineelliseksi omaisuudeksi.

14 artikla

Yhteisön normien ylittämiseen ympäristönsuojelun alalla myönnettävä investointituki

1.   Ympäristönsuojeluun myönnettävä investointituki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2-5 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuetun investoinnin on täytettävä yksi seuraavista edellytyksistä:

| a) | investointi mahdollistaa sen, että tuensaaja voi vähentää toiminnastaan aiheutuvaa pilaantumista ylittämällä sovellettavat yhteisön normit riippumatta siitä, että voimassa on kansallisia normeja, jotka ovat tiukempia kuin pakolliset yhteisön normit; |
| --- | --- |

a)

investointi mahdollistaa sen, että tuensaaja voi vähentää toiminnastaan aiheutuvaa pilaantumista ylittämällä sovellettavat yhteisön normit riippumatta siitä, että voimassa on kansallisia normeja, jotka ovat tiukempia kuin pakolliset yhteisön normit;

| b) | investointi mahdollistaa sen, että tuensaaja voi vähentää nykyisestä toiminnastaan aiheutuvaa pilaantumista yhteisön normien puuttuessa. |
| --- | --- |

b)

investointi mahdollistaa sen, että tuensaaja voi vähentää nykyisestä toiminnastaan aiheutuvaa pilaantumista yhteisön normien puuttuessa.

3.   Tuki-intensiteetti on enintään 25 prosenttia. (32)

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita yhteisön normeissa vaadittua korkeamman ympäristönsuojelun tason saavuttaminen edellyttää.

5.   Jätehuoltoon liittyviin investointeihin myönnettävälle tuelle ei myönnetä poikkeusta tämän artiklan nojalla.

15 artikla

Pk-yritysten ennakoivaan mukautumiseen tuleviin yhteisön normeihin myönnettävä tuki

1.   Tuki, joka mahdollistaa sen, että pk-yritykset voivat noudattaa korkeamman ympäristönsuojelun tason saavuttamisen mahdollistavia uusia yhteisön normeja, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Edellytyksenä on, että kyseiset yhteisön normit on annettu, mutta niiden täytäntöönpanolle asetettu velvoittava määräaika ei saa olla päättynyt.

Investointi on toteutettava ja saatettava päätökseen vähintään vuotta ennen täytäntöönpanolle asetettua velvoittavaa määräaikaa.

3.   Tuki-intensiteetti on enintään 15 prosenttiyksikköä (33), kun on kyse pienistä yrityksistä, ja 10 prosenttiyksikköä (34), kun on kyse keskisuurista yrityksistä.

4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita yhteisön normeissa vaaditun ympäristönsuojelun tason saavuttaminen edellyttää.

16 artikla

Energiansäästötoimenpiteisiin tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki

1.   Ympäristönsuojeluun myönnettävä investointituki, joka mahdollistaa sen, että yritykset voivat säästää energiaa, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 35 prosenttia. (35)

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita yhteisön normeissa vaadittuja suurempien energiasäästöjen saavuttaminen edellyttää. Tukikelpoisten kustannusten laskentaperusteena on käytettävä ylimääräisiä investointikustannuksia, joista vähennetään pienemmän energiankulutuksen ansiosta saatava toiminnan tuotto investoinnin pitoajan viiden ensimmäisen vuoden ajalta.

17 artikla

Suuritehoiseen yhteistuotantoon tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki

1.   Ympäristönsuojelutuki, joka mahdollistaa sen, että yritykset voivat investoida suuritehoiseen yhteistuotantoon, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 35 prosenttia. (36)

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita suuritehoisen yhteistuotantolaitoksen toteuttaminen edellyttää.

18 artikla

Uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseksi tehtäviin investointeihin myönnettävä ympäristönsuojelutuki

1.   Ympäristönsuojelutuki, joka mahdollistaa sen, että yritykset voivat investoida energian tuottamiseen uusiutuvista energialähteistä, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 35 prosenttia. (37)

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset kustannukset, joita tuensaajalle aiheutuu todellisena energiantuotantona mitattuna kapasiteetiltaan vastaavan tavanomaisen energiantuotantolaitoksen tai tavanomaisen lämmitysjärjestelmän kustannuksiin verrattuna.

19 artikla

Veronalennusten muodossa myönnettävä ympäristönsuojelutuki

1.   Uusien ympäristöverojärjestelmien mukaisen veron alentamisen muodossa myönnettävä ympäristönsuojelutuki, joka täyttää neuvoston direktiivin 2003/96/EY (38) edellytykset, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuen määrä ei saa ylittää yhteisön verotuksen vähimmäistason ja veronalennusta sisältämättömän kansallisen veron erotusta.

Yhteisön verotuksen vähimmäistasoksi katsotaan direktiivin 2003/96/EY mukainen verotuksen vähimmäistaso.

3.   Veronalennukset on myönnettävä jaksoille, joiden kesto on enintään kymmenen vuotta.

4 JAKSO

Pk-yrityksille konsulttipalveluihin ja pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki

20 artikla

Pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki

1.   Pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävä tuki konsulttipalveluihin on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 50 prosenttia.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat ulkopuolisten konsulttien tarjoamista konsulttipalveluista aiheutuvat kustannukset.

Kyseiset palvelut eivät saa olla jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa eivätkä liittyä yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten rutiininomaisiin veroneuvontapalveluihin, säännöllisiin lainopillisiin palveluihin tai mainontaan liittyviin kustannuksiin.

21 artikla

Pk-yritysten osallistumiseen messuille myönnettävä tuki

1.   Pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävä tuki osallistumiseen messuille on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 50 prosenttia.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat kustannukset, jotka aiheutuvat messu- tai näyttelyosaston vuokraamisesta, pystyttämisestä ja hoitamisesta, kun yritys osallistuu ensimmäistä kertaa tietyille messuille tai tiettyyn näyttelyyn.

5 JAKSO

Riskipääoman muodossa myönnettävä tuki

22 artikla

Määritelmät

Tässä jaksossa tarkoitetaan:

| a) | ’omalla pääomalla’ sijoittajien merkitsemiä osakkeita, jotka antavat omistusosuuden yrityksestä; |
| --- | --- |

a)

’omalla pääomalla’ sijoittajien merkitsemiä osakkeita, jotka antavat omistusosuuden yrityksestä;

| b) | ’oman pääoman luonteisella rahoituksella’ rahoitusvälineitä, joiden tuotto haltijalle perustuu pääasiassa kohdeyrityksen voittoihin tai tappioihin ja jotka ovat maksulaiminlyönnin yhteydessä vakuudettomia; |
| --- | --- |

b)

’oman pääoman luonteisella rahoituksella’ rahoitusvälineitä, joiden tuotto haltijalle perustuu pääasiassa kohdeyrityksen voittoihin tai tappioihin ja jotka ovat maksulaiminlyönnin yhteydessä vakuudettomia;

| c) | ’yksityisellä sijoituspääomalla’ yksityisen — ei julkisen — oman pääoman ehtoisen tai oman pääoman luonteisen rahoituksen sijoittamista yrityksiin, joita ei ole noteerattu pörssissä, mukaan lukien pääomasijoittaminen; |
| --- | --- |

c)

’yksityisellä sijoituspääomalla’ yksityisen — ei julkisen — oman pääoman ehtoisen tai oman pääoman luonteisen rahoituksen sijoittamista yrityksiin, joita ei ole noteerattu pörssissä, mukaan lukien pääomasijoittaminen;

| d) | ’siemenvaiheen rahoituksella’ tarkoitetaan käynnistysvaihetta edeltävää, alustavan liikeidean tutkimiseen, arviointiin ja kehittämiseen tarkoitettua rahoitusta; |
| --- | --- |

d)

’siemenvaiheen rahoituksella’ tarkoitetaan käynnistysvaihetta edeltävää, alustavan liikeidean tutkimiseen, arviointiin ja kehittämiseen tarkoitettua rahoitusta;

| e) | ’käynnistysvaiheen rahoituksella’ rahoitusta tuotekehitykseen ja alkumarkkinointiin yrityksille, jotka eivät ole vielä myyneet tuotteitaan tai palvelujaan kaupallisesti eivätkä vielä tuota voittoa; |
| --- | --- |

e)

’käynnistysvaiheen rahoituksella’ rahoitusta tuotekehitykseen ja alkumarkkinointiin yrityksille, jotka eivät ole vielä myyneet tuotteitaan tai palvelujaan kaupallisesti eivätkä vielä tuota voittoa;

| f) | ’laajentamiseen tarvittavalla pääomalla’ rahoitusta, joka on tarkoitettu yrityksen kasvuun ja laajentamiseen riippumatta siitä, onko yritys kannattava tai voittoa tuottava, ja jolla on tarkoitus rahoittaa tuotantokapasiteetin lisäämistä, markkinoiden tai tuotteiden kehittämistä tai lisätä käyttöpääomaa; |
| --- | --- |

f)

