# Úradný vestník C 215/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 215 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5014. septembra 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 215

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5014. septembra 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2007/C 215/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2007/C 215/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2007/C 215/02 | Výmenný kurz eura | 2 |
| 2007/C 215/03 | Usmernenia o uplatňovaní článku 81 Zmluvy o ES na služby námornej dopravy — Návrh (
  1
  ) | 3 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2007/C 215/02

Výmenný kurz eura

2

2007/C 215/03

Usmernenia o uplatňovaní článku 81 Zmluvy o ES na služby námornej dopravy — Návrh (
  1
  )

1

3

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | POSTUPY TÝKAJÚCE SA UPLATŇOVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2007/C 215/04 | Štátna pomoc – Portugalsko — Štátna pomoc C 30/07 (ex N 555/06) – Priemysel spracovania rýb – Poskytnutie dotácie spoločnosti SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA – autonómna oblasť Azory — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 16 |

V   Oznamy

POSTUPY TÝKAJÚCE SA UPLATŇOVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2007/C 215/04

Štátna pomoc – Portugalsko — Štátna pomoc C 30/07 (ex N 555/06) – Priemysel spracovania rýb – Poskytnutie dotácie spoločnosti SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA – autonómna oblasť Azory — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 14.9.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 215/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.4695 – Alstom/SBB Cargo/JV)

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 215/01)

Dňa 22. augusta 2007 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4695. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4695. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 14.9.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 215/2

---

Výmenný kurz eura (1)

13. septembra 2007

(2007/C 215/02)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3897 |
| JPY | Japonský jen | 159,52 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4476 |
| GBP | Britská libra | 0,68525 |
| SEK | Švédska koruna | 9,2766 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,6415 |
| ISK | Islandská koruna | 88,74 |
| NOK | Nórska koruna | 7,8345 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5842 |
| CZK | Česká koruna | 27,483 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 253,94 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,702 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,7815 |
| RON | Rumunský lei | 3,3265 |
| SKK | Slovenská koruna | 33,662 |
| TRY | Turecká líra | 1,7576 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6565 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,436 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,8256 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9437 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0987 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 294,64 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,9189 |
| CNY | Čínsky juan | 10,4373 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3285 |
| IDR | Indonézska rupia | 13 066,65 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,8327 |
| PHP | Filipínske peso | 64,357 |
| RUB | Ruský rubeľ | 35,225 |
| THB | Thajský baht | 44,535 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3897

JPY

Japonský jen

159,52

DKK

Dánska koruna

7,4476

GBP

Britská libra

0,68525

SEK

Švédska koruna

9,2766

CHF

Švajčiarsky frank

1,6415

ISK

Islandská koruna

88,74

NOK

Nórska koruna

7,8345

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5842

CZK

Česká koruna

27,483

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

253,94

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,702

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,7815

RON

Rumunský lei

3,3265

SKK

Slovenská koruna

33,662

TRY

Turecká líra

1,7576

AUD

Austrálsky dolár

1,6565

CAD

Kanadský dolár

1,436

HKD

Hongkongský dolár

10,8256

NZD

Novozélandský dolár

1,9437

SGD

Singapurský dolár

2,0987

KRW

Juhokórejský won

1 294,64

ZAR

Juhoafrický rand

9,9189

CNY

Čínsky juan

10,4373

HRK

Chorvátska kuna

7,3285

IDR

Indonézska rupia

13 066,65

MYR

Malajzijský ringgit

4,8327

PHP

Filipínske peso

64,357

RUB

Ruský rubeľ

35,225

THB

Thajský baht

44,535

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 14.9.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 215/3

---

Usmernenia o uplatňovaní článku 81 Zmluvy o ES na služby námornej dopravy

Návrh

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 215/03)

1.   Úvod

| 1. | Tieto usmernenia stanovujú zásady, ktorými sa bude Komisia Európskych spoločenstiev riadiť pri určovaní trhov a posudzovaní dohôd o spolupráci v sektore služieb námornej dopravy priamo ovplyvnených zmenami, ktoré vyvolalo nariadenie Rady (ES) č. 1419/2006 z 25. septembra 2006, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 4056/86, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania článkov 85 a 86 (teraz 81 a 82) zmluvy na námornú dopravu a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1/2003 tak, aby do jeho pôsobnosti bola zahrnutá kabotáž a medzinárodné trampové služby (1). |
| --- | --- |

1.

Tieto usmernenia stanovujú zásady, ktorými sa bude Komisia Európskych spoločenstiev riadiť pri určovaní trhov a posudzovaní dohôd o spolupráci v sektore služieb námornej dopravy priamo ovplyvnených zmenami, ktoré vyvolalo nariadenie Rady (ES) č. 1419/2006 z 25. septembra 2006, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 4056/86, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania článkov 85 a 86 (teraz 81 a 82) zmluvy na námornú dopravu a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1/2003 tak, aby do jeho pôsobnosti bola zahrnutá kabotáž a medzinárodné trampové služby (1).

| 2. | Majú pomôcť podnikom a združeniam podnikov, ktoré prevádzkujú tieto služby do a/alebo z prístavu alebo prístavov v Európskej únii posúdiť, či sú ich dohody (2) zlučiteľné s článkom 81 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev. Usmernenia sa nevzťahujú na ostatné sektory. |
| --- | --- |

2.

Majú pomôcť podnikom a združeniam podnikov, ktoré prevádzkujú tieto služby do a/alebo z prístavu alebo prístavov v Európskej únii posúdiť, či sú ich dohody (2) zlučiteľné s článkom 81 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev. Usmernenia sa nevzťahujú na ostatné sektory.

| 3. | Nariadením (ES) č. 1419/2006 sa rozšíril rozsah pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy (3) a nariadenia Komisie (ES) č. 773/2004 zo 7. apríla 2004, ktoré sa týka vedenia konania Komisiou podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o založení ES (4) tak, aby zahŕňalo kabotáž a služby trampových lodí. Od 18. októbra 2006 všetky sektory služieb námornej dopravy podliehajú všeobecne uplatňovanému procedurálnemu rámcu. |
| --- | --- |

3.

Nariadením (ES) č. 1419/2006 sa rozšíril rozsah pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy (3) a nariadenia Komisie (ES) č. 773/2004 zo 7. apríla 2004, ktoré sa týka vedenia konania Komisiou podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o založení ES (4) tak, aby zahŕňalo kabotáž a služby trampových lodí. Od 18. októbra 2006 všetky sektory služieb námornej dopravy podliehajú všeobecne uplatňovanému procedurálnemu rámcu.

| 4. | Nariadením (ES) č. 1419/2006 sa takisto zrušilo nariadenie Rady (EHS) č. 4056/1986 z 22. decembra 1986 o uplatňovaní článkov 85 a 86 (teraz 81 a 82) Zmluvy o ES na námornú opravu (5), ktoré obsahujú skupinovú výnimku pre združenia lodných prepravcov, ktorou sa povoľovalo plavebným linkám združeným v združeniach lodných prepravcov určovať sadzby a iné podmienky prepravy, keďže systém združenia už neplnil kritériá článku 81 ods. 3 zmluvy. Zrušenie skupinovej výnimky nadobudne účinnosť 18. októbra 2008. Následne musia všetci lodní prepravcovia prevádzkujúci služby z prístavov a/alebo do prístavov v Európskej únii ukončiť akúkoľvek činnosť v rámci združenia lodných prepravcov, ktorá je v rozpore s článkom 81 zmluvy. To platí bez ohľadu na to, či iná súdna právomoc povoľuje, výslovne alebo mlčky, určovať sadzby združeniami lodných prepravcov alebo diskusné dohody. |
| --- | --- |

4.

Nariadením (ES) č. 1419/2006 sa takisto zrušilo nariadenie Rady (EHS) č. 4056/1986 z 22. decembra 1986 o uplatňovaní článkov 85 a 86 (teraz 81 a 82) Zmluvy o ES na námornú opravu (5), ktoré obsahujú skupinovú výnimku pre združenia lodných prepravcov, ktorou sa povoľovalo plavebným linkám združeným v združeniach lodných prepravcov určovať sadzby a iné podmienky prepravy, keďže systém združenia už neplnil kritériá článku 81 ods. 3 zmluvy. Zrušenie skupinovej výnimky nadobudne účinnosť 18. októbra 2008. Následne musia všetci lodní prepravcovia prevádzkujúci služby z prístavov a/alebo do prístavov v Európskej únii ukončiť akúkoľvek činnosť v rámci združenia lodných prepravcov, ktorá je v rozpore s článkom 81 zmluvy. To platí bez ohľadu na to, či iná súdna právomoc povoľuje, výslovne alebo mlčky, určovať sadzby združeniami lodných prepravcov alebo diskusné dohody.

| 5. | Tieto usmernenia dopĺňajú usmernenie, ktoré Komisia už vydala. Keďže služby námornej dopravy charakterizujú rozsiahle dohody o spolupráci medzi súťažiacimi prepravcami, usmernenia o uplatniteľnosti článku 81 Zmluvy o ES na dohody o horizontálnej spolupráci (6) (Usmernenia týkajúce sa horizontálnej spolupráce) a usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy (7) sú mimoriadne relevantné. |
| --- | --- |

5.

Tieto usmernenia dopĺňajú usmernenie, ktoré Komisia už vydala. Keďže služby námornej dopravy charakterizujú rozsiahle dohody o spolupráci medzi súťažiacimi prepravcami, usmernenia o uplatniteľnosti článku 81 Zmluvy o ES na dohody o horizontálnej spolupráci (6) (Usmernenia týkajúce sa horizontálnej spolupráce) a usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy (7) sú mimoriadne relevantné.

| 6. | Na dohody o horizontálnej spolupráci v oblasti linkovej lodnej dopravy so zreteľom na poskytovanie spoločných služieb sa vzťahuje nariadenie Komisie (ES) č. 823/2000 z 19. apríla 2000 o uplatnení článku 81 ods. 3 zmluvy na určité kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov medzi linkovými prepravnými lodnými spoločnosťami (konzorciá) (8). Podľa článku 81 ods. 3 zmluvy sa v ňom stanovujú podmienky, na základe ktorých sa zrušenie v článku 81 ods. 1 zmluvy nevzťahuje na dohody medzi dvoma alebo viacerými prepravcami prevádzkujúcimi plavidlá (konzorciá). V nadväznosti na zmeny zavedené nariadením (ES) č. 1419/2006 (9) bude revidované. |
| --- | --- |

6.

Na dohody o horizontálnej spolupráci v oblasti linkovej lodnej dopravy so zreteľom na poskytovanie spoločných služieb sa vzťahuje nariadenie Komisie (ES) č. 823/2000 z 19. apríla 2000 o uplatnení článku 81 ods. 3 zmluvy na určité kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov medzi linkovými prepravnými lodnými spoločnosťami (konzorciá) (8). Podľa článku 81 ods. 3 zmluvy sa v ňom stanovujú podmienky, na základe ktorých sa zrušenie v článku 81 ods. 1 zmluvy nevzťahuje na dohody medzi dvoma alebo viacerými prepravcami prevádzkujúcimi plavidlá (konzorciá). V nadväznosti na zmeny zavedené nariadením (ES) č. 1419/2006 (9) bude revidované.

| 7. | Tieto usmernenia sa uplatňujú bez toho, aby bol dotknutý výklad článku 81 zmluvy, ktorý môže predložiť Súdny dvor alebo Súd prvého stupňa Európskych spoločenstiev. Zásady usmernení sa majú uplatňovať na základe okolností charakteristických pre každý prípad. |
| --- | --- |

7.

Tieto usmernenia sa uplatňujú bez toho, aby bol dotknutý výklad článku 81 zmluvy, ktorý môže predložiť Súdny dvor alebo Súd prvého stupňa Európskych spoločenstiev. Zásady usmernení sa majú uplatňovať na základe okolností charakteristických pre každý prípad.

| 8. | Komisia bude uplatňovať tieto usmernenia počas počiatočného obdobia päť rokov. |
| --- | --- |

8.

Komisia bude uplatňovať tieto usmernenia počas počiatočného obdobia päť rokov.

2.   Služby námornej dopravy

2.1.   Rozsah pôsobnosti

| 9. | Služby pravidelnej lodnej dopravy, kabotáž a služby trampových lodí patria do sektora námornej dopravy a sú priamo ovplyvnené zmenami, ktoré vyvolalo nariadenie (ES) č. 1419/2006. |
| --- | --- |

9.

Služby pravidelnej lodnej dopravy, kabotáž a služby trampových lodí patria do sektora námornej dopravy a sú priamo ovplyvnené zmenami, ktoré vyvolalo nariadenie (ES) č. 1419/2006.

| 10. | Pravidelná lodná doprava zahŕňa pravidelnú prepravu nákladov, hlavne kontajnerovú, do prístavov na konkrétnej zemepisnej trase všeobecne známu ako obchod. Medzi ďalšie všeobecné charakteristiky pravidelnej lodnej dopravy patrí skutočnosť, že cestovné poriadky a dátumy vyplávania sú oznamované vopred a služby sú dostupné každému užívateľovi dopravy. Článok 1 ods. 3 písm. a) nariadenia (EHS) č. 4056/86 definuje služby trampových lodí ako dopravu voľne loženého alebo sypaného tovaru loďou, ktorá je prenajatá celkom alebo čiastočne jednému alebo viacerým lodným zasielateľom na základe dohody o podiele na zisku z plavby alebo dohody o prenájme, prípadne inej formy zmluvy o využití nepravidelných alebo vopred neoznamovaných plavieb, tam, kde je dopravné voľne dojednané z prípadu na prípad, podľa situácie na strane ponuky a dopytu. Trampová doprava zahŕňa všetky služby nákladnej námornej dopravy okrem služieb pravidelnej lodnej dopravy podľa cestovného poriadku. Väčšinou ide o neplánovanú prepravu jednej komodity, ktorá zapĺňa celé plavidlo (10). Kabotáž zahŕňa poskytovanie služieb námornej dopravy vrátane trampovej a linkovej lodnej dopravy spájajúcej dva alebo viac prístavov toho istého členského štátu (11). Hoci tieto usmernenia osobitne neriešia služby týkajúce sa kabotáže, uplatňujú sa na tieto služby, pokiaľ sú poskytované buď ako služby linkovej lodnej dopravy alebo trampovej lodnej dopravy. |
| --- | --- |

10.

Pravidelná lodná doprava zahŕňa pravidelnú prepravu nákladov, hlavne kontajnerovú, do prístavov na konkrétnej zemepisnej trase všeobecne známu ako obchod. Medzi ďalšie všeobecné charakteristiky pravidelnej lodnej dopravy patrí skutočnosť, že cestovné poriadky a dátumy vyplávania sú oznamované vopred a služby sú dostupné každému užívateľovi dopravy. Článok 1 ods. 3 písm. a) nariadenia (EHS) č. 4056/86 definuje služby trampových lodí ako dopravu voľne loženého alebo sypaného tovaru loďou, ktorá je prenajatá celkom alebo čiastočne jednému alebo viacerým lodným zasielateľom na základe dohody o podiele na zisku z plavby alebo dohody o prenájme, prípadne inej formy zmluvy o využití nepravidelných alebo vopred neoznamovaných plavieb, tam, kde je dopravné voľne dojednané z prípadu na prípad, podľa situácie na strane ponuky a dopytu. Trampová doprava zahŕňa všetky služby nákladnej námornej dopravy okrem služieb pravidelnej lodnej dopravy podľa cestovného poriadku. Väčšinou ide o neplánovanú prepravu jednej komodity, ktorá zapĺňa celé plavidlo (10). Kabotáž zahŕňa poskytovanie služieb námornej dopravy vrátane trampovej a linkovej lodnej dopravy spájajúcej dva alebo viac prístavov toho istého členského štátu (11). Hoci tieto usmernenia osobitne neriešia služby týkajúce sa kabotáže, uplatňujú sa na tieto služby, pokiaľ sú poskytované buď ako služby linkovej lodnej dopravy alebo trampovej lodnej dopravy.