’laajentamiseen tarvittavalla pääomalla’ rahoitusta, joka on tarkoitettu yrityksen kasvuun ja laajentamiseen riippumatta siitä, onko yritys kannattava tai voittoa tuottava, ja jolla on tarkoitus rahoittaa tuotantokapasiteetin lisäämistä, markkinoiden tai tuotteiden kehittämistä tai lisätä käyttöpääomaa;

| g) | ’irtautumisstrategialla’ strategiaa, jolla pääomasijoitusrahasto luopuu osuuksistaan mahdollisimman suureen tuottoon tähtäävän suunnitelman mukaisesti; strategiana voi olla esimerkiksi yrityskauppa, alaskirjaus, etuoikeutettujen osakkeiden/lainojen takaisinlunastus, myynti toiselle pääomasijoittajalle, myynti rahoituslaitokselle ja myynti julkisesti, mukaan lukien listautumisanti; |
| --- | --- |

g)

’irtautumisstrategialla’ strategiaa, jolla pääomasijoitusrahasto luopuu osuuksistaan mahdollisimman suureen tuottoon tähtäävän suunnitelman mukaisesti; strategiana voi olla esimerkiksi yrityskauppa, alaskirjaus, etuoikeutettujen osakkeiden/lainojen takaisinlunastus, myynti toiselle pääomasijoittajalle, myynti rahoituslaitokselle ja myynti julkisesti, mukaan lukien listautumisanti;

| h) | ’kohdeyrityksellä’ yritystä, johon sijoittaja tai sijoitusrahasto suunnittelee sijoittavansa. |
| --- | --- |

h)

’kohdeyrityksellä’ yritystä, johon sijoittaja tai sijoitusrahasto suunnittelee sijoittavansa.

23 artikla

Riskipääoman muodossa myönnettävä tuki

1.   Pk-yrityksille suunnatut riskipääomatukiohjelmat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät 2-8 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki on myönnettävä osakkuutena voittoa tavoittelevaan sijoitusrahastoon, jota hoidetaan liiketaloudellisin perustein.

3.   Sijoitusrahaston myöntämien rahoituserien arvo saa olla enintään 1 000 000 EUR kohdeyritystä kohden kullakin 12 kuukauden jaksolla.

4.   Tukialueilla sijaitsevien pk-yritysten ja tukialueiden ulkopuolella sijaitsevien pienten yritysten osalta riskipääomatoimenpide on rajattava siemenvaiheen ja käynnistysvaiheen rahoituksen ja/tai laajentamiseen tarvittavan pääoman tarjoamiseen. Tukialueiden ulkopuolella sijaitsevien keskisuurten yritysten osalta riskipääomatoimenpide on rajattava siemenvaiheen tai ja/tai käynnistysvaiheen rahoituksen tarjoamiseen, eikä se voi koskea laajentamiseen tarvittavaa pääomaa.

5.   Vähintään 70 prosenttia riskipääomatoimenpiteen kokonaismäärärahoista on käytettävä kohdeyrityksiin sijoitettavana oman pääoman ehtoisena tai luonteisena rahoituksena. [Jakso, jonka aikana riskipääomatukiohjelman perusteella voidaan myöntää tukea kohdeyrityksille, saa olla kestoltaan enintään kuusi vuotta.]

6.   Sijoitusrahastojen rahoituksesta vähintään 50 prosenttia on oltava yksityistä sijoituspääomaa tai vähintään 30 prosenttia sellaisten sijoitusrahastojen tapauksessa, joiden kohdeyritykset ovat yksinomaan tukialueilla sijaitsevia pk-yrityksiä. Jäsenvaltioiden on valittava yksityisen sijoituspääoman tarjoajat joko julkisen tarjouskilpailun perusteella tai sijoitusrahastoihin osallistumista koskevan avoimen pyynnön perusteella, jos jäsenvaltiolla ei ole harkintavaltaa rajoittaa rahastoihin osallistuvien pääomasijoittajien lukumäärää.

7.   Jotta voitaisiin varmistaa, että riskipääomatoimenpiteellä tavoitellaan voittoa, on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | kutakin investointia varten laaditaan liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa arvioidaan ennakkoon hankkeen elinkelpoisuutta; ja |
| --- | --- |

a)

kutakin investointia varten laaditaan liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa arvioidaan ennakkoon hankkeen elinkelpoisuutta; ja

| b) | kutakin investointia varten on laadittu selkeä ja realistinen irtautumisstrategia. |
| --- | --- |

b)

kutakin investointia varten on laadittu selkeä ja realistinen irtautumisstrategia.

8.   Jotta voitaisiin varmistaa, että sijoitusrahastoa hoidetaan liiketaloudellisin perustein, on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | sijoitusrahaston ammattimainen hoitaja tai rahastoyhtiö ja rahaston osuudenomistajat ovat tehneet sopimuksen, jossa määrätään, että rahastonhoitajan saama palkkio riippuu tuloksesta, ja jossa määritetään rahaston tavoitteet ja sijoitusten suunniteltu ajoitus; ja |
| --- | --- |

a)

sijoitusrahaston ammattimainen hoitaja tai rahastoyhtiö ja rahaston osuudenomistajat ovat tehneet sopimuksen, jossa määrätään, että rahastonhoitajan saama palkkio riippuu tuloksesta, ja jossa määritetään rahaston tavoitteet ja sijoitusten suunniteltu ajoitus; ja

| b) | yksityiset pääomasijoittajat ovat edustettuna investointirahaston rakenteessa esimerkiksi sijoituskomitean tai neuvoa-antavan komitean välityksellä; ja |
| --- | --- |

b)

yksityiset pääomasijoittajat ovat edustettuna investointirahaston rakenteessa esimerkiksi sijoituskomitean tai neuvoa-antavan komitean välityksellä; ja

| c) | rahaston hoidossa sovelletaan parhaita käytänteitä ja rahasto on viranomaisvalvonnan kohteena. |
| --- | --- |

c)

rahaston hoidossa sovelletaan parhaita käytänteitä ja rahasto on viranomaisvalvonnan kohteena.

6 JAKSO

Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki

24 artikla

Määritelmät

Tässä jaksossa tarkoitetaan:

| a) | ’tutkimusorganisaatiolla’ sellaista korkeakoulun tai tutkimuslaitoksen kaltaista yksikköä sen oikeusasemasta (julkis- tai yksityisoikeudellinen) tai rahoitustavasta riippumatta, jonka päätavoitteena on harjoittaa perustutkimusta, teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä ja levittää tutkimustuloksia koulutuksen, julkaisujen tai teknologiansiirron kautta; kaikki voitto on investoitava edelleen kyseiseen toimintaan, tulosten levittämiseen tai opetukseen; tällaisessa yksikössä vaikutusvaltaa esimerkiksi osakkaan tai jäsenen muodossa käyttävillä yrityksillä ei ole etuoikeusasemaa yksikön tutkimuskapasiteetin käyttöön tai sen saavuttamiin tutkimustuloksiin nähden; |
| --- | --- |

a)

’tutkimusorganisaatiolla’ sellaista korkeakoulun tai tutkimuslaitoksen kaltaista yksikköä sen oikeusasemasta (julkis- tai yksityisoikeudellinen) tai rahoitustavasta riippumatta, jonka päätavoitteena on harjoittaa perustutkimusta, teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä ja levittää tutkimustuloksia koulutuksen, julkaisujen tai teknologiansiirron kautta; kaikki voitto on investoitava edelleen kyseiseen toimintaan, tulosten levittämiseen tai opetukseen; tällaisessa yksikössä vaikutusvaltaa esimerkiksi osakkaan tai jäsenen muodossa käyttävillä yrityksillä ei ole etuoikeusasemaa yksikön tutkimuskapasiteetin käyttöön tai sen saavuttamiin tutkimustuloksiin nähden;

| b) | ”perustutkimuksella” kokeellista tai teoreettista työtä, jolla pyritään pääasiassa hankkimaan uutta tietoa ilmiöiden tai havaittavissa olevien tosiseikkojen perusperiaatteista, ja joilla ei ensisijaisesti pyritä mihinkään tiettyyn käytännön päämäärään tai tavoitteeseen; |
| --- | --- |

b)

”perustutkimuksella” kokeellista tai teoreettista työtä, jolla pyritään pääasiassa hankkimaan uutta tietoa ilmiöiden tai havaittavissa olevien tosiseikkojen perusperiaatteista, ja joilla ei ensisijaisesti pyritä mihinkään tiettyyn käytännön päämäärään tai tavoitteeseen;

| c) | ”teollisella tutkimuksella” suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, prosessit tai palvelut paranevat huomattavasti; teollinen tutkimus kattaa sen harjoittamiseen ja erityisesti geneerisen teknologian validointiin tarvittavien monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen prototyyppejä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

c)