2.2.   Účinky na obchod medzi členskými štátmi

| 11. | Článok 81 zmluvy sa vzťahuje na všetky dohody, ktoré môžu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. Na to, aby existoval účinok na obchod, musí existovať možnosť predvídať s dostatočnou mierou pravdepodobnosti na základe súboru objektívnych právnych alebo vecných skutočností, že dohoda alebo jej plnenie môže mať taký vplyv, priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny, na charakter obchodu medzi členskými štátmi, ktorý by mohol ohroziť cieľ jednotného trhu (12). Komisia vydala vo svojich usmerneniach o pojme ovplyvňovania obchodu uvedeného v článkoch 81 a 82 zmluvy (13) pokyn týkajúci sa toho, ako bude uplatňovať pojem ovplyvňovania obchodu. |
| --- | --- |

11.

Článok 81 zmluvy sa vzťahuje na všetky dohody, ktoré môžu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. Na to, aby existoval účinok na obchod, musí existovať možnosť predvídať s dostatočnou mierou pravdepodobnosti na základe súboru objektívnych právnych alebo vecných skutočností, že dohoda alebo jej plnenie môže mať taký vplyv, priamy alebo nepriamy, skutočný alebo potenciálny, na charakter obchodu medzi členskými štátmi, ktorý by mohol ohroziť cieľ jednotného trhu (12). Komisia vydala vo svojich usmerneniach o pojme ovplyvňovania obchodu uvedeného v článkoch 81 a 82 zmluvy (13) pokyn týkajúci sa toho, ako bude uplatňovať pojem ovplyvňovania obchodu.

| 12. | Prepravné služby ponúkané prevádzkovateľmi linkovej lodnej dopravy a združeniami sú často medzinárodné v tom zmysle, že spájajú prístavy Spoločenstva s tretími krajinami a/alebo zahŕňajú vývoz a dovoz medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi (t. j. obchod vnútri Spoločenstva) (14). Vo väčšine prípadov je pravdepodobné, že ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, okrem iného z hľadiska vplyvu, ktorý majú na trhy za poskytovanie prepravy a sprostredkovateľských služieb (15). |
| --- | --- |

12.

Prepravné služby ponúkané prevádzkovateľmi linkovej lodnej dopravy a združeniami sú často medzinárodné v tom zmysle, že spájajú prístavy Spoločenstva s tretími krajinami a/alebo zahŕňajú vývoz a dovoz medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi (t. j. obchod vnútri Spoločenstva) (14). Vo väčšine prípadov je pravdepodobné, že ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, okrem iného z hľadiska vplyvu, ktorý majú na trhy za poskytovanie prepravy a sprostredkovateľských služieb (15).

| 13. | Účinok na obchod medzi členskými štátmi je zvlášť relevantný pre služby námornej kabotáže, pokiaľ má tiež vplyv na rozsah uplatňovania článku 3 nariadenia (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článku 81 zmluvy. Rozsah, v akom môžu takéto služby ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi, sa musí hodnotiť jednotlivo pre každý prípad (16). |
| --- | --- |

13.

Účinok na obchod medzi členskými štátmi je zvlášť relevantný pre služby námornej kabotáže, pokiaľ má tiež vplyv na rozsah uplatňovania článku 3 nariadenia (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článku 81 zmluvy. Rozsah, v akom môžu takéto služby ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi, sa musí hodnotiť jednotlivo pre každý prípad (16).

2.3.   Príslušný trh

| 14. | Na posúdenie vplyvu dohody na hospodársku súťaž na účely článku 81 zmluvy je nevyhnutné definovať príslušný výrobok a zemepisný(-é) trh(-y). Hlavným účelom definovania trhu je systematicky identifikovať obmedzenia hospodárskej súťaže, ktorým čelí podnik. Usmernenie k tejto otázke možno nájsť v oznámení Komisie o definovaní príslušného trhu na účely práva Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže (17). Toto usmernenie je relevantné aj pre definovanie trhu, pokiaľ ide o služby námornej dopravy. |
| --- | --- |

14.

Na posúdenie vplyvu dohody na hospodársku súťaž na účely článku 81 zmluvy je nevyhnutné definovať príslušný výrobok a zemepisný(-é) trh(-y). Hlavným účelom definovania trhu je systematicky identifikovať obmedzenia hospodárskej súťaže, ktorým čelí podnik. Usmernenie k tejto otázke možno nájsť v oznámení Komisie o definovaní príslušného trhu na účely práva Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže (17). Toto usmernenie je relevantné aj pre definovanie trhu, pokiaľ ide o služby námornej dopravy.

| 15. | Príslušný trh výrobku zahŕňa všetky výrobky a/alebo služby, ktoré sa považujú za vzájomne zameniteľné alebo nahraditeľné spotrebiteľom na základe charakteristík výrobkov, ich cien a ich plánovaného použitia (18). Príslušný zemepisný trh pokrýva oblasť, v ktorej sú príslušné podniky zapojené do ponuky a dopytu po výrobkoch alebo službách, v ktorej sú podmienky hospodárskej súťaže dostatočne rovnorodé a ktorú možno odlíšiť od susedných oblastí, pretože podmienky hospodárskej súťaže sú v týchto oblastiach značne odlišné (19). Prepravca(-ovia) nemôže(-u) mať významný vplyv na prevládajúce trhové podmienky, ak sú spotrebitelia v dôsledku drobných a trvalých zmien relatívnej ceny schopní prejsť v krátkom čase k iným poskytovateľom služieb bez toho, aby im vznikli značné dodatočné náklady alebo riziká (20). |
| --- | --- |

15.

Príslušný trh výrobku zahŕňa všetky výrobky a/alebo služby, ktoré sa považujú za vzájomne zameniteľné alebo nahraditeľné spotrebiteľom na základe charakteristík výrobkov, ich cien a ich plánovaného použitia (18). Príslušný zemepisný trh pokrýva oblasť, v ktorej sú príslušné podniky zapojené do ponuky a dopytu po výrobkoch alebo službách, v ktorej sú podmienky hospodárskej súťaže dostatočne rovnorodé a ktorú možno odlíšiť od susedných oblastí, pretože podmienky hospodárskej súťaže sú v týchto oblastiach značne odlišné (19). Prepravca(-ovia) nemôže(-u) mať významný vplyv na prevládajúce trhové podmienky, ak sú spotrebitelia v dôsledku drobných a trvalých zmien relatívnej ceny schopní prejsť v krátkom čase k iným poskytovateľom služieb bez toho, aby im vznikli značné dodatočné náklady alebo riziká (20).

2.3.1.   Pravidelná lodná doprava

| 16. | Komisia vo viacerých rozhodnutiach a Súd vo svojich rozsudkoch (21) označili kontajnerové služby pravidelnej lodnej dopravy za príslušný trh výrobku pre pravidelnú lodnú dopravu. Ostatné druhy dopravy neboli zaradené do toho istého trhu služieb, aj keď v niektorých prípadoch môžu byť tieto služby okrajovo vzájomne zameniteľné. Dôvodom je skutočnosť, že podstatnú časť tovarov prepravovaných kontajnerom nemožno prepravovať iným druhom dopravy, ako sú služby leteckej dopravy (22). |
| --- | --- |

16.

Komisia vo viacerých rozhodnutiach a Súd vo svojich rozsudkoch (21) označili kontajnerové služby pravidelnej lodnej dopravy za príslušný trh výrobku pre pravidelnú lodnú dopravu. Ostatné druhy dopravy neboli zaradené do toho istého trhu služieb, aj keď v niektorých prípadoch môžu byť tieto služby okrajovo vzájomne zameniteľné. Dôvodom je skutočnosť, že podstatnú časť tovarov prepravovaných kontajnerom nemožno prepravovať iným druhom dopravy, ako sú služby leteckej dopravy (22).

| 17. | Za určitých okolností môže byť vhodné definovať užší trh výrobku obmedzený na určitý druh výrobku prepravovaného po mori. Napríklad doprava rýchlo sa kaziaceho tovaru by mohla byť obmedzená na chladiarenské kontajnery, alebo môže zahŕňať dopravu klasickými chladiarenskými plavidlami (23). Hoci za určitých okolností možno pozorovať určitú substitučnosť prerušovanej veľkoobjemovej a kontajnerovej prepravy (24), ukazuje sa, že nejestvuje žiadny trvalý prechod od kontajnerovej k veľkoobjemovej preprave. Pre prevažnú väčšinu kategórií tovarov a užívateľov tovaru prepravovaného kontajnermi, prerušovaná veľkoobjemová preprava neponúka primeranú alternatívu pre pravidelnú kontajnerovú lodnú dopravu (25). Akonáhle sa náklad stane predmetom pravidelnej kontajnerovej prepravy, je nepravdepodobné, že sa niekedy bude prepravovať ináč ako v kontajneroch (26). Pravidelná kontajnerová lodná doprava je preto hlavným predmetom jednosmernej substitučnosti (27). |
| --- | --- |

17.

Za určitých okolností môže byť vhodné definovať užší trh výrobku obmedzený na určitý druh výrobku prepravovaného po mori. Napríklad doprava rýchlo sa kaziaceho tovaru by mohla byť obmedzená na chladiarenské kontajnery, alebo môže zahŕňať dopravu klasickými chladiarenskými plavidlami (23). Hoci za určitých okolností možno pozorovať určitú substitučnosť prerušovanej veľkoobjemovej a kontajnerovej prepravy (24), ukazuje sa, že nejestvuje žiadny trvalý prechod od kontajnerovej k veľkoobjemovej preprave. Pre prevažnú väčšinu kategórií tovarov a užívateľov tovaru prepravovaného kontajnermi, prerušovaná veľkoobjemová preprava neponúka primeranú alternatívu pre pravidelnú kontajnerovú lodnú dopravu (25). Akonáhle sa náklad stane predmetom pravidelnej kontajnerovej prepravy, je nepravdepodobné, že sa niekedy bude prepravovať ináč ako v kontajneroch (26). Pravidelná kontajnerová lodná doprava je preto hlavným predmetom jednosmernej substitučnosti (27).

| 18. | Príslušný zemepisný trh pozostáva z oblasti, v ktorej sa obchoduje so službami, vo všeobecnosti je to séria prístavov medzi jednotlivými koncami námornej trasy (28). Pokiaľ ide o európsky koniec trasy, zemepisný trh bol dosiaľ identifikovaný ako séria prístavov v severnej Európe a/alebo v oblasti Stredozemného mora. Keďže služby pravidelnej lodnej dopravy z oblasti Stredozemného mora sú len okrajovo nahraditeľné službami zo severoeurópskych prístavov, boli tieto oblasti označené ako oddelené trhy (29). |
| --- | --- |

18.

Príslušný zemepisný trh pozostáva z oblasti, v ktorej sa obchoduje so službami, vo všeobecnosti je to séria prístavov medzi jednotlivými koncami námornej trasy (28). Pokiaľ ide o európsky koniec trasy, zemepisný trh bol dosiaľ identifikovaný ako séria prístavov v severnej Európe a/alebo v oblasti Stredozemného mora. Keďže služby pravidelnej lodnej dopravy z oblasti Stredozemného mora sú len okrajovo nahraditeľné službami zo severoeurópskych prístavov, boli tieto oblasti označené ako oddelené trhy (29).

2.3.2.   Trampové služby

| 19. | Komisia ešte neuplatnila článok 81 zmluvy na trampovú lodnú dopravu. Podniky môžu vo svojom posudzovaní zvážiť nasledujúce prvky, pokiaľ sú relevantné pre služby trampovej dopravy, ktoré poskytujú. |
| --- | --- |

19.

Komisia ešte neuplatnila článok 81 zmluvy na trampovú lodnú dopravu. Podniky môžu vo svojom posudzovaní zvážiť nasledujúce prvky, pokiaľ sú relevantné pre služby trampovej dopravy, ktoré poskytujú.

Prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri určovaní príslušného trhu výrobku zo strany dopytu (substitučnosť dopytu)

| 20. | „Hlavné podmienky“ individuálnej žiadosti o prepravu sú východiskovým bodom pre definovanie príslušných trhov služieb v trampovej lodnej doprave, pretože všeobecne určujú základné prvky (30) danej požiadavky na prepravu. V závislosti od osobitných potrieb užívateľov dopravy budú pozostávať z obchodovateľných a neobchodovateľných prvkov. Akonáhle je obchodovateľný prvok hlavných podmienok identifikovaný, napr. druh alebo veľkosť plavidla, môže napr. naznačovať, že príslušný trh je vzhľadom na tento osobitný prvok širší ako trh uvedený v pôvodnej požiadavke na prepravu. |
| --- | --- |

20.

„Hlavné podmienky“ individuálnej žiadosti o prepravu sú východiskovým bodom pre definovanie príslušných trhov služieb v trampovej lodnej doprave, pretože všeobecne určujú základné prvky (30) danej požiadavky na prepravu. V závislosti od osobitných potrieb užívateľov dopravy budú pozostávať z obchodovateľných a neobchodovateľných prvkov. Akonáhle je obchodovateľný prvok hlavných podmienok identifikovaný, napr. druh alebo veľkosť plavidla, môže napr. naznačovať, že príslušný trh je vzhľadom na tento osobitný prvok širší ako trh uvedený v pôvodnej požiadavke na prepravu.

| 21. | Charakter služby v trampovej lodnej doprave môže byť rôzny a existuje množstvo prepravných zmlúv. Môže byť preto nevyhnutné ubezpečiť sa, či strana dopytu považuje služby poskytované v rámci zmlúv o časovom prenájme lodí, zmlúv o prenájme lodí na určitú trasu a zmlúv o prenájme lodí (CoA) za substitučné. V takom prípade by mohli patriť na rovnaký príslušný trh. |
| --- | --- |

21.

Charakter služby v trampovej lodnej doprave môže byť rôzny a existuje množstvo prepravných zmlúv. Môže byť preto nevyhnutné ubezpečiť sa, či strana dopytu považuje služby poskytované v rámci zmlúv o časovom prenájme lodí, zmlúv o prenájme lodí na určitú trasu a zmlúv o prenájme lodí (CoA) za substitučné. V takom prípade by mohli patriť na rovnaký príslušný trh.

Prvky, ktoré sa majú zohľadniť pri určovaní príslušného trhu výrobku zo strany ponuky (substitučnosť ponuky)

| 22. | Fyzické a technické podmienky nákladu, ktorý sa má prepraviť, a druh plavidla poskytujú prvé ukazovatele, pokiaľ ide o príslušný trh zo strany ponuky (31). Ak možno plavidlo pri zanedbateľných nákladoch a v krátkom čase (32) prispôsobiť na prepravu rôznych nákladov, poskytovateľ služieb trampovej lodnej dopravy je schopný uchádzať sa o prepravu viacerých druhov nákladu. Za týchto okolností bude príslušný trh zahŕňať viac ako jeden druh nákladu. |
| --- | --- |

22.

Fyzické a technické podmienky nákladu, ktorý sa má prepraviť, a druh plavidla poskytujú prvé ukazovatele, pokiaľ ide o príslušný trh zo strany ponuky (31). Ak možno plavidlo pri zanedbateľných nákladoch a v krátkom čase (32) prispôsobiť na prepravu rôznych nákladov, poskytovateľ služieb trampovej lodnej dopravy je schopný uchádzať sa o prepravu viacerých druhov nákladu. Za týchto okolností bude príslušný trh zahŕňať viac ako jeden druh nákladu.

| 23. | Existuje však viacero druhov plavidiel, ktoré sú technicky upravené a/alebo špeciálne postavené tak, aby poskytovali špecializované dopravné služby. Hoci špecializované plavidlá môžu prepravovať aj iné druhy nákladu, vo všeobecnosti sú z hľadiska hospodárskej súťaže znevýhodnené. Schopnosť poskytovateľov špecializovaných služieb konkurovať na iných trhoch môže byť preto obmedzená. |
| --- | --- |

23.

Existuje však viacero druhov plavidiel, ktoré sú technicky upravené a/alebo špeciálne postavené tak, aby poskytovali špecializované dopravné služby. Hoci špecializované plavidlá môžu prepravovať aj iné druhy nákladu, vo všeobecnosti sú z hľadiska hospodárskej súťaže znevýhodnené. Schopnosť poskytovateľov špecializovaných služieb konkurovať na iných trhoch môže byť preto obmedzená.

| 24. | Druhy plavidiel sa zvyčajne ďalej rozdeľujú na základe štandardných priemyselných veľkostí (33). Za bežných trhových podmienok, v dôsledku značných úspor z veľkosériovej výroby, sa ukazuje, že služba so značným nesúladom medzi objemom nákladu a veľkosťou plavidla nie je schopná ponúknuť konkurencieschopnú sadzbu pre dopravu tovaru. Okrem toho môže byť obmedzená obmedzeniami týkajúcimi sa ponoru v prístavoch a kanáloch. Vo všeobecnosti substitučnosť veľkostí plavidiel treba riešiť tak, aby sa zabezpečilo, že každá veľkosť plavidla predstavuje samostatný príslušný trh. |
| --- | --- |

24.

Druhy plavidiel sa zvyčajne ďalej rozdeľujú na základe štandardných priemyselných veľkostí (33). Za bežných trhových podmienok, v dôsledku značných úspor z veľkosériovej výroby, sa ukazuje, že služba so značným nesúladom medzi objemom nákladu a veľkosťou plavidla nie je schopná ponúknuť konkurencieschopnú sadzbu pre dopravu tovaru. Okrem toho môže byť obmedzená obmedzeniami týkajúcimi sa ponoru v prístavoch a kanáloch. Vo všeobecnosti substitučnosť veľkostí plavidiel treba riešiť tak, aby sa zabezpečilo, že každá veľkosť plavidla predstavuje samostatný príslušný trh.

| 25. | V súvislosti s rôznou veľkosťou plavidiel v trampovej lodnej doprave by sa mala zohľadniť aj existencia substitučných reťazcov. Na niektorých trhoch trampovej lodnej dopravy nedochádza k priamej substitúcii jednotlivých veľkostí plavidiel v okrajových oblastiach trhu. Vplyv substitučného reťazca môže napriek tomu obmedzovať určovanie cien v krajných medziach a viesť k ich zahrnutiu do širšej definície trhu. |
| --- | --- |

25.

V súvislosti s rôznou veľkosťou plavidiel v trampovej lodnej doprave by sa mala zohľadniť aj existencia substitučných reťazcov. Na niektorých trhoch trampovej lodnej dopravy nedochádza k priamej substitúcii jednotlivých veľkostí plavidiel v okrajových oblastiach trhu. Vplyv substitučného reťazca môže napriek tomu obmedzovať určovanie cien v krajných medziach a viesť k ich zahrnutiu do širšej definície trhu.

| 26. | Na niektorých trhoch trampovej lodnej dopravy sa musí zvážiť, či možno plavidlá považovať za plavidlá s kapacitou pre vlastnú potrebu a nemali by sa zohľadňovať pri posudzovaní príslušného trhu. |
| --- | --- |

26.

Na niektorých trhoch trampovej lodnej dopravy sa musí zvážiť, či možno plavidlá považovať za plavidlá s kapacitou pre vlastnú potrebu a nemali by sa zohľadňovať pri posudzovaní príslušného trhu.

| 27. | Substitučnosť na strane ponuky a dopytu môžu ovplyvňovať ďalšie faktory, ako spoľahlivosť poskytovateľa služieb, bezpečnosť a bezpečnostné a regulačné požiadavky, ako napr. požiadavka dvojitého trupu pre cisternové lode vo vodách Spoločenstva. |
| --- | --- |

27.

Substitučnosť na strane ponuky a dopytu môžu ovplyvňovať ďalšie faktory, ako spoľahlivosť poskytovateľa služieb, bezpečnosť a bezpečnostné a regulačné požiadavky, ako napr. požiadavka dvojitého trupu pre cisternové lode vo vodách Spoločenstva.

Zemepisný rozmer

| 28. | Požiadavky na dopravu zvyčajne obsahujú zemepisné prvky, ako sú nakladacie a vykladacie prístavy a regióny. Tieto prístavy poskytujú prvú orientáciu pre definovanie príslušného zemepisného trhu zo strany dopytu. |
| --- | --- |

28.

Požiadavky na dopravu zvyčajne obsahujú zemepisné prvky, ako sú nakladacie a vykladacie prístavy a regióny. Tieto prístavy poskytujú prvú orientáciu pre definovanie príslušného zemepisného trhu zo strany dopytu.

| 29. | V trampovej lodnej doprave dochádza spravidla k substitúcii prístavov zo strany ponuky, keďže služby nie sú plánované, ale zodpovedajú konkrétnemu dopytu. Substitučnosť prístavov môže byť limitovaná obmedzeniami týkajúcimi sa mobility plavidiel, ako sú terminálové a ponorové obmedzenia alebo environmentálne normy pre konkrétne druhy plavidiel v niektorých prístavoch alebo regiónoch. |
| --- | --- |

29.

V trampovej lodnej doprave dochádza spravidla k substitúcii prístavov zo strany ponuky, keďže služby nie sú plánované, ale zodpovedajú konkrétnemu dopytu. Substitučnosť prístavov môže byť limitovaná obmedzeniami týkajúcimi sa mobility plavidiel, ako sú terminálové a ponorové obmedzenia alebo environmentálne normy pre konkrétne druhy plavidiel v niektorých prístavoch alebo regiónoch.

| 30. | Premiestňovanie plavidiel, plavby so záťažou a obchodné nerovnováhy sa majú zohľadňovať pri vymedzovaní príslušných zemepisných trhov. Niektoré zemepisné trhy možno definovať na základe smeru určenia alebo sa môžu vyskytovať len dočasne, napr. keď klimatické podmienky alebo obdobia zberu úrody periodicky ovplyvňujú dopyt po preprave konkrétnych nákladov. |
| --- | --- |

30.

Premiestňovanie plavidiel, plavby so záťažou a obchodné nerovnováhy sa majú zohľadňovať pri vymedzovaní príslušných zemepisných trhov. Niektoré zemepisné trhy možno definovať na základe smeru určenia alebo sa môžu vyskytovať len dočasne, napr. keď klimatické podmienky alebo obdobia zberu úrody periodicky ovplyvňujú dopyt po preprave konkrétnych nákladov.

2.4.   Výpočet podielu na trhu

| 31. | V niekoľkých rozhodnutiach Komisie a rozsudkoch Súdu (34) sa v súvislosti s linkovou lodnou dopravou určili údaje o objeme a/alebo kapacite ako základ pre výpočet podielov na trhu. |
| --- | --- |

31.

V niekoľkých rozhodnutiach Komisie a rozsudkoch Súdu (34) sa v súvislosti s linkovou lodnou dopravou určili údaje o objeme a/alebo kapacite ako základ pre výpočet podielov na trhu.

| 32. | Na trhoch trampovej lodnej dopravy poskytovatelia služieb súťažia o pridelenie prepravných zmlúv, t. j. predávajú plavby. V závislosti od príslušných špecifických služieb umožňujú rôzne údaje prevádzkovateľom vypočítať ich ročné podiely na trhu (35), napr.:






  a) | počet plavieb; |
| --- | --- | --- |

32.

Na trhoch trampovej lodnej dopravy poskytovatelia služieb súťažia o pridelenie prepravných zmlúv, t. j. predávajú plavby. V závislosti od príslušných špecifických služieb umožňujú rôzne údaje prevádzkovateľom vypočítať ich ročné podiely na trhu (35), napr.:

a)

počet plavieb;

| b) | podiel strán na objeme alebo hodnote celkovej prepravy určitého nákladu; |
| --- | --- |

b)

podiel strán na objeme alebo hodnote celkovej prepravy určitého nákladu;

| c) | podiel strán na trhu v prípade zmlúv o časovom prenájme lodí; |
| --- | --- |

c)

podiel strán na trhu v prípade zmlúv o časovom prenájme lodí;

| d) | údaje súvisiace so zmluvnými rokovaniami; |
| --- | --- |

d)

údaje súvisiace so zmluvnými rokovaniami;

| e) | podiel strán na kapacite v príslušnej flotile (podľa druhu a veľkosti plavidiel) (36). |
| --- | --- |

e)

podiel strán na kapacite v príslušnej flotile (podľa druhu a veľkosti plavidiel) (36).

3.   Horizontálne dohody v sektore námornej dopravy

| 33. | Dohody o spolupráci sú spoločným charakteristickým znakom trhov v oblasti námornej dopravy. S prihliadnutím na skutočnosť, že do týchto dohôd môžu vstúpiť skutoční alebo potenciálni konkurenti a môžu nepriaznivo ovplyvniť parametre hospodárskej súťaže, musia podniky venovať osobitnú pozornosť tomu, aby zabezpečili súlad s pravidlami hospodárskej súťaže. Na trhoch so službami, akými je napr. oblasť námornej dopravy, sú nasledujúce prvky osobitne relevantné na posúdenie účinku, ktorý môže mať dohoda na príslušnom trhu: ceny, náklady, kvalita, frekvencia a diferenciácia poskytovaných služieb, inovácie, marketing a komercializácia služby. |
| --- | --- |

33.

Dohody o spolupráci sú spoločným charakteristickým znakom trhov v oblasti námornej dopravy. S prihliadnutím na skutočnosť, že do týchto dohôd môžu vstúpiť skutoční alebo potenciálni konkurenti a môžu nepriaznivo ovplyvniť parametre hospodárskej súťaže, musia podniky venovať osobitnú pozornosť tomu, aby zabezpečili súlad s pravidlami hospodárskej súťaže. Na trhoch so službami, akými je napr. oblasť námornej dopravy, sú nasledujúce prvky osobitne relevantné na posúdenie účinku, ktorý môže mať dohoda na príslušnom trhu: ceny, náklady, kvalita, frekvencia a diferenciácia poskytovaných služieb, inovácie, marketing a komercializácia služby.

| 34. | Pre služby, na ktoré sa vzťahujú tieto usmernenia, sú obzvlášť relevantné tri otázky: technické dohody, výmena informácií a združenia. |
| --- | --- |

34.

Pre služby, na ktoré sa vzťahujú tieto usmernenia, sú obzvlášť relevantné tri otázky: technické dohody, výmena informácií a združenia.

3.1.   Technické dohody

| 35. | Na niektoré druhy technických dohôd sa nemusí vzťahovať zákaz ustanovený v článku 81 zmluvy z toho dôvodu, že neobmedzujú hospodársku súťaž. Tak je to napr. v prípade horizontálnych dohôd, ktorých jediným cieľom a účinkom je uskutočniť technické zlepšenia alebo dosiahnuť technickú spoluprácu. Dohody týkajúce sa uplatňovania environmentálnych noriem možno tiež považovať za dohody spadajúce do tejto kategórie. Dohody medzi účastníkmi hospodárskej súťaže týkajúce sa ceny, kapacity alebo iných parametrov hospodárskej súťaže v zásade nebudú spadať do tejto kategórie (37). |
| --- | --- |

35.

Na niektoré druhy technických dohôd sa nemusí vzťahovať zákaz ustanovený v článku 81 zmluvy z toho dôvodu, že neobmedzujú hospodársku súťaž. Tak je to napr. v prípade horizontálnych dohôd, ktorých jediným cieľom a účinkom je uskutočniť technické zlepšenia alebo dosiahnuť technickú spoluprácu. Dohody týkajúce sa uplatňovania environmentálnych noriem možno tiež považovať za dohody spadajúce do tejto kategórie. Dohody medzi účastníkmi hospodárskej súťaže týkajúce sa ceny, kapacity alebo iných parametrov hospodárskej súťaže v zásade nebudú spadať do tejto kategórie (37).

3.2.   Výmena informácií medzi účastníkmi hospodárskej súťaže v pravidelnej lodnej doprave

| 36. | Systém výmeny informácií predstavuje dohodu, na základe ktorej si podniky navzájom vymieňajú informácie alebo ich poskytujú spoločnej agentúre zodpovednej za ich zhromažďovanie, zostavovanie a spracovanie predtým, ako ich vráti účastníkom v dohodnutej forme a frekvencii. |
| --- | --- |

36.

Systém výmeny informácií predstavuje dohodu, na základe ktorej si podniky navzájom vymieňajú informácie alebo ich poskytujú spoločnej agentúre zodpovednej za ich zhromažďovanie, zostavovanie a spracovanie predtým, ako ich vráti účastníkom v dohodnutej forme a frekvencii.

| 37. | V mnohých odvetviach je bežnou praxou zhromažďovať, vymieňať a uverejňovať súhrnné štatistické údaje a všeobecné trhové informácie. Tieto uverejňované trhové informácie sú pre zákazníkov osvedčeným prostriedkom na zvýšenie transparentnosti a spotrebiteľských znalostí a prinášajú tak výhody v dôsledku zvyšovania efektívnosti. No výmena komerčne citlivých a individualizovaných trhových údajov môže za určitých okolností porušiť článok 81 zmluvy. Tieto usmernenia majú pomôcť poskytovateľom služieb linkovej lodnej dopravy pri posudzovaní, či takáto výmena informácií porušuje pravidlá hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

37.

V mnohých odvetviach je bežnou praxou zhromažďovať, vymieňať a uverejňovať súhrnné štatistické údaje a všeobecné trhové informácie. Tieto uverejňované trhové informácie sú pre zákazníkov osvedčeným prostriedkom na zvýšenie transparentnosti a spotrebiteľských znalostí a prinášajú tak výhody v dôsledku zvyšovania efektívnosti. No výmena komerčne citlivých a individualizovaných trhových údajov môže za určitých okolností porušiť článok 81 zmluvy. Tieto usmernenia majú pomôcť poskytovateľom služieb linkovej lodnej dopravy pri posudzovaní, či takáto výmena informácií porušuje pravidlá hospodárskej súťaže.

| 38. | V sektore pravidelnej lodnej dopravy je výmena informácií medzi plavebnými linkami, ktoré sa uskutočňujú v rámci konzorcií lodných dopravcov, ktoré inak spadajú do článku 81 ods. 1 zmluvy, povolená za predpokladu, že je doplňujúca a nevyhnutná vo vzťahu k spoločnému prevádzkovaniu služieb pravidelnej lodnej dopravy a k inými formám spolupráce zahrnutým do skupinovej výnimky nariadenia Komisie (ES) č. 823/2000 (38) alebo bez ohľadu a mimo rámca skupinovej výnimky, ak a do tej miery, v akej môžu byť jednotlivo odôvodnené na základe článku 81 zmluvy. |
| --- | --- |

38.