”teollisella tutkimuksella” suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, prosessit tai palvelut paranevat huomattavasti; teollinen tutkimus kattaa sen harjoittamiseen ja erityisesti geneerisen teknologian validointiin tarvittavien monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen prototyyppejä lukuun ottamatta;

| d) | ”kokeellisella kehittämisellä” olemassa olevan tieteellisen, teknisen, liiketoiminta- ja muun relevantin tiedon ja taitojen hankkimista, yhdistämistä, muokkaamista ja käyttöä suunnitelmien ja järjestelyiden tai mallien laatimiseksi uusille, muutetuille tai parannetuille tuotteille, prosesseille tai palveluille; tämä voi kattaa myös esimerkiksi muuta sellaista toimintaa, jonka tarkoituksena on uusien tuotteiden, prosessien ja palveluiden peruskäsitteiden määrittely, suunnittelu ja dokumentointi; toimintaan voi kuulua luonnosten, piirustusten, suunnitelmien ja muun aineiston laatimista edellyttäen, että niitä ei ole tarkoitettu kaupalliseen käyttöön.
  Kokeelliseksi kehittämiseksi katsotaan myös kaupallisesti hyödynnettävissä olevien prototyyppien ja pilottihankkeiden kehittäminen, kun prototyyppi on pakostakin lopullinen kaupallinen tuote ja kun sen tuottaminen pelkästään esittelyä ja validointia varten olisi liian kallista. Jos esittely- tai pilottihankkeita käytetään myöhemmin kaupallisiin tarkoituksiin, tällaisesta käytöstä saatava tulo on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista.
  Tuotteiden, prosessien ja palveluiden koetuotanto ja testaus on myös tukikelpoista edellyttäen, että kyseisiä tuotteita, prosesseja ja palveluita ei voida käyttää tai muuttaa käytettäviksi teollisissa sovelluksissa tai kaupallisiin tarkoituksiin.
  Kokeellinen kehittäminen ei kata tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, olemassa oleviin palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin rutiininomaisesti tai säännöllisin väliajoin tehtäviä muutoksia, vaikka kyseiset muutokset merkitsisivät parannuksia. |
| --- | --- |

d)

”kokeellisella kehittämisellä” olemassa olevan tieteellisen, teknisen, liiketoiminta- ja muun relevantin tiedon ja taitojen hankkimista, yhdistämistä, muokkaamista ja käyttöä suunnitelmien ja järjestelyiden tai mallien laatimiseksi uusille, muutetuille tai parannetuille tuotteille, prosesseille tai palveluille; tämä voi kattaa myös esimerkiksi muuta sellaista toimintaa, jonka tarkoituksena on uusien tuotteiden, prosessien ja palveluiden peruskäsitteiden määrittely, suunnittelu ja dokumentointi; toimintaan voi kuulua luonnosten, piirustusten, suunnitelmien ja muun aineiston laatimista edellyttäen, että niitä ei ole tarkoitettu kaupalliseen käyttöön.

Kokeelliseksi kehittämiseksi katsotaan myös kaupallisesti hyödynnettävissä olevien prototyyppien ja pilottihankkeiden kehittäminen, kun prototyyppi on pakostakin lopullinen kaupallinen tuote ja kun sen tuottaminen pelkästään esittelyä ja validointia varten olisi liian kallista. Jos esittely- tai pilottihankkeita käytetään myöhemmin kaupallisiin tarkoituksiin, tällaisesta käytöstä saatava tulo on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista.

Tuotteiden, prosessien ja palveluiden koetuotanto ja testaus on myös tukikelpoista edellyttäen, että kyseisiä tuotteita, prosesseja ja palveluita ei voida käyttää tai muuttaa käytettäviksi teollisissa sovelluksissa tai kaupallisiin tarkoituksiin.

Kokeellinen kehittäminen ei kata tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, olemassa oleviin palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin rutiininomaisesti tai säännöllisin väliajoin tehtäviä muutoksia, vaikka kyseiset muutokset merkitsisivät parannuksia.

25 artikla

Tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävä tuki

1.   Tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävä tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2-5 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tutkimushankkeen tuetun osan on kuuluttava kokonaan vähintään yhteen seuraavista tutkimusluokista:

| a) | perustutkimus; |
| --- | --- |

a)

perustutkimus;

| b) | teollinen tutkimus; |
| --- | --- |

b)

teollinen tutkimus;

| c) | kokeellinen kehittäminen. |
| --- | --- |

c)

kokeellinen kehittäminen.

Kun hanke koostuu eri tehtävistä, kunkin tehtävän on katsottava kuuluvan yhteen ensimmäisessä alakohdassa luetteluista tutkimusluokista tai on katsottava, ettei se kuulu mihinkään kyseisistä luokista.

3.   Lähtökohtainen tuki-intensiteetti on enintään:

| a) | 100 prosenttia, kun on kyse perustutkimuksesta; |
| --- | --- |

a)

100 prosenttia, kun on kyse perustutkimuksesta;

| b) | 50 prosenttia, kun on kyse teollisesta tutkimuksesta; |
| --- | --- |

b)

50 prosenttia, kun on kyse teollisesta tutkimuksesta;

| c) | 25 prosenttia, kun on kyse kokeellisesta kehittämisestä. |
| --- | --- |

c)

25 prosenttia, kun on kyse kokeellisesta kehittämisestä.

Tuki-intensiteetti on vahvistettava kunkin tuensaajan osalta, myös 4 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisessa yhteistyöhankkeessa.

Jos tutkimusorganisaatioiden ja yritysten yhteistyössä toteuttamaan tutkimus- ja kehityshankkeeseen myönnetään valtiontukea, tuen yhteismäärä, joka muodostuu suorasta valtion avusta tietylle tutkimushankkeelle ja tutkimusorganisaatioiden tueksi katsottavista rahoitusosuuksista kyseiseen hankkeeseen, ei saa ylittää kuhunkin tuensaajayritykseen sovellettavia tuki-intensiteettejä.

4.   Lähtökohtaisia tuki-intensiteettejä, jotka vahvistetaan 3 kohdassa teolliseen tutkimukseen ja kokeelliseen kehittämiseen myönnettävän tuen osalta, voidaan korottaa seuraavasti:

| a) | kun kyse on pk-yrityksille myönnettävästä tuesta, keskisuurten yritysten tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä ja pienten yritysten 20 prosenttiyksikköä; ja |
| --- | --- |

a)

kun kyse on pk-yrityksille myönnettävästä tuesta, keskisuurten yritysten tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä ja pienten yritysten 20 prosenttiyksikköä; ja

| b) | tukea voidaan lisäksi korottaa 15 prosenttiyksikköä, kuitenkin enintään 80 prosentin tuki-intensiteettiin saakka, jos:






  i) | hankkeeseen liittyy vähintään kahden toisistaan riippumattoman yrityksen välistä todellista yhteistyötä ja seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | kunkin yrityksen osuus yhteistyöhankkeen tukikelpoisista kustannuksista on enintään 70 prosenttia, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

tukea voidaan lisäksi korottaa 15 prosenttiyksikköä, kuitenkin enintään 80 prosentin tuki-intensiteettiin saakka, jos:

i)

hankkeeseen liittyy vähintään kahden toisistaan riippumattoman yrityksen välistä todellista yhteistyötä ja seuraavat edellytykset täyttyvät:

—

kunkin yrityksen osuus yhteistyöhankkeen tukikelpoisista kustannuksista on enintään 70 prosenttia,

| — | hankkeeseen liittyy yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa tai se toteutetaan vähintään kahdessa jäsenvaltiossa; tai |
| --- | --- |

—

hankkeeseen liittyy yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa tai se toteutetaan vähintään kahdessa jäsenvaltiossa; tai

| ii) | hankkeeseen liittyy yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä todellista yhteistyötä ja seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | tutkimusorganisaation osuus tukikelpoisista hankekustannuksista on vähintään 10 prosenttia; ja |
| --- | --- | --- |

ii)

hankkeeseen liittyy yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä todellista yhteistyötä ja seuraavat edellytykset täyttyvät:

—

tutkimusorganisaation osuus tukikelpoisista hankekustannuksista on vähintään 10 prosenttia; ja

| — | tutkimusorganisaatiolla on oikeus julkaista tutkimushankkeiden tulokset siltä osin kuin ne ovat peräisin kyseisen organisaation harjoittamasta tutkimustyöstä; tai |
| --- | --- |

—

tutkimusorganisaatiolla on oikeus julkaista tutkimushankkeiden tulokset siltä osin kuin ne ovat peräisin kyseisen organisaation harjoittamasta tutkimustyöstä; tai

| iii) | teollisen tutkimuksen tapauksessa hankkeen tuloksia levitetään laajasti teknisissä ja tieteellisissä konferensseissa tai ne julkaistaan tieteellisissä tai teknisissä aikakauslehdissä tai avoimissa tietoarkistoissa (tietokannoissa, joissa käsittelemättömät tutkimustiedot ovat kaikkien saatavilla) tai vapaan tai avoimen lähdekoodin ohjelmiston kautta. |
| --- | --- |

iii)

teollisen tutkimuksen tapauksessa hankkeen tuloksia levitetään laajasti teknisissä ja tieteellisissä konferensseissa tai ne julkaistaan tieteellisissä tai teknisissä aikakauslehdissä tai avoimissa tietoarkistoissa (tietokannoissa, joissa käsittelemättömät tutkimustiedot ovat kaikkien saatavilla) tai vapaan tai avoimen lähdekoodin ohjelmiston kautta.