V sektore pravidelnej lodnej dopravy je výmena informácií medzi plavebnými linkami, ktoré sa uskutočňujú v rámci konzorcií lodných dopravcov, ktoré inak spadajú do článku 81 ods. 1 zmluvy, povolená za predpokladu, že je doplňujúca a nevyhnutná vo vzťahu k spoločnému prevádzkovaniu služieb pravidelnej lodnej dopravy a k inými formám spolupráce zahrnutým do skupinovej výnimky nariadenia Komisie (ES) č. 823/2000 (38) alebo bez ohľadu a mimo rámca skupinovej výnimky, ak a do tej miery, v akej môžu byť jednotlivo odôvodnené na základe článku 81 zmluvy.

3.2.1.   Všeobecné informácie

| 39. | Pri posudzovaní systémov výmeny informácií v rámci právnych predpisov Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže je potrebné rozlišovať nasledujúce skutočnosti. |
| --- | --- |

39.

Pri posudzovaní systémov výmeny informácií v rámci právnych predpisov Spoločenstva v oblasti hospodárskej súťaže je potrebné rozlišovať nasledujúce skutočnosti.

| 40. | Výmena informácií môže predstavovať mechanizmus uľahčujúci realizáciu postupu porušovania hospodárskej súťaže, ako je monitorovanie dodržiavania kartelovej dohody. Ak výmena informácií súvisí s postupom porušovania hospodárskej súťaže, jej posudzovanie sa musí uskutočniť v spojení s týmto postupom. Tieto usmernenia sa nevzťahujú na takúto výmenu informácií. |
| --- | --- |

40.

Výmena informácií môže predstavovať mechanizmus uľahčujúci realizáciu postupu porušovania hospodárskej súťaže, ako je monitorovanie dodržiavania kartelovej dohody. Ak výmena informácií súvisí s postupom porušovania hospodárskej súťaže, jej posudzovanie sa musí uskutočniť v spojení s týmto postupom. Tieto usmernenia sa nevzťahujú na takúto výmenu informácií.

| 41. | Výmena informácií však môže sama o sebe predstavovať faktické porušenie článku 81 zmluvy. Táto situácia vznikne, keď výmena informácií znižuje alebo odstraňuje mieru neistoty, pokiaľ ide o fungovanie dotknutého trhu, a tým obmedzuje (39) hospodársku súťaž medzi podnikmi. |
| --- | --- |

41.

Výmena informácií však môže sama o sebe predstavovať faktické porušenie článku 81 zmluvy. Táto situácia vznikne, keď výmena informácií znižuje alebo odstraňuje mieru neistoty, pokiaľ ide o fungovanie dotknutého trhu, a tým obmedzuje (39) hospodársku súťaž medzi podnikmi.

| 42. | Ak existuje skutočne konkurenčný trh, transparentnosť medzi obchodníkmi pravdepodobne povedie k posilneniu hospodárskej súťaže medzi dodávateľmi (40). Okrem toho, v súlade s ustálenou judikatúrou nebráni článok 81 zmluvy podnikom rozumne sa prispôsobiť súčasnému alebo očakávanému konaniu konkurentov (41). |
| --- | --- |

42.

Ak existuje skutočne konkurenčný trh, transparentnosť medzi obchodníkmi pravdepodobne povedie k posilneniu hospodárskej súťaže medzi dodávateľmi (40). Okrem toho, v súlade s ustálenou judikatúrou nebráni článok 81 zmluvy podnikom rozumne sa prispôsobiť súčasnému alebo očakávanému konaniu konkurentov (41).

| 43. | Každý hospodársky prevádzkovateľ však musí samostatne určiť politiku, ktorú plánuje presadzovať na trhu. Podnikom sa preto vopred zamedzuje nadväzovať priame alebo nepriame kontakty s inými prevádzkovateľmi, ktoré ovplyvňujú konanie konkurenta, alebo prezrádzajú ich vlastné (zamýšľané) konanie, ak má cieľ alebo účinok týchto kontaktov viesť k podmienkam hospodárskej súťaže, ktoré nezodpovedajú bežným podmienkam daného trhu, pri zohľadnení charakteru výrobkov alebo poskytovaných služieb, veľkosti a počtu podnikov a objemu trhu (42). |
| --- | --- |

43.

Každý hospodársky prevádzkovateľ však musí samostatne určiť politiku, ktorú plánuje presadzovať na trhu. Podnikom sa preto vopred zamedzuje nadväzovať priame alebo nepriame kontakty s inými prevádzkovateľmi, ktoré ovplyvňujú konanie konkurenta, alebo prezrádzajú ich vlastné (zamýšľané) konanie, ak má cieľ alebo účinok týchto kontaktov viesť k podmienkam hospodárskej súťaže, ktoré nezodpovedajú bežným podmienkam daného trhu, pri zohľadnení charakteru výrobkov alebo poskytovaných služieb, veľkosti a počtu podnikov a objemu trhu (42).

| 44. | Judikatúra súdov Spoločenstva poskytuje určité všeobecné usmernenie pre skúmanie pravdepodobných účinkov výmeny informácií. Súd zistil, že na vysoko koncentrovanom oligopolnom trhu, na ktorom je hospodárska súťaž už značne znížená, výmena presných informácií o jednotlivých predajoch v krátkych intervaloch medzi hlavnými konkurentmi pri vylúčení iných dodávateľov a spotrebiteľov, pravdepodobne podstatne narúšajú hospodársku súťaž, ktorá existuje medzi obchodníkmi. Za takýchto okolností pravidelné a časté šírenie informácií týkajúcich sa fungovania trhu má za následok pravidelné odkrývanie trhových pozícií a stratégií rôznych jednotlivých konkurentov všetkým konkurentom (43). Súdny dvor ďalej konštatoval, že systém výmeny informácií môže predstavovať porušenie pravidiel hospodárskej súťaže aj vtedy, keď trh nie je silne koncentrovaný ale dochádza k obmedzeniu nezávislosti rozhodovania podnikov v dôsledku tlaku počas následných diskusií s účastníkmi hospodárskej súťaže (44). Súdny dvor naopak konštatoval, že systém štvrťročného oznamovania cien, ktorý nezmenšuje neistotu podnikov, pokiaľ ide o budúce správanie konkurentov, nepredstavuje porušenie článku 81 ods. 1 zmluvy (45). |
| --- | --- |

44.

Judikatúra súdov Spoločenstva poskytuje určité všeobecné usmernenie pre skúmanie pravdepodobných účinkov výmeny informácií. Súd zistil, že na vysoko koncentrovanom oligopolnom trhu, na ktorom je hospodárska súťaž už značne znížená, výmena presných informácií o jednotlivých predajoch v krátkych intervaloch medzi hlavnými konkurentmi pri vylúčení iných dodávateľov a spotrebiteľov, pravdepodobne podstatne narúšajú hospodársku súťaž, ktorá existuje medzi obchodníkmi. Za takýchto okolností pravidelné a časté šírenie informácií týkajúcich sa fungovania trhu má za následok pravidelné odkrývanie trhových pozícií a stratégií rôznych jednotlivých konkurentov všetkým konkurentom (43). Súdny dvor ďalej konštatoval, že systém výmeny informácií môže predstavovať porušenie pravidiel hospodárskej súťaže aj vtedy, keď trh nie je silne koncentrovaný ale dochádza k obmedzeniu nezávislosti rozhodovania podnikov v dôsledku tlaku počas následných diskusií s účastníkmi hospodárskej súťaže (44). Súdny dvor naopak konštatoval, že systém štvrťročného oznamovania cien, ktorý nezmenšuje neistotu podnikov, pokiaľ ide o budúce správanie konkurentov, nepredstavuje porušenie článku 81 ods. 1 zmluvy (45).

| 45. | Z toho vyplýva, že skutočné a potenciálne účinky výmeny informácií sa musia posudzovať od prípadu k prípadu, keďže výsledky posudzovania závisia od kombinácie faktorov, z ktorých každý je charakteristický pre jednotlivý prípad. Štruktúra trhu, na ktorom dochádza k výmene informácií a charakter výmeny informácií, tvoria dva hlavné prvky, ktoré Komisia skúma pri posudzovaní výmeny informácií. Posudzovanie musí zohľadňovať aj potenciálne účinky, ktoré by výmena informácií mohla mať na trhu v porovnaní so situáciou v oblasti hospodárskej súťaže, ktorá by vznikla v prípade absencie dohody o výmene informácií (46). Na to, aby výmena predstavovala porušenie článku 81 ods. 1 zmluvy, musí mať výrazný nepriaznivý vplyv na parametre hospodárskej súťaže (47). |
| --- | --- |

45.

Z toho vyplýva, že skutočné a potenciálne účinky výmeny informácií sa musia posudzovať od prípadu k prípadu, keďže výsledky posudzovania závisia od kombinácie faktorov, z ktorých každý je charakteristický pre jednotlivý prípad. Štruktúra trhu, na ktorom dochádza k výmene informácií a charakter výmeny informácií, tvoria dva hlavné prvky, ktoré Komisia skúma pri posudzovaní výmeny informácií. Posudzovanie musí zohľadňovať aj potenciálne účinky, ktoré by výmena informácií mohla mať na trhu v porovnaní so situáciou v oblasti hospodárskej súťaže, ktorá by vznikla v prípade absencie dohody o výmene informácií (46). Na to, aby výmena predstavovala porušenie článku 81 ods. 1 zmluvy, musí mať výrazný nepriaznivý vplyv na parametre hospodárskej súťaže (47).

| 46. | Nižšie uvedené usmernenie sa týka analýzy obmedzenia hospodárskej súťaže podľa článku 81 ods. 1 zmluvy. Usmernenie o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy možno nájsť vo všeobecnom oznámení k danej téme (48). |
| --- | --- |

46.

Nižšie uvedené usmernenie sa týka analýzy obmedzenia hospodárskej súťaže podľa článku 81 ods. 1 zmluvy. Usmernenie o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy možno nájsť vo všeobecnom oznámení k danej téme (48).

3.2.2.   Štruktúra trhu

| 47. | Úroveň koncentrácie a štruktúra ponuky a dopytu na danom trhu sú hlavné otázky pri posudzovaní, či výmena spadá do rozsahu pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy (49). |
| --- | --- |

47.

Úroveň koncentrácie a štruktúra ponuky a dopytu na danom trhu sú hlavné otázky pri posudzovaní, či výmena spadá do rozsahu pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy (49).

| 48. | Úroveň koncentrácie je mimoriadne dôležitá, keďže pravdepodobnosť výskytu trvalých obmedzujúcich účinkov je väčšia na vysoko koncentrovaných oligopolných trhoch (50) než na menej koncentrovaných trhoch. Väčšia transparentnosť na koncentrovaných trhoch môže posilniť vzájomnú závislosť firiem a znížiť intenzitu hospodárskej súťaže (51). |
| --- | --- |

48.

Úroveň koncentrácie je mimoriadne dôležitá, keďže pravdepodobnosť výskytu trvalých obmedzujúcich účinkov je väčšia na vysoko koncentrovaných oligopolných trhoch (50) než na menej koncentrovaných trhoch. Väčšia transparentnosť na koncentrovaných trhoch môže posilniť vzájomnú závislosť firiem a znížiť intenzitu hospodárskej súťaže (51).

| 49. | Štruktúra ponuky a dopytu je tiež dôležitá, najmä počet konkurujúcich prevádzkovateľov a tiež symetria a stabilita ich podielov na trhu a existencia akýchkoľvek štrukturálnych väzieb medzi konkurentmi (52). Komisia môže analyzovať aj ďalšie faktory, ako je rovnorodosť služieb a celková transparentnosť na trhu. |
| --- | --- |

49.

Štruktúra ponuky a dopytu je tiež dôležitá, najmä počet konkurujúcich prevádzkovateľov a tiež symetria a stabilita ich podielov na trhu a existencia akýchkoľvek štrukturálnych väzieb medzi konkurentmi (52). Komisia môže analyzovať aj ďalšie faktory, ako je rovnorodosť služieb a celková transparentnosť na trhu.

3.2.3.   Charakter vymieňaných informácií

| 50. | Výmena informácií, ktoré sú už verejne dostupné už nepredstavuje porušenie článku 81 ods. 1 zmluvy (53). Je však dôležité zistiť, či výmena informácií zvyšuje a/alebo spája verejne dostupné informácie s inými informáciami, v dôsledku čoho sa spojené informácie stávajú komerčne citlivými a ich výmena potenciálne obmedzuje hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

50.

Výmena informácií, ktoré sú už verejne dostupné už nepredstavuje porušenie článku 81 ods. 1 zmluvy (53). Je však dôležité zistiť, či výmena informácií zvyšuje a/alebo spája verejne dostupné informácie s inými informáciami, v dôsledku čoho sa spojené informácie stávajú komerčne citlivými a ich výmena potenciálne obmedzuje hospodársku súťaž.

| 51. | Informácie, ktoré nie sú historické a týkajú sa parametrov hospodárskej súťaže, ako je cena, kapacita alebo náklady, sa budú považovať za komerčne citlivé. Je pravdepodobnejšie, že do rozsahu pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy bude skôr spadať výmena takýchto údajov medzi konkurentmi ako výmena informácií, ktoré sú komerčne menej citlivé. |
| --- | --- |

51.

Informácie, ktoré nie sú historické a týkajú sa parametrov hospodárskej súťaže, ako je cena, kapacita alebo náklady, sa budú považovať za komerčne citlivé. Je pravdepodobnejšie, že do rozsahu pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy bude skôr spadať výmena takýchto údajov medzi konkurentmi ako výmena informácií, ktoré sú komerčne menej citlivé.

| 52. | Informácie môžu byť individuálne alebo zosumarizované. Individuálne údaje sa týkajú určeného alebo identifikovateľného podniku. Pri zosumarizovaných údajoch ide o súhrn údajov značného počtu nezávislých podnikov, čo znemožňuje rozoznať individuálne údaje. Výmena jednotlivých informácií medzi konkurentmi spadá skôr do rozsahu pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy (54), ak sa týkajú komerčne citlivých údajov. Výmena zosumarizovaných informácií v zásade nespadá do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy. Komisia bude venovať osobitnú pozornosť úrovni sumarizácie údajov. Mala by byť taká, aby sa informácie nemohli rozčleniť, čo by podnikom zamedzilo získať priamo alebo nepriamo informácie o obchodných stratégiách svojich konkurentov. |
| --- | --- |

52.

Informácie môžu byť individuálne alebo zosumarizované. Individuálne údaje sa týkajú určeného alebo identifikovateľného podniku. Pri zosumarizovaných údajoch ide o súhrn údajov značného počtu nezávislých podnikov, čo znemožňuje rozoznať individuálne údaje. Výmena jednotlivých informácií medzi konkurentmi spadá skôr do rozsahu pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy (54), ak sa týkajú komerčne citlivých údajov. Výmena zosumarizovaných informácií v zásade nespadá do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy. Komisia bude venovať osobitnú pozornosť úrovni sumarizácie údajov. Mala by byť taká, aby sa informácie nemohli rozčleniť, čo by podnikom zamedzilo získať priamo alebo nepriamo informácie o obchodných stratégiách svojich konkurentov.

| 53. | Vek údajov a obdobie, ktorého sa týkajú, sú takisto dôležité faktory. Údaje môžu byť historické, aktuálne alebo budúce. Výmena historických informácií sa všeobecne nepovažuje za spadajúcu do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy, pretože nemôže mať žiadny reálny vplyv na budúce konanie podniku. V predchádzajúcich prípadoch považovala Komisia informácie staršie ako jeden rok za historické (55), zatiaľ čo informácie staré menej ako jeden rok označila za aktuálne (56). Historická alebo aktuálna povaha informácií sa má posudzovať s určitou pružnosťou, prihliadajúc na rozsah, v akom sa údaje stávajú zastaranými na príslušnom trhu. Budúce údaje súvisia s názorom podniku na to, ako sa bude trh vyvíjať, alebo so stratégiou, ktorej sa hodlá pridržiavať na trhu. Výmena budúcich údajov môže byť obzvlášť problematická, najmä ak sa týka cien alebo objemu výroby. Môže odhaliť komerčnú stratégiu, ktorú podnik plánuje uplatňovať na trhu. Tým môže výrazne znížiť súťaživosť medzi stranami výmeny, a tým potenciálne obmedziť hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

53.

Vek údajov a obdobie, ktorého sa týkajú, sú takisto dôležité faktory. Údaje môžu byť historické, aktuálne alebo budúce. Výmena historických informácií sa všeobecne nepovažuje za spadajúcu do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy, pretože nemôže mať žiadny reálny vplyv na budúce konanie podniku. V predchádzajúcich prípadoch považovala Komisia informácie staršie ako jeden rok za historické (55), zatiaľ čo informácie staré menej ako jeden rok označila za aktuálne (56). Historická alebo aktuálna povaha informácií sa má posudzovať s určitou pružnosťou, prihliadajúc na rozsah, v akom sa údaje stávajú zastaranými na príslušnom trhu. Budúce údaje súvisia s názorom podniku na to, ako sa bude trh vyvíjať, alebo so stratégiou, ktorej sa hodlá pridržiavať na trhu. Výmena budúcich údajov môže byť obzvlášť problematická, najmä ak sa týka cien alebo objemu výroby. Môže odhaliť komerčnú stratégiu, ktorú podnik plánuje uplatňovať na trhu. Tým môže výrazne znížiť súťaživosť medzi stranami výmeny, a tým potenciálne obmedziť hospodársku súťaž.

| 54. | Zohľadniť sa má aj frekvencia výmeny. Čím častejšie sa údaje vymieňajú, tým rýchlejšie môžu konkurenti reagovať. To umožňuje odvetné opatrenia a v konečnom dôsledku znižuje motiváciu začať konkurenčné akcie na trhu. Mohla by sa obmedziť takzvaná skrytá hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

54.

Zohľadniť sa má aj frekvencia výmeny. Čím častejšie sa údaje vymieňajú, tým rýchlejšie môžu konkurenti reagovať. To umožňuje odvetné opatrenia a v konečnom dôsledku znižuje motiváciu začať konkurenčné akcie na trhu. Mohla by sa obmedziť takzvaná skrytá hospodárska súťaž.

| 55. | Napríklad v pravidelnej lodnej doprave nie je pri výmene údajov o objeme a kapacite, dokonca i v nezosumarizovanej forme, pravdepodobné, že dochádza k obmedzovaniu hospodárskej súťaže. Pri posudzovaní historického charakteru údajov sa berie do úvahy vplyv, ktorý by malo ich zverejnenie na príslušný trh. Obdobie, za ktoré by údaje nadobudli historický charakter je pravdepodobne pri zosumarizovaných údajoch kratšie ako pri individuálnych údajoch. Obdobne, ani pri výmene údajov o aktuálnom objeme a kapacite nie je pravdepodobné, že by dochádzalo k obmedzovaniu hospodárskej súťaže, ak sú údaje zosumarizované na primeranú úroveň tak, aby transakcie individuálnych odosielateľov alebo prepravcov nemohli byť identifikované či už priamo alebo nepriamo. |
| --- | --- |

55.

Napríklad v pravidelnej lodnej doprave nie je pri výmene údajov o objeme a kapacite, dokonca i v nezosumarizovanej forme, pravdepodobné, že dochádza k obmedzovaniu hospodárskej súťaže. Pri posudzovaní historického charakteru údajov sa berie do úvahy vplyv, ktorý by malo ich zverejnenie na príslušný trh. Obdobie, za ktoré by údaje nadobudli historický charakter je pravdepodobne pri zosumarizovaných údajoch kratšie ako pri individuálnych údajoch. Obdobne, ani pri výmene údajov o aktuálnom objeme a kapacite nie je pravdepodobné, že by dochádzalo k obmedzovaniu hospodárskej súťaže, ak sú údaje zosumarizované na primeranú úroveň tak, aby transakcie individuálnych odosielateľov alebo prepravcov nemohli byť identifikované či už priamo alebo nepriamo.

| 56. | Naopak, opatrne treba postupovať pri posudzovaní výmeny prognóz týkajúcich sa kapacity, ktoré nie sú založené na všeobecne prístupných údajoch, a to aj v zosumarizovanej forme, najmä ak sa uskutočňuje na koncentrovaných trhoch. Na trhoch lodných prepravcov sú údaje o kapacite hlavným parametrom na koordinovanie konkurenčného konania a majú priamy vplyv na ceny. Zosumarizované prognózy týkajúce sa kapacity naznačujúce, v ktorých obchodoch sa kapacita využije, môžu byť zamerané proti hospodárskej súťaži, pokiaľ môžu viesť k tomu, že viacerí alebo všetci prepravcovia prijmú spoločnú politiku, a môžu mať za následok poskytovanie služieb za ceny vyššie ako konkurenčné. Okrem toho, existuje riziko rozčlenenia údajov, keďže sa môžu spájať s individuálnymi oznámeniami lodných prepravcov. To by umožnilo podnikom identifikovať trhové postavenia a stratégie konkurentov. |
| --- | --- |

56.

Naopak, opatrne treba postupovať pri posudzovaní výmeny prognóz týkajúcich sa kapacity, ktoré nie sú založené na všeobecne prístupných údajoch, a to aj v zosumarizovanej forme, najmä ak sa uskutočňuje na koncentrovaných trhoch. Na trhoch lodných prepravcov sú údaje o kapacite hlavným parametrom na koordinovanie konkurenčného konania a majú priamy vplyv na ceny. Zosumarizované prognózy týkajúce sa kapacity naznačujúce, v ktorých obchodoch sa kapacita využije, môžu byť zamerané proti hospodárskej súťaži, pokiaľ môžu viesť k tomu, že viacerí alebo všetci prepravcovia prijmú spoločnú politiku, a môžu mať za následok poskytovanie služieb za ceny vyššie ako konkurenčné. Okrem toho, existuje riziko rozčlenenia údajov, keďže sa môžu spájať s individuálnymi oznámeniami lodných prepravcov. To by umožnilo podnikom identifikovať trhové postavenia a stratégie konkurentov.

| 57. | V pravidelnej lodnej doprave ukazuje cenový index priemerný pohyb cien prepravy morského kontajnera. Cenový index založený na primerane zosumarizovaných údajoch o cenách pravdepodobne neporuší článok 81 ods. 1 zmluvy, ak sú údaje zosumarizované tak, aby sa informácie nemohli rozčleniť, čo by podnikom zamedzilo získať priamo alebo nepriamo informácie o obchodných stratégiách svojich konkurentov. Ak by mal cenový index vplyv na zníženie neistoty prepravcov, pokiaľ ide o budúce správanie konkurentov, došlo by k porušeniu článku 81 ods. 1 zmluvy. Pri posudzovaní pravdepodobného vplyvu tohto cenového indexu na príslušný trh treba zohľadniť úroveň zosumarizovania údajov, ich historický alebo aktuálny charakter a frekvenciu uverejňovania indexu. Rovnako dôležité je posúdiť i jednotlivé aspekty výmeny informácií spoločne, aby sa zohľadnila možná interakcia, napr. medzi výmenou údajov o objeme a kapacite na jednej strane a cenovým indexom na strane druhej. |
| --- | --- |

57.

V pravidelnej lodnej doprave ukazuje cenový index priemerný pohyb cien prepravy morského kontajnera. Cenový index založený na primerane zosumarizovaných údajoch o cenách pravdepodobne neporuší článok 81 ods. 1 zmluvy, ak sú údaje zosumarizované tak, aby sa informácie nemohli rozčleniť, čo by podnikom zamedzilo získať priamo alebo nepriamo informácie o obchodných stratégiách svojich konkurentov. Ak by mal cenový index vplyv na zníženie neistoty prepravcov, pokiaľ ide o budúce správanie konkurentov, došlo by k porušeniu článku 81 ods. 1 zmluvy. Pri posudzovaní pravdepodobného vplyvu tohto cenového indexu na príslušný trh treba zohľadniť úroveň zosumarizovania údajov, ich historický alebo aktuálny charakter a frekvenciu uverejňovania indexu. Rovnako dôležité je posúdiť i jednotlivé aspekty výmeny informácií spoločne, aby sa zohľadnila možná interakcia, napr. medzi výmenou údajov o objeme a kapacite na jednej strane a cenovým indexom na strane druhej.

| 58. | Výmena informácií medzi prepravcami, ktorá obmedzuje hospodársku súťaž, však môže prinášať výhody v dôsledku zvyšovania efektívnosti, napr. lepšie plánovanie a efektívnejšie využívanie kapacity. Tieto prokonkurenčné výhody musia prejsť na zákazníkov a vyvážiť negatívny účinok výmeny informácií na hospodársku súťaž v rámci článku 81 ods. 3 zmluvy. V tejto súvislosti je dôležité poznamenať, že jedna z podmienok uvedených v článku 81 ods. 3 zmluvy stanovuje, že spotrebiteľom by mal byť umožnený primeraný podiel na výhodách vyplývajúcich z dohody obmedzujúcej hospodársku súťaž. Ak sú splnené všetky štyri súhrnné podmienky článku 81 ods. 3 zmluvy, zákaz uvedený v článku 81 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje (57). |
| --- | --- |

58.

Výmena informácií medzi prepravcami, ktorá obmedzuje hospodársku súťaž, však môže prinášať výhody v dôsledku zvyšovania efektívnosti, napr. lepšie plánovanie a efektívnejšie využívanie kapacity. Tieto prokonkurenčné výhody musia prejsť na zákazníkov a vyvážiť negatívny účinok výmeny informácií na hospodársku súťaž v rámci článku 81 ods. 3 zmluvy. V tejto súvislosti je dôležité poznamenať, že jedna z podmienok uvedených v článku 81 ods. 3 zmluvy stanovuje, že spotrebiteľom by mal byť umožnený primeraný podiel na výhodách vyplývajúcich z dohody obmedzujúcej hospodársku súťaž. Ak sú splnené všetky štyri súhrnné podmienky článku 81 ods. 3 zmluvy, zákaz uvedený v článku 81 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje (57).

3.2.4.   Dostupnosť informácií a inštitucionálna štruktúra

| 59. | Čím viac informácií je vymieňaných so zákazníkmi, tým menšia je pravdepodobnosť problematickosti tejto výmeny. Ak sa transparentnosť trhu zvyšuje len v prospech dodávateľov, môže to pripraviť zákazníkov o možnosť získať výhodu zvýšenej „skrytej hospodárskej súťaže“. Výmena len medzi dodávateľmi môže predstavovať aj prekážku pre vstup. |
| --- | --- |

59.

Čím viac informácií je vymieňaných so zákazníkmi, tým menšia je pravdepodobnosť problematickosti tejto výmeny. Ak sa transparentnosť trhu zvyšuje len v prospech dodávateľov, môže to pripraviť zákazníkov o možnosť získať výhodu zvýšenej „skrytej hospodárskej súťaže“. Výmena len medzi dodávateľmi môže predstavovať aj prekážku pre vstup.

| 60. | V prípade pravidelnej lodnej dopravy, napr. stretnutia organizované výlučne pre prepravcov s cieľom prediskutovať aktuálne a podrobné údaje porušujú článok 81 ods. 1 zmluvy, ak odstraňujú súťaživosť medzi stranami zúčastnenými na výmene. V tomto prípade by mali účastníci výmeny preukázať, že spĺňa štyri súhrnné podmienky stanovené v článku 81 ods. 3 zmluvy. Túto situáciu treba odlišovať od diskusií vykonávaných zákonne v rámci obchodného združenia, napr. na základe verejne dostupných informácií o trhu alebo o témach, ako sú technické a environmentálne normy. |
| --- | --- |

60.

V prípade pravidelnej lodnej dopravy, napr. stretnutia organizované výlučne pre prepravcov s cieľom prediskutovať aktuálne a podrobné údaje porušujú článok 81 ods. 1 zmluvy, ak odstraňujú súťaživosť medzi stranami zúčastnenými na výmene. V tomto prípade by mali účastníci výmeny preukázať, že spĺňa štyri súhrnné podmienky stanovené v článku 81 ods. 3 zmluvy. Túto situáciu treba odlišovať od diskusií vykonávaných zákonne v rámci obchodného združenia, napr. na základe verejne dostupných informácií o trhu alebo o témach, ako sú technické a environmentálne normy.

3.3.   Dohody o združení v trampovej lodnej doprave

| 61. | Najviac sa opakujúcou formou horizontálnej spolupráce v preprave trampovými loďami, je združenie lodnej dopravy. Nejestvuje žiaden univerzálny model združenia. Ukazuje sa však, že určité rysy sú predsa len spoločné pre všetky združenia v rôznych segmentoch trhu, ako sa uvádza nižšie. |
| --- | --- |

61.

Najviac sa opakujúcou formou horizontálnej spolupráce v preprave trampovými loďami, je združenie lodnej dopravy. Nejestvuje žiaden univerzálny model združenia. Ukazuje sa však, že určité rysy sú predsa len spoločné pre všetky združenia v rôznych segmentoch trhu, ako sa uvádza nižšie.

| 62. | Štandardné združenie lodnej dopravy spája viacero podobných plavidiel (58) patriacich rôznym vlastníkom a prevádzkovaných v rámci jednej správy. Správca združenia je zvyčajne zodpovedný za komerčné riadenie (napr. spoločný marketing (59), rokovania o prepravných sadzbách a centralizácia príjmov a plavebných nákladov (60)) a za komerčnú prevádzku (plánovanie plavieb a vydávanie pokynov plavidlám, vymenovanie zástupcov v prístavoch, priebežné poskytovanie aktuálnych informácií zákazníkom, vystavovanie prepravných faktúr, objednávanie zásobníkov, vyberanie príjmov od plavidiel a ich rozdeľovanie podľa vopred stanoveného kľúča, atď.). Správca združenia koná často pod dohľadom hlavného výkonného výboru zastupujúceho vlastníkov plavidiel. Technická prevádzka plavidiel zostáva zodpovednosťou každého vlastníka (bezpečnosť, posádka, opravy, údržba atď.). Hoci členovia združenia predávajú svoje služby spoločne, vykonávajú ich jednotlivo. |
| --- | --- |

62.

Štandardné združenie lodnej dopravy spája viacero podobných plavidiel (58) patriacich rôznym vlastníkom a prevádzkovaných v rámci jednej správy. Správca združenia je zvyčajne zodpovedný za komerčné riadenie (napr. spoločný marketing (59), rokovania o prepravných sadzbách a centralizácia príjmov a plavebných nákladov (60)) a za komerčnú prevádzku (plánovanie plavieb a vydávanie pokynov plavidlám, vymenovanie zástupcov v prístavoch, priebežné poskytovanie aktuálnych informácií zákazníkom, vystavovanie prepravných faktúr, objednávanie zásobníkov, vyberanie príjmov od plavidiel a ich rozdeľovanie podľa vopred stanoveného kľúča, atď.). Správca združenia koná často pod dohľadom hlavného výkonného výboru zastupujúceho vlastníkov plavidiel. Technická prevádzka plavidiel zostáva zodpovednosťou každého vlastníka (bezpečnosť, posádka, opravy, údržba atď.). Hoci členovia združenia predávajú svoje služby spoločne, vykonávajú ich jednotlivo.

| 63. | Z tohto opisu vyplýva, že hlavným rysom štandardných združení lodnej dopravy je spoločný predaj spojený s niektorými rysmi spoločnej výroby. Usmernenia o spoločnom predaji ako o variante spoločnej dohody o komercializácii a o spoločnej výrobe v usmerneniach Komisie o uplatniteľnosti článku 81 zmluvy na dohody o horizontálnej spolupráci (61) sú preto relevantné. No vzhľadom na rozdiely medzi jednotlivými združeniami sa musí každé združenie analyzovať od prípadu k prípadu, aby sa určilo, či spadá do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy, a či spĺňa štyri súhrnné podmienky článku 81 ods. 3 zmluvy. Napriek tomu je možná táto všeobecná kategorizácia. |
| --- | --- |

63.