Alihankintaa ei katsota b alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitetuksi todelliseksi yhteistyöksi.

5.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat:

| a) | henkilöstökustannukset (tutkijat, teknikot ja muu tutkimustoimintaa avustava henkilöstö siinä määrin, kuin nämä toimivat tutkimushankkeen parissa); |
| --- | --- |

a)

henkilöstökustannukset (tutkijat, teknikot ja muu tutkimustoimintaa avustava henkilöstö siinä määrin, kuin nämä toimivat tutkimushankkeen parissa);

| b) | välineiden ja laitteiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty tutkimushankkeessa; jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä tutkimushankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat tutkimushankkeen kestoa laskettuna hyvän kirjanpitotavan mukaan; |
| --- | --- |

b)

välineiden ja laitteiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty tutkimushankkeessa; jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä tutkimushankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat tutkimushankkeen kestoa laskettuna hyvän kirjanpitotavan mukaan;

| c) | rakennusten ja maa-alueiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty tutkimushankkeessa; rakennusten osalta tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat tutkimushankkeen kestoa laskettuna hyvän kirjanpitotavan mukaan; maa-alueiden osalta tukikelpoisiksi katsotaan luovutuksen aiheuttamat kustannukset tai toteutuneet pääomakustannukset; |
| --- | --- |

c)

rakennusten ja maa-alueiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty tutkimushankkeessa; rakennusten osalta tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat tutkimushankkeen kestoa laskettuna hyvän kirjanpitotavan mukaan; maa-alueiden osalta tukikelpoisiksi katsotaan luovutuksen aiheuttamat kustannukset tai toteutuneet pääomakustannukset;

| d) | ulkopuolisista lähteistä markkinahintaan ostettujen tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, teknisen tietämyksen ja patenttien kustannukset, jos liiketoimi on toteutettu tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisesti eikä siihen liity minkäänlaista kilpailunvastaista yhteistyötä, sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan tutkimustoimintaa varten; |
| --- | --- |

d)

ulkopuolisista lähteistä markkinahintaan ostettujen tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, teknisen tietämyksen ja patenttien kustannukset, jos liiketoimi on toteutettu tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisesti eikä siihen liity minkäänlaista kilpailunvastaista yhteistyötä, sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan tutkimustoimintaa varten;

| e) | tutkimushankkeesta suoraan aiheutuvat muut yleiskustannukset; |
| --- | --- |

e)

tutkimushankkeesta suoraan aiheutuvat muut yleiskustannukset;

| f) | muut käyttökustannukset, mukaan luettuina suoraan tutkimustoiminnasta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset. |
| --- | --- |

f)

muut käyttökustannukset, mukaan luettuina suoraan tutkimustoiminnasta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset.

6.   Kaikki tukikelpoiset kustannukset on kohdennettava tiettyyn tutkimus- ja kehitysluokkaan.

26 artikla

Teknisiin toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki

1.   Teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä edeltäviin teknisiin toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään:

| a) | pk-yritysten osalta 75 prosenttia teollista tutkimusta edeltäviin tutkimuksiin ja 50 prosenttia kokeellista kehittämistä edeltäviin tutkimuksiin; |
| --- | --- |

a)

pk-yritysten osalta 75 prosenttia teollista tutkimusta edeltäviin tutkimuksiin ja 50 prosenttia kokeellista kehittämistä edeltäviin tutkimuksiin;

| b) | suurten yritysten osalta 65 prosenttia teollista tutkimusta edeltäviin tutkimuksiin ja 40 prosenttia kokeellista kehittämistä edeltäviin tutkimuksiin. |
| --- | --- |

b)

suurten yritysten osalta 65 prosenttia teollista tutkimusta edeltäviin tutkimuksiin ja 40 prosenttia kokeellista kehittämistä edeltäviin tutkimuksiin.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat tutkimuksesta aiheutuvat kustannukset.

27 artikla

Teollisoikeuksien kustannusten kattamiseen myönnettävä tuki pk-yrityksille

1.   Patenttien ja muiden teollisoikeuksien hankkimiseen ja voimaansaattamiseen liittyviin kustannuksiin myönnettävä tuki pk-yrityksille on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti ei ylitä 25 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamisalaan kuuluvan hanketuen intensiteettiä kyseisiin teollisoikeuksiin johtaneen tutkimustoiminnan osalta.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat:

| a) | kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat ennen oikeuden myöntämistä ensimmäisellä lainkäyttöalueella, mukaan lukien hakemuksen laatimiseen, jättämiseen ja käsittelyyn liittyvät kustannukset sekä kustannukset hakemuksen uusimisesta ennen oikeuden myöntämistä; |
| --- | --- |

a)

kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat ennen oikeuden myöntämistä ensimmäisellä lainkäyttöalueella, mukaan lukien hakemuksen laatimiseen, jättämiseen ja käsittelyyn liittyvät kustannukset sekä kustannukset hakemuksen uusimisesta ennen oikeuden myöntämistä;

| b) | käännös- ja muut kustannukset, jotka aiheutuvat oikeuden myöntämisestä tai vahvistamisesta muilla lainkäyttöalueilla; |
| --- | --- |

b)

käännös- ja muut kustannukset, jotka aiheutuvat oikeuden myöntämisestä tai vahvistamisesta muilla lainkäyttöalueilla;

| c) | kustannukset, jotka aiheutuvat oikeuden pätevyyden puolustamisesta hakemuksen virallisen käsittelyn ja mahdollisten väitemenettelyjen aikana, myös silloin kun kyseiset kustannukset syntyvät oikeuden myöntämisen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

kustannukset, jotka aiheutuvat oikeuden pätevyyden puolustamisesta hakemuksen virallisen käsittelyn ja mahdollisten väitemenettelyjen aikana, myös silloin kun kyseiset kustannukset syntyvät oikeuden myöntämisen jälkeen.

28 artikla

Maatalousalaa koskevaan tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki

1.   Perustamissopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita koskevaan tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää seuraavat edellytykset:

| a) | se on kyseisen sektorin tai alasektorin yleisen edun mukaista; |
| --- | --- |

a)

se on kyseisen sektorin tai alasektorin yleisen edun mukaista;

| b) | tutkimuksen aloittamisesta ja tavoitteista tiedotetaan ennen tutkimuksen aloittamista Internetissä; tietoihin on sisällytettävä tulosten arvioitu valmistumisaika ja julkaisutiedot Internetissä sekä maininta siitä, että tutkimuksen tulokset ovat saatavilla veloituksetta; |
| --- | --- |

b)

tutkimuksen aloittamisesta ja tavoitteista tiedotetaan ennen tutkimuksen aloittamista Internetissä; tietoihin on sisällytettävä tulosten arvioitu valmistumisaika ja julkaisutiedot Internetissä sekä maininta siitä, että tutkimuksen tulokset ovat saatavilla veloituksetta;

| c) | tutkimuksen tulokset asetetaan saataville Internetiin vähintään viiden vuoden ajaksi; nämä tiedot on julkaistava viimeistään siinä vaiheessa kun vastaavia tietoja annetaan eri järjestöjen jäsenille; |
| --- | --- |

c)

tutkimuksen tulokset asetetaan saataville Internetiin vähintään viiden vuoden ajaksi; nämä tiedot on julkaistava viimeistään siinä vaiheessa kun vastaavia tietoja annetaan eri järjestöjen jäsenille;

| d) | tuki on myönnettävä suoraan tutkimuslaitokselle tai -elimelle eikä siihen saa liittyä välitöntä tutkimustoiminnan ulkopuolista tukea maataloustuotteita tuottavalle, jalostavalle tai markkinoivalle yritykselle eikä hintatukea kyseisten tuotteiden tuottajille. |
| --- | --- |

d)

tuki on myönnettävä suoraan tutkimuslaitokselle tai -elimelle eikä siihen saa liittyä välitöntä tutkimustoiminnan ulkopuolista tukea maataloustuotteita tuottavalle, jalostavalle tai markkinoivalle yritykselle eikä hintatukea kyseisten tuotteiden tuottajille.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 100 prosenttia.