Z tohto opisu vyplýva, že hlavným rysom štandardných združení lodnej dopravy je spoločný predaj spojený s niektorými rysmi spoločnej výroby. Usmernenia o spoločnom predaji ako o variante spoločnej dohody o komercializácii a o spoločnej výrobe v usmerneniach Komisie o uplatniteľnosti článku 81 zmluvy na dohody o horizontálnej spolupráci (61) sú preto relevantné. No vzhľadom na rozdiely medzi jednotlivými združeniami sa musí každé združenie analyzovať od prípadu k prípadu, aby sa určilo, či spadá do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy, a či spĺňa štyri súhrnné podmienky článku 81 ods. 3 zmluvy. Napriek tomu je možná táto všeobecná kategorizácia.

| 64. | Združenia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 (62), keďže boli vytvorené ako spoločný podnik trvalo vykonávajúci všetky funkcie samostatného hospodárskeho subjektu (tzv. plne funkčný spoločný podnik, pozri článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 139/2004), nie sú priamo dotknuté zmenami zavedenými nariadením (ES) č. 1419/2006. Usmernenie týkajúce sa príslušných otázok možno nájsť okrem iného v Konsolidovanom jurisdikčnom oznámení Komisie v rámci nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (63). Pokiaľ takéto združenia majú za svoj cieľ alebo účinok koordináciu konkurenčného správania svojich materských združení, koordinácia sa posudzuje v súlade s kritériami článku 81 ods. 1 a ods. 3 Zmluvy o ES s cieľom stanoviť, či je alebo nie je prevádzka kompatibilná so spoločným trhom (64). |
| --- | --- |

64.

Združenia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 (62), keďže boli vytvorené ako spoločný podnik trvalo vykonávajúci všetky funkcie samostatného hospodárskeho subjektu (tzv. plne funkčný spoločný podnik, pozri článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 139/2004), nie sú priamo dotknuté zmenami zavedenými nariadením (ES) č. 1419/2006. Usmernenie týkajúce sa príslušných otázok možno nájsť okrem iného v Konsolidovanom jurisdikčnom oznámení Komisie v rámci nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (63). Pokiaľ takéto združenia majú za svoj cieľ alebo účinok koordináciu konkurenčného správania svojich materských združení, koordinácia sa posudzuje v súlade s kritériami článku 81 ods. 1 a ods. 3 Zmluvy o ES s cieľom stanoviť, či je alebo nie je prevádzka kompatibilná so spoločným trhom (64).

3.3.1.   Združenia, ktoré nespadajú do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy

| 65. | Dohody o združení nespadajú do zákazu podľa článku 81 ods. 1 zmluvy, ak účastníci združenia nie sú skutoční alebo potenciálni konkurenti, alebo ak sú to konkurujúce si spoločnosti, ktoré v žiadnom prípade nemôžu poskytovať službu(-y), na ktorú(-é) sa dohoda vzťahuje, jednotlivo. To by nastalo napr. vtedy, ak by dvaja alebo viacerí vlastníci lodí vytvorili združenie lodnej dopravy výlučne na účely predkladania ponúk v súvislosti so zmluvami o prenájme lodí, o ktoré by sa ako individuálni prevádzkovatelia nemohli úspešne uchádzať alebo ktoré by nemohli samostatne vykonávať. V praxi však združenia často nemusia vyčleniť všetky svoje lode pre zmluvy o prenájme lodí, pretože nasadenie všetkých lodí združenia len v jednom druhu zmluvy by mohlo viesť k strate príležitostí na maximalizáciu výnosov, čo by znemožnilo dosiahnuť ciele, pre ktoré sa združenia zvyčajne zakladajú. |
| --- | --- |

65.

Dohody o združení nespadajú do zákazu podľa článku 81 ods. 1 zmluvy, ak účastníci združenia nie sú skutoční alebo potenciálni konkurenti, alebo ak sú to konkurujúce si spoločnosti, ktoré v žiadnom prípade nemôžu poskytovať službu(-y), na ktorú(-é) sa dohoda vzťahuje, jednotlivo. To by nastalo napr. vtedy, ak by dvaja alebo viacerí vlastníci lodí vytvorili združenie lodnej dopravy výlučne na účely predkladania ponúk v súvislosti so zmluvami o prenájme lodí, o ktoré by sa ako individuálni prevádzkovatelia nemohli úspešne uchádzať alebo ktoré by nemohli samostatne vykonávať. V praxi však združenia často nemusia vyčleniť všetky svoje lode pre zmluvy o prenájme lodí, pretože nasadenie všetkých lodí združenia len v jednom druhu zmluvy by mohlo viesť k strate príležitostí na maximalizáciu výnosov, čo by znemožnilo dosiahnuť ciele, pre ktoré sa združenia zvyčajne zakladajú.

| 66. | Združenia, ktorých činnosť nemá vplyv na relevantné parametre hospodárskej súťaže, pretože majú malý význam a/alebo výrazne neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi (65), nespadajú do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy. V súvislosti s uplatňovaním prvého z uvedených kritérií predmetná dohoda o združení nesmie obsahovať ustanovenia týkajúce sa spoločného určovania cien a spoločného uvádzania na trh. Pokiaľ ide o druhé kritérium, s prihliadnutím na povahu dopravných služieb, ktoré združenia ponúkajú, je pravdepodobné, že ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi (66). |
| --- | --- |

66.

Združenia, ktorých činnosť nemá vplyv na relevantné parametre hospodárskej súťaže, pretože majú malý význam a/alebo výrazne neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi (65), nespadajú do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy. V súvislosti s uplatňovaním prvého z uvedených kritérií predmetná dohoda o združení nesmie obsahovať ustanovenia týkajúce sa spoločného určovania cien a spoločného uvádzania na trh. Pokiaľ ide o druhé kritérium, s prihliadnutím na povahu dopravných služieb, ktoré združenia ponúkajú, je pravdepodobné, že ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi (66).

3.3.2.   Združenia, ktoré všeobecne spadajú do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy

| 67. | Ak dohoda o združení medzi konkurentmi má za svoj cieľ obmedzenie hospodárskej súťaže prostredníctvom stanovenia cien, obmedzenia objemu výroby alebo rozdelenia trhu alebo zákazníkov, bude spadať do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy. Dohody medzi konkurentmi zahŕňajúce stanovenie cien (67) budú vždy spadať do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na trhovú silu strán (68). |
| --- | --- |

67.

Ak dohoda o združení medzi konkurentmi má za svoj cieľ obmedzenie hospodárskej súťaže prostredníctvom stanovenia cien, obmedzenia objemu výroby alebo rozdelenia trhu alebo zákazníkov, bude spadať do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy. Dohody medzi konkurentmi zahŕňajúce stanovenie cien (67) budú vždy spadať do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na trhovú silu strán (68).

3.3.3.   Združenia, ktoré môžu spadať do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy

| 68. | Ak cieľom združenia nie je obmedzenie hospodárskej súťaže, analýza jeho vplyvov na príslušný trh je nevyhnutná. Dohoda o združení spadá do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy, ak je pravdepodobné, že bude mať výrazný nepriaznivý vplyv na parametre hospodárskej súťaže na trhu, ako sú ceny, náklady, diferenciácia služieb, kvalita služieb a inovácia. Dohody môžu mať tento vplyv tým, že výrazne znížia súťaživosť medzi stranami dohody alebo medzi nimi a tretími stranami (69). |
| --- | --- |

68.

Ak cieľom združenia nie je obmedzenie hospodárskej súťaže, analýza jeho vplyvov na príslušný trh je nevyhnutná. Dohoda o združení spadá do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy, ak je pravdepodobné, že bude mať výrazný nepriaznivý vplyv na parametre hospodárskej súťaže na trhu, ako sú ceny, náklady, diferenciácia služieb, kvalita služieb a inovácia. Dohody môžu mať tento vplyv tým, že výrazne znížia súťaživosť medzi stranami dohody alebo medzi nimi a tretími stranami (69).

| 69. | Schopnosť zduženia vyvolávať výrazné záporné vplyvy na trh závisí od hospodárskeho kontextu s prihliadnutím na charakter dohody a spojenú trhovú silu strán spolu s ďalšími štrukturálnymi faktormi na príslušnom trhu. Treba tiež zvážiť, či dohoda o združení ovplyvňuje konanie strán na susedných trhoch úzko súvisiacich s trhom priamo ovplyvneným spoluprácou (70). Taký prípad môže nastať napr. vtedy, keď príslušným trhom združenia je trh zabezpečujúci prepravu motorových vozidiel na špecializovaných plavidlách na prepravu motorových vozidiel (trh A) a členovia združenia prevádzkujú aj lode na trhu ro-ro (trh B). |
| --- | --- |

69.

Schopnosť zduženia vyvolávať výrazné záporné vplyvy na trh závisí od hospodárskeho kontextu s prihliadnutím na charakter dohody a spojenú trhovú silu strán spolu s ďalšími štrukturálnymi faktormi na príslušnom trhu. Treba tiež zvážiť, či dohoda o združení ovplyvňuje konanie strán na susedných trhoch úzko súvisiacich s trhom priamo ovplyvneným spoluprácou (70). Taký prípad môže nastať napr. vtedy, keď príslušným trhom združenia je trh zabezpečujúci prepravu motorových vozidiel na špecializovaných plavidlách na prepravu motorových vozidiel (trh A) a členovia združenia prevádzkujú aj lode na trhu ro-ro (trh B).

| 70. | V súvislosti s povahou dohody by sa malo zvážiť, či dohody o združeniach obsahujú doložky zakazujúce svojim členom aktívnu činnosť na tom istom trhu mimo združenia, a rozsah, v akom existuje výmena komerčne citlivých informácií, ktoré by mohli napr. neoprávnene ovplyvniť konkurenčné správanie členov združenia pôsobiacich na tom istom trhu mimo združenia vo vzťahu k obchodnej politike združenia. Do úvahy by sa mali vziať aj všetky väzby medzi združeniami, či už z hľadiska riadenia alebo členov, ako aj podieľania sa na nákladoch a výnosoch. |
| --- | --- |

70.

V súvislosti s povahou dohody by sa malo zvážiť, či dohody o združeniach obsahujú doložky zakazujúce svojim členom aktívnu činnosť na tom istom trhu mimo združenia, a rozsah, v akom existuje výmena komerčne citlivých informácií, ktoré by mohli napr. neoprávnene ovplyvniť konkurenčné správanie členov združenia pôsobiacich na tom istom trhu mimo združenia vo vzťahu k obchodnej politike združenia. Do úvahy by sa mali vziať aj všetky väzby medzi združeniami, či už z hľadiska riadenia alebo členov, ako aj podieľania sa na nákladoch a výnosoch.

| 71. | Pokiaľ ide o štrukturálne faktory na príslušnom trhu, je nepravdepodobné, že ak má združenie nízky podiel na trhu, vytvorí obmedzujúce účinky. Koncentrácia na trhu, postavenie a počet konkurentov, stabilita podielov na trhu v čase, viacnásobné členstvo v združeniach, prekážky vstupu na trh a pravdepodobnosť vstupu, transparentnosť trhu, vyrovnávacia kúpna sila užívateľov dopravy a charakter služieb (napr. homogénne verzus diferencované služby) by sa mali zohľadniť ako dodatočné faktory pri posudzovaní vplyvu daného združenia na príslušný trh. |
| --- | --- |

71.

Pokiaľ ide o štrukturálne faktory na príslušnom trhu, je nepravdepodobné, že ak má združenie nízky podiel na trhu, vytvorí obmedzujúce účinky. Koncentrácia na trhu, postavenie a počet konkurentov, stabilita podielov na trhu v čase, viacnásobné členstvo v združeniach, prekážky vstupu na trh a pravdepodobnosť vstupu, transparentnosť trhu, vyrovnávacia kúpna sila užívateľov dopravy a charakter služieb (napr. homogénne verzus diferencované služby) by sa mali zohľadniť ako dodatočné faktory pri posudzovaní vplyvu daného združenia na príslušný trh.

3.3.4.   Uplatniteľnosť článku 81 ods. 3 zmluvy

| 72. | Ak združenia spadajú do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy, je nevyhnutné posúdiť, či spĺňajú štyri súhrnné podmienky článku 81 ods. 3. Je úlohou zapojených podnikov, aby preukázali, že:






  a) | Združenie skvalitňuje dopravné služby alebo presadzuje technický alebo hospodársky pokrok. Treba preukázať, že združenie vedie k zvýšeniu účinnosti. Dosiahnutá účinnosť nemôže predstavovať úspory nákladov, ktoré sú prirodzenou súčasťou hospodárskej súťaže, ale musí vyplývať z integrácie hospodárskych činností. Treba zohľadniť úroveň príspevku strán z hľadiska investícií a technológie. |
| --- | --- | --- |

72.

Ak združenia spadajú do pôsobnosti článku 81 ods. 1 zmluvy, je nevyhnutné posúdiť, či spĺňajú štyri súhrnné podmienky článku 81 ods. 3. Je úlohou zapojených podnikov, aby preukázali, že:

a)

Združenie skvalitňuje dopravné služby alebo presadzuje technický alebo hospodársky pokrok. Treba preukázať, že združenie vedie k zvýšeniu účinnosti. Dosiahnutá účinnosť nemôže predstavovať úspory nákladov, ktoré sú prirodzenou súčasťou hospodárskej súťaže, ale musí vyplývať z integrácie hospodárskych činností. Treba zohľadniť úroveň príspevku strán z hľadiska investícií a technológie.

| b) | Hospodárska účinnosť uvedená v písm. a) musí prinášať prospech nielen členom združenia, ale aj spotrebiteľom v tom zmysle, že musí aspoň nahradiť spotrebiteľovi stratu vyplývajúcu z obmedzenia hospodárskej súťaže. Čím väčšie je obmedzenie hospodárskej súťaže, tým väčšia musí byť účinnosť a postúpenie prospechu užívateľom dopravy. Napríklad, nižší nákladový základ by sa mohol premietnuť do nižších sadzieb a/alebo do pružnejších podmienok. Združenia by mohli byť reakciou na dopyt zákazníka po osobitných službách. |
| --- | --- |

b)

Hospodárska účinnosť uvedená v písm. a) musí prinášať prospech nielen členom združenia, ale aj spotrebiteľom v tom zmysle, že musí aspoň nahradiť spotrebiteľovi stratu vyplývajúcu z obmedzenia hospodárskej súťaže. Čím väčšie je obmedzenie hospodárskej súťaže, tým väčšia musí byť účinnosť a postúpenie prospechu užívateľom dopravy. Napríklad, nižší nákladový základ by sa mohol premietnuť do nižších sadzieb a/alebo do pružnejších podmienok. Združenia by mohli byť reakciou na dopyt zákazníka po osobitných službách.

| c) | Nejestvujú iné, menej obmedzujúce spôsoby na dosiahnutie podobného prospechu. |
| --- | --- |

c)

Nejestvujú iné, menej obmedzujúce spôsoby na dosiahnutie podobného prospechu.

| d) | Združeniu sa nesmie poskytnúť možnosť obmedziť hospodársku súťaž vo vzťahu k podstatnej časti predmetných služieb. |
| --- | --- |

d)

Združeniu sa nesmie poskytnúť možnosť obmedziť hospodársku súťaž vo vzťahu k podstatnej časti predmetných služieb.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 269, 28.9.2006, s. 1.