3.   Perustamissopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita koskevaan tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki, joka ei täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 24-27 artiklassa säädetyt edellytykset.

7 JAKSO

Koulutustuki

29 artikla

Määritelmät

Tässä jaksossa tarkoitetaan:

| 1) | ’erityiskoulutuksella’ koulutusta, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatavaa pätevyyttä ei voida siirtää tai voidaan siirtää vain vähäisessä määrin muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille; |
| --- | --- |

1)

’erityiskoulutuksella’ koulutusta, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatavaa pätevyyttä ei voida siirtää tai voidaan siirtää vain vähäisessä määrin muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille;

| 2) | ’yleiskoulutuksella’ koulutusta, johon sisältyvää opetusta ei voida hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatava pätevyys on yleisesti ottaen siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille.
  Koulutus katsotaan yleiskoulutukseksi, jos esimerkiksi:






  a) | useat eri riippumattomat yritykset järjestävät sitä yhdessä tai koulutukseen voivat osallistua eri yritysten työntekijät; |
| --- | --- | --- |

2)

’yleiskoulutuksella’ koulutusta, johon sisältyvää opetusta ei voida hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatava pätevyys on yleisesti ottaen siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille.

Koulutus katsotaan yleiskoulutukseksi, jos esimerkiksi:

a)

useat eri riippumattomat yritykset järjestävät sitä yhdessä tai koulutukseen voivat osallistua eri yritysten työntekijät;

| b) | sen on hyväksynyt viranomainen tai julkinen laitos taikka muu laitos tai toimielin, jolle jäsenvaltio tai yhteisö on antanut tarvittavat valtuudet. |
| --- | --- |

b)

sen on hyväksynyt viranomainen tai julkinen laitos taikka muu laitos tai toimielin, jolle jäsenvaltio tai yhteisö on antanut tarvittavat valtuudet.

30 artikla

Koulutustuki

1.   Koulutustuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään:

| a) | 25 prosenttia, kun on kyse erityiskoulutuksesta; ja |
| --- | --- |

a)

25 prosenttia, kun on kyse erityiskoulutuksesta; ja

| b) | 60 prosenttia, kun on kyse yleiskoulutuksesta. |
| --- | --- |

b)

60 prosenttia, kun on kyse yleiskoulutuksesta.

Tuki-intensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa siten, että tuki-intensiteetti on enintään 80 prosenttia, seuraavasti:

| a) | 10 prosenttiyksikköä, jos koulutus on suunnattu alentuneesti työkykyisille tai epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille; |
| --- | --- |

a)

10 prosenttiyksikköä, jos koulutus on suunnattu alentuneesti työkykyisille tai epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille;

| b) | 10 prosenttiyksikköä, jos tuki myönnetään keskisuurille yrityksille, ja 20 prosenttiyksikköä, jos tuki myönnetään pienille yrityksille. |
| --- | --- |

b)

10 prosenttiyksikköä, jos tuki myönnetään keskisuurille yrityksille, ja 20 prosenttiyksikköä, jos tuki myönnetään pienille yrityksille.

3.   Jos tukihankkeeseen sisältyy sekä erityiskoulutukseksi että yleiskoulutukseksi katsottavia osia, joita ei voida erottaa toisistaan tuki-intensiteetin laskemiseksi, ja jos ei ole pääteltävissä, onko kyseessä luonteeltaan erityinen vai yleinen koulutustukihanke, on sovellettava erityiskoulutukseen sovellettavia tuki-intensiteettejä.

4.   Koulututukihankkeen tukikelpoisia kustannuksia ovat:

| a) | kouluttajista aiheutuvat henkilöstökustannukset; |
| --- | --- |

a)

kouluttajista aiheutuvat henkilöstökustannukset;

| b) | kouluttajien ja koulutettavien matkakulut, mukaan lukien majoitus; |
| --- | --- |

b)

kouluttajien ja koulutettavien matkakulut, mukaan lukien majoitus;

| c) | muut juoksevat kulut, kuten hankkeeseen suoraan liittyvät materiaali- ja tarvikekulut, |
| --- | --- |

c)

muut juoksevat kulut, kuten hankkeeseen suoraan liittyvät materiaali- ja tarvikekulut,

| d) | poistot koneista ja kalustosta siinä laajuudessa kuin niitä käytetään yksinomaan koulutushankkeessa; |
| --- | --- |

d)

poistot koneista ja kalustosta siinä laajuudessa kuin niitä käytetään yksinomaan koulutushankkeessa;

| e) | koulutushankkeeseen liittyvät opastus- ja neuvontapalvelukustannukset; |
| --- | --- |

e)

koulutushankkeeseen liittyvät opastus- ja neuvontapalvelukustannukset;

| f) | koulutettavien henkilöstökustannukset ja yleiset välilliset kustannukset (hallintokustannukset, vuokra, yleiskustannukset) muiden a-e alakohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään saakka. Viimeksi mainittujen kustannusten osalta voidaan ottaa huomioon ainoastaan ne tunnit, joiden aikana koulutettavat ovat tosiasiallisesti osallistuvat koulutukseen, sen jälkeen kun niistä on vähennetty tuotantotunnit. |
| --- | --- |

f)

koulutettavien henkilöstökustannukset ja yleiset välilliset kustannukset (hallintokustannukset, vuokra, yleiskustannukset) muiden a-e alakohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään saakka. Viimeksi mainittujen kustannusten osalta voidaan ottaa huomioon ainoastaan ne tunnit, joiden aikana koulutettavat ovat tosiasiallisesti osallistuvat koulutukseen, sen jälkeen kun niistä on vähennetty tuotantotunnit.

8 JAKSO

Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki

31 artikla

Palkkatukien muodossa myönnettävä tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työhönottoon

1.   Epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työhönottoa koskevat tukiohjelmat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät 2-5 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat palkkakustannukset enintään kyseisten työntekijöiden työhönottoa seuraavan 12 kuukauden jakson ajalta.

4.   Jos työhönotto ei johda kyseisen yrityksen työntekijöiden nettomäärään lisääntymiseen, toimen tai toimien on täytynyt vapautua vapaaehtoisen poistuman, työkyvyttömyyden, iästä johtuvan eläkkeelle siirtymisen, vapaaehtoisen työajan lyhentämisen tai työntekijän virheestä johtuvan laillisen erottamisen vuoksi eikä irtisanomisten seurauksena.

5.   Lukuun ottamatta virheestä johtuvan laillisen erottamisen tapauksia, epäedullisessa asemassa olevalla työntekijällä on oltava oikeus vähintään 12 kuukauden yhtämittaiseen työjaksoon. Poiketen siitä, mitä tässä kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat rajata työsuhteen vähimmäiskeston työsopimuksia koskevan kansallisen lainsäädäntönsä mukaiseen kestoon, jolloin tuen määrää alennetaan samassa suhteessa.

32 artikla

Palkkatukien muodossa myönnettävä tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen

1.   Palkkatukien muodossa toteutettavat tukiohjelmat, jotka koskevat alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämistä, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät 2-5 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat palkkakustannukset miltä tahansa ajalta, jonka aikana alentuneesti työkykyinen työntekijä työllistetään.

4.   Jos työhönotto ei johda kyseisen yrityksen työntekijöiden nettomäärään lisääntymiseen, toimen tai toimien on pitänyt vapautua vapaaehtoisen poistuman, työkyvyttömyyden, iästä johtuvan eläkkeelle siirtymisen, vapaaehtoisen työajan lyhentämisen tai työntekijän virheestä johtuvan laillisen erottamisen vuoksi eikä irtisanomisten seurauksena.

5.   Lukuun ottamatta virheestä johtuvan laillisen erottamisen tapauksia, alentuneesti työkykyisellä työntekijällä on oltava oikeus vähintään 12 kuukauden yhtämittaiseen työjaksoon. Tästä poiketen jäsenvaltiot voivat rajata työsuhteen vähimmäiskeston työsopimuksia koskevan kansallisen lainsäädäntönsä mukaiseen kestoon, jolloin tuen määrää alennetaan samassa suhteessa.

33 artikla

Lisäkulut korvaava tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen

1.   Alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvat lisäkustannukset korvaavat tukiohjelmat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki-intensiteetti on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat muut kuin palkkakustannukset, jotka työnantajan on maksettava ja jotka ovat lisäkustannuksia suhteessa kustannuksiin, jotka yritykselle olisi aiheutunut, jos se olisi työllistänyt työntekijöitä, jotka eivät ole alentuneesti työkykyisiä, miltä tahansa ajalta, jonka aikana alentuneesti työkykyinen työntekijä työllistetään.

Seuraavat kustannukset ovat tukikelpoisia:

| a) | toimitilojen mukauttamisesta aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

a)

toimitilojen mukauttamisesta aiheutuvat kustannukset;

| b) | kustannukset, jotka aiheutuvat henkilöstön työllistämisestä yksinomaan alentuneesti työkykyisen työntekijöiden avustamiseen; |
| --- | --- |

b)

kustannukset, jotka aiheutuvat henkilöstön työllistämisestä yksinomaan alentuneesti työkykyisen työntekijöiden avustamiseen;

| c) | kustannukset, jotka aiheutuvat laitteiden mukauttamisesta tai hankkimisesta taikka ohjelmistojen hankkimisesta ja validoinnista alentuneesti työkykyisten työntekijöiden käyttöön, mukaan lukien mukautetun teknologian ja apuvälineteknologian laitteista aiheutuvat kustannukset, jotka ovat lisäkustannuksia suhteessa kustannuksiin, jotka tuensaajalle olisi aiheutunut, jos se olisi työllistänyt työntekijöitä, jotka eivät ole alentuneesti työkykyisiä; |
| --- | --- |

c)

kustannukset, jotka aiheutuvat laitteiden mukauttamisesta tai hankkimisesta taikka ohjelmistojen hankkimisesta ja validoinnista alentuneesti työkykyisten työntekijöiden käyttöön, mukaan lukien mukautetun teknologian ja apuvälineteknologian laitteista aiheutuvat kustannukset, jotka ovat lisäkustannuksia suhteessa kustannuksiin, jotka tuensaajalle olisi aiheutunut, jos se olisi työllistänyt työntekijöitä, jotka eivät ole alentuneesti työkykyisiä;

| d) | jos tuensaajayritys tarjoaa suojatyötä, tuki voi lisäksi kattaa kyseisten toimitilojen rakentamisesta, asennustöistä tai laajentamisesta aiheutuvat kustannukset ja kaikki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvat hallinto- ja kuljetuskustannukset; |
| --- | --- |

d)

jos tuensaajayritys tarjoaa suojatyötä, tuki voi lisäksi kattaa kyseisten toimitilojen rakentamisesta, asennustöistä tai laajentamisesta aiheutuvat kustannukset ja kaikki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvat hallinto- ja kuljetuskustannukset;

| e) | jos tuensaaja tarjoaa tuettua työtä, alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä suoraan aiheutuvat hallinto- ja kuljetuskustannukset. |
| --- | --- |

e)

jos tuensaaja tarjoaa tuettua työtä, alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä suoraan aiheutuvat hallinto- ja kuljetuskustannukset.

III LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

34 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 70/2001, asetus (EY) N:o 68/2001, asetus (EY) N:o 2204/2002 ja asetus (EY) N:o 1628/2006.

Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

35 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Tätä asetusta, lukuun ottamatta 9 artiklan 1-3 kohtaa, sovelletaan ennen sen voimaantuloa myönnettyyn tukeen, jos tuki täyttää kaikki tässä asetuksessa säädetyt edellytykset.

2.   Ennen [31 päivää joulukuuta 2008] myönnetty tuki, joka ei täytä tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä mutta joka täyttää asetuksessa (EY) N:o 70/2001, asetuksessa (EY) N:o 68/2001, asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 tai asetuksessa (EY) N:o 1628/2006 säädetyt edellytykset, vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta.

Komissio arvioi muut ennen tämän asetuksen voimaantuloa myönnetyt tuet, jotka eivät täytä tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä eivätkä edellisessä kohdassa mainituissa asetuksissa säädettyjä edellytyksiä, asiaa koskevien puitteiden, suuntaviivojen, tiedonantojen ja ilmoitusten mukaisesti.

3.   Tämän asetuksen voimassaoloajan päätyttyä kaikki tämän asetuksen nojalla ilmoitusvaatimuksesta vapautetut tukiohjelmat pysyvät vapautettuina kuuden kuukauden mukautumisjakson ajan lukuun ottamatta alueellisia tukiohjelmia. Alueellisille tukiohjelmille asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetyn vapautuksen voimassaolo päättyy hyväksyttyjen aluetukikarttojen voimassaolon päättymispäivänä.

36 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä ...

Komission puolesta

[...]

Komission jäsen

LIITE I

PK-YRITYKSEN MÄÄRITELMÄ

1 artikla

Yritys

Yrityksiksi katsotaan niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta kaikki yksiköt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa. Yrityksiksi katsotaan erityisesti yksiköt, jotka harjoittavat käsiteollista toimintaa tai muuta toimintaa yksin tai perheen voimin, henkilöyhtiöt taikka taloudellista toimintaa säännöllisesti harjoittavat yhdistykset.

2 artikla

Yritysluokkien määrittelyssä käytettävät henkilöstömäärät ja rahamääräiset raja-arvot

1.   Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa EUR tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa EUR.

2.   Pk-yritysten luokassa pieni yritys määritellään yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 50 työntekijää ja jonka vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 10 miljoonaa EUR.

3.   Pk-yritysten luokassa mikroyritys määritellään yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja jonka vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa EUR.

3 artikla

Henkilöstömäärän ja rahamääräisten arvojen laskennassa huomioon otettavat yritystyypit

1.   Riippumattomia yrityksiä ovat kaikki yritykset, joita ei pidetä 2 kohdassa tarkoitettuina omistusyhteysyrityksinä tai 3 kohdassa tarkoitettuina sidosyrityksinä.

2.   Omistusyhteysyrityksiä ovat kaikki yritykset, joita ei pidetä 3 kohdassa tarkoitettuina sidosyrityksinä ja joiden välillä on seuraava suhde: yritys (tuotantoketjun alkupäässä sijaitseva yritys) omistaa yksin tai yhdessä yhden tai useamman 3 kohdassa tarkoitetun sidosyrityksen kanssa vähintään 25 prosenttia toisen yrityksen (tuotantoketjun loppupäässä sijaitsevan yrityksen) pääomasta tai äänimäärästä.

Yritystä voidaan kuitenkin pitää riippumattomana eli sellaisena yrityksenä, jolla ei ole omistusyhteysyrityksiä, vaikka 25 prosentin kynnysarvo saavutettaisiin tai ylitettäisiin, kun on kyse seuraavista sijoittajaluokista, edellyttäen, että nämä sijoittajat eivät yksin tai yhdessä ole 3 kohdassa tarkoitetussa sidossuhteessa kyseiseen yritykseen:

| a) | julkiset sijoitusyhtiöt, riskipääomayhtiöt, riskipääomasijoituksia säännöllisesti tekevät luonnolliset henkilöt tai luonnollisten henkilöiden ryhmät (business angels), jotka sijoittavat omia varoja muihin kuin pörssissä noteerattuihin yrityksiin, kuitenkin siten, että näiden samaan yritykseen tehtyjen sijoitusten kokonaismäärä saa olla enintään 1 250 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

julkiset sijoitusyhtiöt, riskipääomayhtiöt, riskipääomasijoituksia säännöllisesti tekevät luonnolliset henkilöt tai luonnollisten henkilöiden ryhmät (business angels), jotka sijoittavat omia varoja muihin kuin pörssissä noteerattuihin yrityksiin, kuitenkin siten, että näiden samaan yritykseen tehtyjen sijoitusten kokonaismäärä saa olla enintään 1 250 000 EUR;

| b) | korkeakoulut tai voittoa tavoittelemattomat tutkimuskeskukset; |
| --- | --- |

b)

korkeakoulut tai voittoa tavoittelemattomat tutkimuskeskukset;

| c) | institutionaaliset sijoittajat, mukaan lukien aluekehitysrahastot; |
| --- | --- |

c)

institutionaaliset sijoittajat, mukaan lukien aluekehitysrahastot;

| d) | paikalliset itsehallintoelimet joiden vuosibudjetti on alle 10 miljoonaa EUR ja joissa on alle 5000 asukasta. |
| --- | --- |

d)

paikalliset itsehallintoelimet joiden vuosibudjetti on alle 10 miljoonaa EUR ja joissa on alle 5000 asukasta.