(2)  Termín „dohoda“ sa používa pre dohody a rozhodnutia združení podnikov a pre zosúladené postupy.

(3)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 18.

(5)  Ú. v. ES L 378, 31.12.1986, s. 4.

(6)  Ú. v. ES C 3, 6.1.2001, s. 2.

(7)  Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 97.

(8)  Ú. v. ES L 100, 20.4.2000, s. 24, nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 463/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 23) a nariadením Komisie (ES) č. 611/2005 (Ú. v. EÚ L 101, 21.4.2005, s. 10).

(9)  Odôvodnenie 3 nariadenia Komisie (ES) č. 611/2005.

(10)  Komisia označila sériu vlastností charakteristických pre špecializovanú dopravu, ktoré ju odlišujú od služieb pravidelnej lodnej dopravy a služieb trampových lodí. Patrí medzi ne poskytovanie pravidelných služieb pre konkrétny druh nákladu. Služba sa zvyčajne poskytuje na základe zmlúv o prenájme lodí (CoA) s použitím špecializovaných plavidiel upravených technicky a/alebo postavených na prepravu osobitného nákladu. Rozhodnutie Komisie č. 94/980/ES vo veci IV/34.446 – transatlantická dohoda. Ú. v ES L 376, 31.12.1994, s. 1 (ďalej len rozhodnutie TAA), odseky 47 až 49.

(11)  Článok 1 nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92 zo 7. decembra 1992, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovania služieb na námornú dopravu v rámci členských štátov (námorná kabotáž), Ú. v. ES L 364, 12.12.1992, s. 7.

(12)  Vec 42/84 Remia BV a iní/Komisia [1985] Zb. s. 2545, odsek 22. Okrem toho musí byť vplyv na obchod medzi štátmi výrazný, vec 319/82 Ciments et Bétons de l'Est/Kerpen & Kerpen [1983] Zb. s. 4173, odsek 9.

(13)  Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 81.

(14)  Skutočnosť, že služba ide do/z prístavu mimo EÚ samo o sebe neznamená, že obchod medzi členskými štátmi je ovplyvnený. Je potrebné vykonať dôkladnú analýzu účinkov na spotrebiteľov a iných prevádzkovateľov v rámci Spoločenstva, ktorí sa spoliehajú na služby s cieľom určiť, či sa na ne vzťahuje súdna právomoc Spoločenstva. Pozri usmernenia o pojme účinku na obchod uvedené v článkoch 81 a 82 Zmluvy o ES, Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 81.

(15)  Rozhodnutie Komisie č. 93/82/EHS (veci IV/32.448, IV/32.450, IV/32.448 a IV/32.450 CEWAL), Ú. v. ES L 34, 10.2.1993, s. 1, odsek 90, potvrdené Súdom prvého stupňa v spojených veciach T-24/93, T-25/93 a T-2828/93 Compagnie Maritime Belge a i./Komisia Európskych spoločenstiev [1996] ECR II-1201, odsek 205. Rozhodnutie TAA uvedené v poznámke pod čiarou č. 10, odseky 288 až 296, potvrdené rozsudkom Súdu prvého stupňa z 28. februára 2002, vo veci T-395/94, Atlantic Container Line a i./Komisia (ďalej len „rozsudok TAA“), odseky 72-74, rozhodnutie Komisie č. 1999/243/ES (vec IV/35.134 – Transatlantic Conference Agreement) (ďalej len „rozhodnutie TACA“), Ú. v. ES L 95, 9.4.1999, s. 1, odseky 386 až 396, rozhodnutie Komisie č. 2003/68/ES (vec COMP/37.396/D2 – revidovaná TACA), (ďalej len revidové rozhodnutie TACA), Ú. v. ES L 26, 31.1.2003, s. 53, odsek 73.

(16)  Pre usmernenie o uplatňovaní pojmu ovplyvňovanie obchodu pozri usmernenia Komisie uvedené v poznámke pod čiarou č. 13.

(17)  Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5.

(18)  Firmy podliehajú konkurenčným obmedzeniam vyplývajúcim z troch hlavných zdrojov: substitučnosť dopytu, substitučnosť ponuky a potenciálna hospodárska súťaž. Z ekonomického hľadiska je v súvislosti s vymedzením príslušného trhu substitučnosť dopytu najbezprostrednejšia a najúčinnejšia disciplinárna sila pre poskytovateľov danej služby. Konkurenčné obmedzenia vyplývajúce zo substitučnosti ponuky sú vo všeobecnosti menej bezprostredné a v každom prípade si vyžadujú analýzu dodatočných faktorov. Potenciálna hospodárska súťaž sa neberie do úvahy pri vymedzení trhov, pretože podmienky, za ktorých potenciálna hospodárska súťaž v skutočnosti predstavuje účinné konkurenčné obmedzenie, závisia od analýzy špecifických faktorov a okolností týkajúcich sa podmienok vstupu.

(19)  Oznámenie o definovaní trhu uvedené v poznámke pod čiarou č. 17, odsek 10.

(20)  Oznámenie o definovaní trhu uvedené v poznámke pod čiarou č. 17, odseky 13 a 20.

(21)  Rozhodnutie Komisie č. 1999/485/ES (vec IV/34.250 – Europe Asia Trades Agreement), Ú. v. ES L 193, 26.7.1999, s. 23; rozhodnutie TAA uvedené v poznámke pod čiarou č. 10; a rozhodnutie TACA uvedené v poznámke pod čiarou č. 15, odseky 60 až 84. Definíciu trhu v rozhodnutí TACA potvrdil Súd prvého stupňa vo svojom rozsudku v spojených veciach T-191/98, T-212/98 až 214/98 Atlantic Container Line AB a í./Komisia, [2003] Zb. s. II-3275, (ďalej len „rozsudok TACA“), odseky 781 až 883.

(22)  Odsek 62 rozhodnutia TACA uvedeného v poznámke pod čiarou č. 15 a odseky 783 až 789 rozsudku TACA, uvedené v poznámke pod čiarou č. 21.

(23)  Túto otázku ponechala Komisia otvorenú vo svojom rozhodnutí z 29. marca 2004 (vec COMP/ M.3379 – P&O/Royal Nedloyd P&O Nedloyd), Ú. v. EÚ C 49, 28.2.2006, s. 4; v rozhodnutí Komisie z 29. júla 2005 (vec COMP/M.3829 – MAERSK/PONL), Ú. v. EÚ C 207, 24.8.2005, s. 8 a v rozhodnutí Komisie z 19. augusta 2005 (vec COMP/M.3798 – NYK/Lauritzen Cool/Laucool JV), Ú. v. EÚ C 224, 13.9.2005, s. 4.

(24)  Rozhodnutie TACA uvedené v poznámke pod čiarou č.15, odsek 71.

(25)  Rozsudok TAA uvedený v poznámke pod čiarou č. 15, odsek 273 a rozsudok TACA, uvedený v poznámke pod čiarou č. 21, odsek 809.

(26)  Rozsudok TAA uvedený v poznámke pod čiarou č. 15, odsek 281, rozhodnutie Komisie vo veci MAERSK/PONL uvedené v poznámke pod čiarou č. 23, odsek 13.

(27)  Rozhodnutie TACA, uvedené v poznámke pod čiarou č. 15, odseky 62 až 75; rozsudok TACA, uvedený v poznámke pod čiarou č. 21, odsek 795 a rozhodnutie Komisie vo veci MAERSK / PONL, uvedené v poznámke pod čiarou č. 23, odseky 13 a 112 až 117.

(28)  Revidované rozhodnutie TACA uvedené v poznámke pod čiarou č. 18, odsek 36.

(29)  Rozhodnutie TACA uvedené v poznámke pod čiarou č. 15, odseky 76 až 83 a revidované rozhodnutie TACA uvedené v poznámke pod čiarou č. 15, odsek 39.

(30)  Pre prenájom lodí sú napr. základnými prvkami prepravnej požiadavky náklad, ktorý sa má prepraviť, objem nákladu, prístav naloženia, prístav vyloženia, dni naloženia a technické údaje týkajúce sa požadovaného plavidla.

(31)  Napríklad, kvapalný hromadný substrát nemožno prepravovať na plavidlách na prepravu tuhého hromadného substrátu alebo chladený náklad nemožno prepravovať na lodiach prepravujúcich vozidlá. Mnohé ropné cisternové lode sú schopné prepravovať nečisté i čisté ropné výrobky. No cisternová loď nemôže prepravovať čisté výrobky bezprostredne potom, čo prepravila nečisté výrobky.

(32)  Prestavenie plavidla na prepravu tuhého hromadného substrátu z prepravy uhlia na prepravu obilia vyžaduje len jednodenný proces čisteniam, ktorý možno vykonať počas plavby so záťažou.

(33)  Ukazuje sa, že z hľadiska odvetvového chápania predstavujú veľkosti plavidiel oddelené trhy. Obchodná tlač a časopis Baltic Exchange uverejňuje cenové indexy pre každú štandardnú veľkosť plavidla. Poradcovia vo svojich správach rozdeľujú trh na základe veľkostí plavidiel.

(34)  Rozhodnutie TACA uvedené v poznámke pod čiarou č. 15, odsek 85, revidované rozhodnutie TACA uvedené v poznámke pod čiarou č. 15, odseky 85 a 86 a rozsudok TACA uvedený v poznámke pod čiarou č. 21, odseky 924, 925 a 927.

(35)  V závislosti od špecifikácií príslušného trhu v oblasti trampovej lodnej dopravy sa môžu zaviesť kratšie obdobia.

(36)  Kapacita plavidla poskytuje informácie o schopnosti strán súťažiť o plavby. Údaje o podiele na objeme a hodnote môžu ilustrovať celkové postavenie strán na trhu. Údaje týkajúce sa zmluvných rokovaní môžu naznačovať možnosti strán uplatňovať trhovú silu počas rokovaní o zmluve.

(37)  Rozhodnutie Komisie č. 2000/627/ES (vec IV/34.018 – Dohoda o obchodných colných poplatkoch a prirážkach pre Ďaleký východ (FETTSCA)), Ú. v. ES L 268, 20.10.2000, s. 1, odsek 153. Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-229/94, Deutsche Bahn AG/Komisia Európskych spoločenstiev, [1997], Zb. s. II-1689, odsek 37.

(38)  Ú. v. ES L 100, 20.4.2000, s. 24. Nariadenie (ES) č. 823/2000 sa uplatňuje na medzinárodné linkové prepravné služby z alebo do jedného alebo viacerých prístavov Spoločenstva výlučne na prepravu nákladu najmä v kontajneroch – pozri jeho článok 1 a 2 a článok 3 ods. 2 písm. g).

(39)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-7/95 P John Deere/Komisia, [1998] Zb. s. I-3111, odsek 90 a rozsudok Súdneho dvora vo veci C-194/99 P, Thyssen Stahl/Komisia [2003], Zb. s. I-10821, odsek 81.

(40)  Rozsudok vo veci John Deere/Komisia, vec C-7/95P, uvedený v poznámke pod čiarou č. 39, odsek 88.

(41)  Rozsudok v spojených veciach 40 až 48, 50, 54 až 56, 111, 113 a 114/73 Suiker Unie/Komisia [1975] Zb. 1663, odsek 173-174.

(42)  Rozsudok Súdneho dvora z 23. novembra 2006, vo veci C-238/05, Asnef-Equifax/Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc), Ú. v. EÚ C 331, 30.12.2006, s. 10, odsek 52 a rozsudok Súdneho dvora z 8. júla 1999, vo veci C-49/92 P, Komisia/Anic Partecipazioni, [1999] Zb. s. I-4125, odseky 116 a 117.

(43)  Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-35/92 John Deere Ltd/Komisia, [1994] Zb. s. II-957, odsek 51, potvrdený po odvolaní rozsudkom vo veci John Deere Ltd/Komisia, vec C-7/95 P, uvedeným v poznámke pod čiarou č. 39, odsek 89. Neskôr, rozsudok vo veci Asnef-Equifax v Ausbanc, uvedený v poznámke pod čiarou č. 42.

(44)  Rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-141/94 Thyssen Stahl AG/Komisia [1999] Zb. s. II-347, odseky 402 a 403.

(45)  Rozsudok súdneho dvora vo veciach C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 a C-125/85 až C-129/85 A. Ahlström Osakeyhtiö a iní/Komisia [1993], Zb.s. I-01307, odseky 59-65

(46)  Rozsudok vo veci John Deere Ltd/Komisia, vec C-7/95 P, uvedený v poznámke pod čiarou č. 39, odseky 75 až 77.

(47)  Usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy, uvedené v poznámke pod čiarou č. 7, ods. 16.

(48)  Usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy, uvedené v poznámke pod čiarou č. 7.

(49)  Usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy, uvedené v poznámke pod čiarou č. 7, ods. 25.

(50)  Existuje viacero spôsobov posudzovania miery koncentrácie trhu. Jedným z nich Herfindahl-Hirschmannov index (HHI).

(51)  Kým transparentnosť medzi obchodníkmi má tendenciu zintenzívniť hospodársku súťaž na skutočne konkurenčnom trhu, výmena podrobných trhových informácií na vysoko koncentrovanom oligopolnom trhu môže umožniť obchodníkom spoznať trhové postavenia a stratégie svojich konkurentov, a tým výrazne poškodiť hospodársku súťaž, ktorá medzi nimi existuje. Pozri rozsudok vo veci John Deere Ltd/Komisia, vec C-7/95 P, uvedený v poznámke pod čiarou č. 39, odsek 88.

(52)  V pravidelnej lodnej doprave existujú prevádzkové a štrukturálne väzby medzi konkurentmi, napr. členstvo v dohodách o konzorciu, ktoré umožňujú plavebným linkám spoločne využívať informácie na účely poskytovania spoločných služieb. Existencia akýchkoľvek týchto väzieb sa bude musieť zohľadňovať podľa jednotlivých prípadov pri posudzovaní vplyvu, ktorý má dodatočná výmena informácií na predmetnom trhu.

(53)  Rozsudok TACA, uvedený v poznámke pod čiarou č. 21, odsek 1154.

(54)  Rozhodnutie Komisie č. 78/252/EHS z 23. decembra 1977 týkajúce sa konania podľa článku 85 zmluvy (vec IV/29.176 – Vegetable Parchment), Ú. v. ES L 70, 13.3.1978, s. 54.

(55)  Rozhodnutie Komisie 92/157/EHS vo veci IV/31.370 – UK Agricultural Tractor Registration Exchange, Ú. v. ES L 68, 13.3.1992, s. 19, odsek 50.

(56)  Rozhodnutie Komisie 98/4/ESUO vo veci IV/36.069 – Wirtschaftsvereinigung Stahl, Ú. v. ES L 1, 3.1.1998, s. 10, odsek 17.

(57)  Usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy, uvedené v poznámke pod čiarou č. 7.