3.   Sidosyrityksiä ovat yritykset, joiden välillä vallitsee jokin seuraavista suhteista:

| a) | yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä; |
| --- | --- |

a)

yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä;

| b) | yritys on oikeutettu asettamaan tai erottamaan toisen yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenten enemmistön; |
| --- | --- |

b)

yritys on oikeutettu asettamaan tai erottamaan toisen yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenten enemmistön;

| c) | yrityksellä on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä tämän kanssa tehdyn sopimuksen taikka tämän perustamiskirjan, yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräyksen nojalla; |
| --- | --- |

c)

yrityksellä on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä tämän kanssa tehdyn sopimuksen taikka tämän perustamiskirjan, yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräyksen nojalla;

| d) | toisen yrityksen osakkeenomistajana tai jäsenenä olevan yrityksen hallinnassa on toisen yrityksen muiden osakkeenomistajien tai jäsenten kanssa tehdyn sopimuksen nojalla yksin enemmistö kyseisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä. |
| --- | --- |

d)

toisen yrityksen osakkeenomistajana tai jäsenenä olevan yrityksen hallinnassa on toisen yrityksen muiden osakkeenomistajien tai jäsenten kanssa tehdyn sopimuksen nojalla yksin enemmistö kyseisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä.

Oletetaan, että määräävää vaikutusta asianomaiseen yritykseen ei ole, jos 2 kohdan toisessa alakohdassa mainitut sijoittajat eivät osallistu välittömästi tai välillisesti asianomaisen yrityksen johtamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisten sijoittajien oikeuksia osakkeenomistajina tai jäseninä.

Yritykset, joilla on jokin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista suhteista yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä tai 2 kohdassa tarkoitettujen sijoittajien kanssa, katsotaan myös sidosyrityksiksi.

Yritykset, joilla on jokin näistä suhteista luonnollisen henkilön tai yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmän kautta, katsotaan myös sidosyrityksiksi, jos ne harjoittavat toimintaansa tai osaa toiminnoistaan samoilla merkityksellisillä markkinoilla tai lähimarkkinoilla.

Lähimarkkinoina pidetään tuotteen tai palvelun markkinoita, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa merkityksellisiä markkinoita.

4.   Edellä 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta yritystä, jonka pääomasta tai äänimäärästä vähintään 25 prosenttia on yhden tai useamman yksin tai yhdessä toimivan julkisyhteisön tai -laitoksen hallinnassa, ei voida pitää pk-yrityksenä.

5.   Yritys voi antaa ilmoituksen siitä, että se määritellään itsenäiseksi yritykseksi, omistusyhteysyritykseksi tai sidosyritykseksi, sekä 2 artiklan mukaisia raja-arvoja koskevista tiedoista. Ilmoitus voidaan antaa vaikka yrityksen pääoma olisi jakautunut siten, että sen omistuksen täsmällinen määrittely ei ole mahdollista, jos yritys antaa vilpittömässä mielessä ilmoituksen oikeutetusta oletuksesta, jonka mukaan vähintään 25 prosentin osuutta yrityksestä ei ole yhden tai yhteisesti useamman yrityksen omistuksessa keskinäisen sidossuhteen tai luonnollisten henkilöiden tai niiden muodostaman ryhmän kautta. Ilmoituksen tekeminen ei rajoita kansallisen tai yhteisön tason sääntelyn mukaisten tarkastusten ja todentamisten suorittamista.

4 artikla

Henkilöstömäärän ja rahamääräisten arvojen laskennassa käytettävät tiedot ja tarkastelujakso

1.   Henkilöstömäärän ja rahamääräisten arvojen laskennassa käytettävät tiedot koskevat viimeistä päättynyttä tilikautta, ja ne lasketaan vuosittain. Laskennassa käytetään tilinpäätöshetken tietoja. Liikevaihdon määrä lasketaan ilman arvonlisäveroa ja muita välillisiä veroja.

2.   Kun yrityksen vuotuiset tiedot tilinpäätöshetkellä ylittävät tai alittavat 2 artiklassa mainitut henkilöstömäärää koskevat tai rahamääräiset raja-arvot, yritys saavuttaa tai menettää keskisuuren yrityksen, pienen yrityksen tai mikroyrityksen aseman ainoastaan siinä tapauksessa, että ylitys tai alitus toistuu kahtena peräkkäisenä tilivuotena.

3.   Kun kyseessä on sellainen vastikään perustettu yritys, jonka tilejä ei ole vielä päätetty, tarkasteltavat tiedot vahvistetaan tilikauden kuluessa tehdyn luotettavan arvion perusteella

5 artikla

Henkilöstömäärä

Henkilöstömäärä vastaa vuosityöyksiköiden (VTY) määrää, toisin sanoen kyseisessä yrityksessä tai tämän yrityksen lukuun työskennelleiden kokopäiväisten työntekijöiden määrää yhden vuoden aikana. Niiden henkilöiden tekemä työ, jotka eivät ole työskennelleet koko vuotta tai jotka ovat työskennelleet osa-aikaisesti, kestosta riippumatta, ja kausityö lasketaan VTY:n osina. Henkilöstömäärään luetaan:

| a) | työntekijät; |
| --- | --- |

a)

työntekijät;

| b) | kyseisen yrityksen lukuun ja sen alaisuudessa työskentelevät henkilöt, jotka rinnastetaan palkansaajiin kansallisen lainsäädännön mukaan; |
| --- | --- |

b)

kyseisen yrityksen lukuun ja sen alaisuudessa työskentelevät henkilöt, jotka rinnastetaan palkansaajiin kansallisen lainsäädännön mukaan;

| c) | yrityksen johtamiseen osallistuvat omistajat; |
| --- | --- |

c)

yrityksen johtamiseen osallistuvat omistajat;

| d) | yrityksessä säännöllisesti työskentelevät yhtiökumppanit, jotka saavat yritykseltä rahamääräisiä etuja. |
| --- | --- |

d)

yrityksessä säännöllisesti työskentelevät yhtiökumppanit, jotka saavat yritykseltä rahamääräisiä etuja.

Oppisopimussuhteessa tai ammatillisessa koulutuksessa olevia opiskelijoita, jotka ovat oppisopimus- tai ammatillista koulutusta koskevassa sopimussuhteessa, ei lueta henkilöstömäärään. Äitiyslomien ja vanhempainlomien kestoa ei oteta huomioon laskennassa.

6 artikla

Yrityksen tietojen määräytyminen

1.   Riippumattoman yrityksen tiedot, mukaan lukien henkilöstömäärää koskevat tiedot, määräytyvät tämän yhden yrityksen tilinpäätöksen perusteella.

2.   Yrityksen, jolla on omistusyhteys- tai sidosyrityksiä, tiedot, mukaan lukien henkilöstömäärää koskevat tiedot, määräytyvät yrityksen tilinpäätös- ja muiden tietojen perusteella tai, jos sellainen on tehty, kyseisen yrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen tai sellaisen konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella, johon on lisätty yrityksen tiedot.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin lisätään asianomaisen yrityksen niiden omistusyhteysyritysten tiedot, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa kyseistä yritystä. Lisääminen tehdään suhteessa pääoma- tai äänimääräosuuteen (suurempi näistä prosenttiosuuksista). Jos kyseessä on ristikkäinen omistusyhteys, käytetään näistä prosenttiosuuksista suurinta.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin lisätään 100 prosenttia niiden yritysten tiedoista, jotka ovat välittömästi tai välillisesti sidoksissa asianomaiseen yritykseen ja joita ei ole jo lisätty konsolidoituihin tilinpäätöstietoihin.

3.   Edellä 2 kohdan soveltamiseksi asianomaisen yrityksen sidosyritysten tiedot määräytyvät tilinpäätös- ja muiden tietojen perusteella, jotka on mahdollisesti konsolidoitu, ja niihin lisätään 100 prosenttia omistusyhteysyritysten sidosyritysten tiedoista, jollei näitä tietoja ole jo lisätty konsolidoinnin yhteydessä.

Edellä 2 kohdan soveltamiseksi asianomaisen yrityksen sidosyritysten tiedot määräytyvät tilinpäätös- ja muiden tietojen perusteella, jotka on mahdollisesti konsolidoitu. Näihin tietoihin lisätään suhteuttaen kyseisten sidosyritysten niiden omistusyhteysyritysten tiedot, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa kyseistä yritystä, jollei näitä tietoja ole jo sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen suhteessa, joka vastaa vähintään 2 kohdan toisessa alakohdassa määriteltyä prosenttiosuutta.

4.   Jos konsolidoiduista tilinpäätöstiedoista ei käy ilmi tietyn yrityksen henkilöstömäärää, tämä määrä lasketaan lisäämällä suhteuttaen kyseisen yrityksen omistusyhteysyrityksiä koskevat tiedot sekä lisäämällä kyseisen yrityksen tietoihin sen sidosyrityksiä koskevat tiedot.

LIITE II

LOMAKE TIIVISTETTYJEN TIETOJEN TOIMITTAMISEKSI TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINNASTA, JOHON SOVELLETAAN 9 ARTIKLAN 4 KOHDAN MUKAISTA AJALLISESTI PIDENNETTYÄ RAPORTOINTIVELVOLLISUUTTA

| 1. | Tuensaaja (tukea saavan yrityksen/saavien yritysten nimi ja maininta siitä, onko kyseessä pk-yritys): |
| --- | --- |

1.

Tuensaaja (tukea saavan yrityksen/saavien yritysten nimi ja maininta siitä, onko kyseessä pk-yritys):

| 2. | Tukiohjelman viitenumero (komission käyttämä viitenumero voimassa olevasta ohjelmasta/ohjelmista, jonka/joiden nojalla tukea myönnetään): |
| --- | --- |

2.

Tukiohjelman viitenumero (komission käyttämä viitenumero voimassa olevasta ohjelmasta/ohjelmista, jonka/joiden nojalla tukea myönnetään):

| 3. | Tuen myöntävä viranomainen tai viranomaiset (nimi ja yhteystiedot): |
| --- | --- |

3.

Tuen myöntävä viranomainen tai viranomaiset (nimi ja yhteystiedot):

| 4. | Jäsenvaltio, jonka alueella tukea saava hanke tai toimenpide toteutetaan: |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltio, jonka alueella tukea saava hanke tai toimenpide toteutetaan:

| 5. | Hankkeen tai toimenpiteen tyyppi: |
| --- | --- |

5.

Hankkeen tai toimenpiteen tyyppi:

| 3. | Lyhyt kuvaus hankkeesta tai toimenpiteestä: |
| --- | --- |

3.

Lyhyt kuvaus hankkeesta tai toimenpiteestä:

| 4. | Mahdollisten tukikelpoisten kustannusten määrä euroina: |
| --- | --- |

4.

Mahdollisten tukikelpoisten kustannusten määrä euroina:

| 5. | Diskontattu tukimäärä (brutto) euroina: |
| --- | --- |

5.

Diskontattu tukimäärä (brutto) euroina:

| 6. | Tuki-intensiteetti (prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna): |
| --- | --- |

6.

Tuki-intensiteetti (prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna):

| 7. | Ehdotetun tuen maksamiselle mahdollisesti asetetut edellytykset: |
| --- | --- |

7.

Ehdotetun tuen maksamiselle mahdollisesti asetetut edellytykset:

| 8. | Hankkeen tai toimenpiteen suunniteltu aloitus- ja lopetusaika: |
| --- | --- |

8.

Hankkeen tai toimenpiteen suunniteltu aloitus- ja lopetusaika:

| 9. | Tuen myöntämispäivä: |
| --- | --- |

9.

Tuen myöntämispäivä:

LOMAKE TIIVISTELMÄN TOIMITTAMISEKSI TUESTA SUURILLE INVESTOINTIHANKKEILLE, KUN MYÖNNETTY TUKI EI YLITÄ 9 ARTIKLAN 4 KOHDASSA TARKOITETTUJA KYNNYSARVOJA

| 1. | Tuensaaja (tuensaajayrityksen nimi tai -yritysten nimet): |
| --- | --- |

1.

Tuensaaja (tuensaajayrityksen nimi tai -yritysten nimet):

| 2. | Tukiohjelman viitenumero (komission käyttämä viitenumero voimassa olevasta ohjelmasta, jonka nojalla tukea myönnetään): |
| --- | --- |

2.

Tukiohjelman viitenumero (komission käyttämä viitenumero voimassa olevasta ohjelmasta, jonka nojalla tukea myönnetään):

| 3. | Tuen myöntävä viranomainen tai viranomaiset (nimi ja yhteystiedot): |
| --- | --- |

3.

Tuen myöntävä viranomainen tai viranomaiset (nimi ja yhteystiedot):

| 4. | Jäsenvaltio, jossa investointi toteutetaan: |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltio, jossa investointi toteutetaan:

| 5. | Alue (NUTS 3 -taso), jolla investointi toteutetaan: |
| --- | --- |

5.

Alue (NUTS 3 -taso), jolla investointi toteutetaan:

| 6. | Kunta (aikaisemmin NUTS 5 -taso, nykyisin LAU 2), jossa investointi toteutetaan: |
| --- | --- |

6.

Kunta (aikaisemmin NUTS 5 -taso, nykyisin LAU 2), jossa investointi toteutetaan:

| 7. | Hanketyyppi (uuden toimipaikan perustaminen, olemassa olevan toimipaikan laajentaminen, toimipaikan tuotannon monipuolistaminen uusiin tuotteisiin tai olemassa olevan toimipaikan tuotantoprosessin perusteellinen muuttaminen): |
| --- | --- |

7.

Hanketyyppi (uuden toimipaikan perustaminen, olemassa olevan toimipaikan laajentaminen, toimipaikan tuotannon monipuolistaminen uusiin tuotteisiin tai olemassa olevan toimipaikan tuotantoprosessin perusteellinen muuttaminen):

| 8. | Investointihankkeen perusteella valmistettavat tuotteet tai tarjottavat palvelut (käyttäen PRODCOM/NACE -luokitusta tai palvelualan hankkeiden osalta CPA-luokitusta): |
| --- | --- |

8.

Investointihankkeen perusteella valmistettavat tuotteet tai tarjottavat palvelut (käyttäen PRODCOM/NACE -luokitusta tai palvelualan hankkeiden osalta CPA-luokitusta):

| 9. | Investointihankkeen lyhyt kuvaus: |
| --- | --- |

9.

Investointihankkeen lyhyt kuvaus:

| 10. | Investointihankkeen diskontatut tukikelpoiset kustannukset (euroina): |
| --- | --- |

10.

Investointihankkeen diskontatut tukikelpoiset kustannukset (euroina):

| 11. | Diskontattu tukimäärä (brutto) euroina: |
| --- | --- |

11.

Diskontattu tukimäärä (brutto) euroina:

| 12. | Tuki-intensiteetti (prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna): |
| --- | --- |

12.

Tuki-intensiteetti (prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna):

| 13. | Ehdotetun tuen maksamiselle mahdollisesti asetetut edellytykset: |
| --- | --- |

13.

Ehdotetun tuen maksamiselle mahdollisesti asetetut edellytykset:

| 14. | Hankkeen suunniteltu aloitus- ja lopetusajankohta: |
| --- | --- |

14.

Hankkeen suunniteltu aloitus- ja lopetusajankohta:

| 15. | Tuen maksupäivä: |
| --- | --- |

15.

Tuen maksupäivä:

---

(1)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL C 210, 8.9.2007, s. 14.

2

(3)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33.

3

(4)  EUVL C 63, 28.2.2004, s. 22.

4

(5)  EYVL C 235, 21.8.2001, s. 3.

5

(6)  EUVL C 194, 18.8.2006, s. 2.

6

(7)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20.

7

(8)  EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3.

8

(9)  EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.

9

(10)  EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

10

(11)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

11

(12)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

12

(13)  EYVL L 205, 2.8.2002, s. 1.

13

(14)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

14

(15)  EUVL L 302, 1.11.2006, s. 29.

15

(16)  EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.

16

(17)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

17

(18)  EUVL C 194, 18.8.2006, s. 2.

18

(19)  EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.

19

(20)  EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

20

(21)  EYVL C 48, 13.2.1998, s. 2.

21

(22)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22.

22

(23)  NACE-koodi XXX.

23

(24)  EYVL L 182, 3.7.1987, s. 36.

24

(25)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

25

(26)  EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5.

26

(27)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

27

(28)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

28

(29)  EYVL L 184, 27.7.1993, s. 1.

29

(30)  EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26.

30

(31)  EUVL L 52, 21.2.2004, s. 50.

31

(32)  Tämä ehdotus ei vaikuta kannanottoihin, joita komissio esittää meneillään olevassa ympäristönsuojelusuuntaviivojen tarkistamisprosessissa erityisesti tuki-intensiteeteistä. Koska tässä asetuksessa on joka tapauksessa päätetty käyttää yksinkertaistettuja laskentamenetelmiä, tässä asetuksessa säädettyjen tuki-intensiteettien enimmäismäärien on välttämättä oltava alhaisempia kuin suuntaviivojen mukaiset tuki-intensiteettien enimmäismäärät, jotka perustuvat yksityiskohtaisempiin laskentamenetelmiin.

32

(33)  Ks. alaviite 32.

33

(34)  Ks. alaviite 32.

34

(35)  Ks. alaviite 32.

35

(36)  Ks. alaviite 32.

36

(37)  Ks. alaviite 32.

37

(38)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

38

---