(58)  Plavidlá zúčastnené v združení sú často viac-menej podobného typu. To má za následok, že združenie je schopná pritiahnuť veľké CoA, spájať rôzne CoA a dôkladným plánovaním flotily znižovať počet úsekov so záťažou. Napríklad, plavidlá združenia sa predávajú ako jedna obchodná jednotka ponúkajúca dopravné riešenia bez ohľadu na to, ktorá loď vykonáva aktuálnu plavbu.

(59)  Napríklad, plavidlá združenia sa predávajú ako jedna obchodná jednotka ponúkajúca dopravné riešenia bez ohľadu na to, ktorá loď vykonáva aktuálnu plavbu. Napríklad, príjmy združenia inkasuje ústredná správa a výnosy sa rozdeľujú medzi účastníkov na základe komplexného kľúča.

(60)  Napríklad, príjmy združenia inkasuje ústredná správa a výnosy sa rozdeľujú medzi účastníkov na základe komplexného kľúča. Príslušne v oddiele 5 a oddiele 3 usmernení, uvedených v poznámke pod čiarou č. 5.

(61)  V oddiele 5 a oddiele 3 usmernení uvedených v poznámke pod čiarou č. 5.

(62)  Nariadenie Komisie (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie ES o fúziách), Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(63)  Bude uverejnené.

(64)  Článok 2 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004.

(65)  Oznámenie Komisie o dohodách menšieho významu, ktoré výrazne neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 81 ods. 1 zmluvy, Ú. v. ES C 368, 22.12.2001, s. 13 a usmernenia o účinku na obchod, uvedené v poznámke pod čiarou č. 13.

(66)  Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

(67)  Činnosti týkajúce sa stanovovania cien nezávislých dopravných sprostredkovateľov pri prenájme plavidla nespadajú do tejto kategórie.

(68)  Usmernenia o dohodách o horizontálnej spolupráci uvedené v poznámke pod čiarou č. 6, odseky 144 a 148.

(69)  Usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy, uvedené v poznámke pod čiarou č. 7, odsek 16.

(70)  Horizontálne usmernenia uvedené v poznámke pod čiarou č. 6, odsek 142.

---

V Oznamy

POSTUPY TÝKAJÚCE SA UPLATŇOVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 14.9.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 215/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 215/16

---

ŠTÁTNA POMOC – PORTUGALSKO

Štátna pomoc C 30/07 (ex N 555/06) – Priemysel spracovania rýb – Poskytnutie dotácie spoločnosti SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA – autonómna oblasť Azory

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 215/04)

Listom z 18. júla 2007, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Portugalskej republike svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedenú pomoc.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 „Legal Issues“ |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 19 42. |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 „Legal Issues“

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 19 42.

Tieto pripomienky sa oznámia Portugalskej republike. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

Stále zastúpenie Portugalska pri Európskej únii oznámilo Komisii listom z 18. augusta 2006 návrh rozhodnutia vlády autonómnej oblasti Azory, ktorým sa ustanovuje poskytnutie štátnej pomoci vo výške 526 760 EUR spoločnosti SANTA CATARINA – INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, spoločnosti na spracovanie rýb založenej v uvedenom v regióne, s cieľom zmeniť 65 dočasných pracovných zmlúv na zmluvy na dobu neurčitú. Podľa portugalských orgánov sa budú uplatňovať tieto požiadavky týkajúce sa navrhovanej pomoci:

| — | Pomoc sa poskytne po schválení Európskou komisiou. |
| --- | --- |

—

Pomoc sa poskytne po schválení Európskou komisiou.

| — | Od príjemcu sa vyžaduje, aby pri platbe poskytol dokument, ktorý preukáže zmenu 65 dočasných pracovných zmlúv na zmluvy na dobu neurčitú, a aby zložil bankovú záruku na štyri roky, ktorou zabezpečí, že sa úroveň zamestnanosti v danej spoločnosti udrží počas tohto obdobia. |
| --- | --- |

—

Od príjemcu sa vyžaduje, aby pri platbe poskytol dokument, ktorý preukáže zmenu 65 dočasných pracovných zmlúv na zmluvy na dobu neurčitú, a aby zložil bankovú záruku na štyri roky, ktorou zabezpečí, že sa úroveň zamestnanosti v danej spoločnosti udrží počas tohto obdobia.

| — | V návrhu rozhodnutia sa od príjemcu vyžaduje, aby udržal rovnaký počet pracovných miest minimálne počas obdobia štyroch rokov od dátumu zmeny pracovných zmlúv. |
| --- | --- |

—

V návrhu rozhodnutia sa od príjemcu vyžaduje, aby udržal rovnaký počet pracovných miest minimálne počas obdobia štyroch rokov od dátumu zmeny pracovných zmlúv.

| — | Podpora sa nemôže kumulovať so žiadnou inou pomocou zameranou na vytváranie pracovných miest. |
| --- | --- |

—

Podpora sa nemôže kumulovať so žiadnou inou pomocou zameranou na vytváranie pracovných miest.

Nedodržanie povinností uložených rozhodnutím vlády autonómnej oblasti Azory, najmä povinnosti udržať stanovený počet pracovných miest minimálne počas obdobia štyroch rokov, by znamenalo okamžité vrátenie poskytnutej pomoci aj s uplatniteľnými úrokovými sadzbami, bez ohľadu na možnosť podať súdnu žalobu (trestnoprávnu alebo občianskoprávnu) proti danej spoločnosti.

HODNOTENIE

Z hodnotenia navrhnutej pomoci vypracovaného útvarmi Komisie v tejto predbežnej fáze vyplýva, že by mohla mať výrazný vplyv na hospodársku súťaž, pretože sa tým zvýhodňuje táto spoločnosť pred ostatnými, ktorým takáto pomoc nebola poskytnutá. Okrem toho portugalské orgány neposkytli záruku, že hoci sa pomoc poskytuje jedinej spoločnosti, má významný kladný vplyv na zamestnanosť. Hlavnými dôvodmi pre tieto závery sú:

| a) | Komisia sa domnieva, že portugalské orgány napriek výslovnej žiadosti neposkytli potrebné informácie, na základe ktorých by bolo možné určiť, či pomoc bude mať kladný vplyv na pracovný trh v oblasti Azory alebo či len predstavuje mechanizmus na pomoc príjemcovi znížiť svoje bežné prevádzkové náklady. |
| --- | --- |

a)

Komisia sa domnieva, že portugalské orgány napriek výslovnej žiadosti neposkytli potrebné informácie, na základe ktorých by bolo možné určiť, či pomoc bude mať kladný vplyv na pracovný trh v oblasti Azory alebo či len predstavuje mechanizmus na pomoc príjemcovi znížiť svoje bežné prevádzkové náklady.

| b) | Komisia sa domnieva, že intenzita pomoci plánovaná v navrhovanej schéme pomoci sa javí zreteľne vyššia než je maximálna výška povolená na pomoc určenú na vytváranie pracovných miest podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2204/2002. |
| --- | --- |

b)

Komisia sa domnieva, že intenzita pomoci plánovaná v navrhovanej schéme pomoci sa javí zreteľne vyššia než je maximálna výška povolená na pomoc určenú na vytváranie pracovných miest podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2204/2002.

TEXT LISTU

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por ofício de 18 de Agosto de 2006, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de uma proposta de resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, que prevê a atribuição de um auxílio estatal à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA.

Por ofícios de 12 de Setembro de 2006, 21 de Dezembro de 2006 e 22 de Março de 2007, os serviços da Comissão enviaram três pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por ofícios da Representação Permanente junto da União Europeia de 6 e 14 de Novembro de 2006, 19 de Janeiro de 2007 e 30 de Abril de 2007.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

A informação que se segue foi comunicada por meio do formulário normalizado de notificação de auxílios estatais estabelecido pelo Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (2) e das subsequentes respostas enviadas pelas autoridades portuguesas a pedido da Comissão.

A resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores prevê a atribuição à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, uma indústria conserveira com sede na região, de uma subvenção no montante de 526 760 EUR com vista à conversão de contratos de trabalho com termo em contratos de trabalho sem termo (ponto 5 do formulário de notificação).

O auxílio proposto prevê uma subvenção directa destinada a apoiar a conversão de 65 contratos de trabalho com termo em contratos sem termo. A subvenção não seria cumulável com outros auxílios à criação de emprego.

O montante da subvenção foi apurado pelas autoridades portuguesas de acordo com a seguinte fórmula: 65 postos de trabalho × 20 meses × 405,20 EUR (salário mínimo oficial vigente na Região Autónoma dos Açores em 2006).

A intensidade do auxílio é expressa sob forma de uma percentagem do salário e dos encargos sociais dos empregos em causa, a saber, 57,72 % do custo médio por trabalhador, durante dois anos (ponto 6 do formulário de notificação). Esta percentagem foi calculada de acordo com a seguinte fórmula:

a/ (b × 14 meses × 2 anos),

em que a é o montante do auxílio por trabalhador (8 104 EUR) e b é o custo mensal médio por trabalhador (405,20 EUR, correspondentes ao salário mensal mínimo oficial na Região Autónoma dos Açores, mais o montante de 96,24 EUR devido à Segurança Social) (ponto 6 do formulário de notificação).

O cálculo dos custos salariais subjacentes ao emprego criado é efectuado com base em 14 meses, que incluem doze meses de remuneração base por ano, acrescidos dos subsídios de férias e de Natal. Consequentemente, as autoridades portuguesas tomam em consideração, para o cálculo dos custos salariais, 28 remunerações mensais durante um período de dois anos (14 040,32 EUR), enquanto o período de referência que utilizam para o cálculo do montante do auxílio é de apenas 20 meses por trabalhador (com garantia bancária por quatro anos, durante os quais o beneficiário está obrigado a manter o número de postos de trabalho).

As autoridades portuguesas indicaram que, para o cálculo do montante da subvenção, escolheram deliberadamente um período inferior (20 meses) ao período de 28 meses utilizado para o cálculo da intensidade da subvenção. Efectivamente, as referidas autoridades consideram que deste modo asseguram o objectivo de incentivar a conversão dos contratos, com a obrigação de manutenção do nível de emprego por um período de quatro anos.

2.2.   Procedimento e requisitos

O auxílio proposto será concedido ao beneficiário sob forma de um pagamento único (ponto 2 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). Segundo as autoridades portuguesas, aplicar-se-ão ao auxílio proposto os seguintes requisitos:

| — | O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

—

O auxílio será consumado mediante decisão favorável da Comissão Europeia.

| — | O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

O beneficiário deve entregar, no momento do pagamento, um documento comprovativo da conversão de 65 contratos de trabalho a termo em contratos de trabalho sem termo e da realização de uma garantia bancária válida por quatro anos, a fim de assegurar a manutenção do nível de emprego da empresa durante esse período (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A proposta de decisão exige, de facto, que o beneficiário mantenha o nível de emprego durante um prazo mínimo de quatro anos, contados a partir da data de conversão dos contratos de emprego (ponto 3 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

| — | A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores). |
| --- | --- |

—

A subvenção não pode ser cumulável com nenhum outro auxílio à criação de postos de trabalho (ponto 8 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

O incumprimento das obrigações estabelecidas pela Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores, particularmente a obrigação de manter o número de postos de trabalho pelo prazo mínimo de quatro anos, implicaria o reembolso imediato do auxílio concedido, acrescido dos juros legais, sem prejuízo do procedimento civil ou criminal a que haja lugar contra a empresa (ponto 4 da Resolução do Governo da Região Autónoma dos Açores).

2.3.   Descrição da indústria de conservas de peixe nos Açores. Justificação do auxílio pelas autoridades portuguesas

De acordo com a informação apresentada pelas autoridades portuguesas, a indústria de conservas de peixe (essencialmente atum) representa quase 90 % do emprego no sector da transformação dos produtos da pesca na Região Autónoma dos Açores. A produção desta indústria é quase inteiramente exportada para o território continental europeu. As autoridades portuguesas destacam a importância da indústria para a frota regional de pesca de atum, sobretudo no que se refere à espécie albacora, que não é vendida fresca.

Na indústria açoriana de conservas de atum, há quatro empresas, as quais, no seu conjunto, mantêm em actividade seis unidades fabris, em cinco ilhas diferentes. O número total de postos de trabalho existentes na indústria de conservas de atum nos Açores é de 841, dos quais 111 correspondiam à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA, em 2005. De acordo com as autoridades portuguesas, devido ao seu tamanho e características, esta empresa constitui um empregador de dimensão considerável na ilha onde se encontra situada a respectiva unidade fabril (São Jorge). No entanto, a empresa cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004 da Comissão (3).

As autoridades portuguesas acrescentaram que, tendo em conta a sua particular ultraperifericidade, esta parte da Região Autónoma dos Açores está sujeita a grande vulnerabilidade socio-económica. As mesmas autoridades consideram que uma subvenção desta natureza seria um mecanismo relevante de apoio à estabilidade dos vínculos laborais, que, por conseguinte, contribuiria para impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas consideram que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida, que não seria alterada pela subvenção projectada.

3.   APRECIAÇÃO

As autoridades portuguesas notificaram a medida de auxílio à Comissão antes de a porem em execução, deste modo cumprindo a obrigação decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

3.1.   Existência de auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

Mediante o auxílio proposto, o Governo da Região Autónoma dos Açores pretende subsidiar uma empresa específica do sector das pescas. Por conseguinte, a medida confere a esta empresa uma vantagem proveniente de recursos estatais e é de natureza selectiva. O beneficiário está, além disso, em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas, quer em Portugal quer noutros Estados-Membros, devendo notar-se que as conservas de atum são transaccionadas a nível internacional. Portanto, à luz do disposto no n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, este auxílio é susceptível de falsear a concorrência e de afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

O auxílio previsto pelas autoridades portuguesas constitui, pois, um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.

3.2.   Compatibilidade da medida

3.2. a)   Base jurídica da apreciação

Os auxílios estatais podem ser declarados compatíveis com o mercado comum se corresponderem a uma das excepções previstas no Tratado CE.

Em princípio, o auxílio ao emprego é avaliado pela Comissão, nomeadamente, à luz dos critérios estabelecidos no supramencionado Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 1.o, este regulamento “é aplicável aos auxílios concedidos em todos os sectores, incluindo as actividades relativas à produção, tratamento e comercialização dos produtos enumerados no anexo I do Tratado”. O anexo I do Tratado inclui igualmente os produtos da pesca.

Por outro lado, as directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (4) não incluem normas específicas para auxílios estatais ao emprego no sector das pescas. Um auxílio ao emprego no sector das pescas tem, portanto, de ser avaliado segundo as condições estabelecidas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002.

O Regulamento (CE) n.o 2204/2002 refere especificamente que os auxílios para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada (n.o 6 do artigo 9.o) e os casos de auxílios individuais ao emprego concedidos independentemente de qualquer regime (n.o 9 do artigo 9.o) continuarão sujeitos à obrigação de notificação prevista no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.

O auxílio proposto pelas autoridades portuguesas foi notificado à Comissão, dado constituir um auxílio à conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo certo em contratos de duração indeterminada, concedido a uma determinada empresa.

3.2. b)   Compatibilidade do auxílio

Conforme indica o considerando 7 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, os auxílios ao emprego concedidos a uma dada empresa podem ter um impacto significativo na concorrência no mercado relevante, uma vez que favorecem essa empresa em relação às que não beneficiaram de tais auxílios. Acresce que o auxílio é susceptível de produzir no emprego um efeito meramente limitado, pois é concedido individualmente a uma empresa. Por conseguinte, o n.o 9 do artigo 9.o estipula claramente que os auxílios individuais ao emprego só podem ser autorizados se forem compatíveis com quaisquer regras específicas aplicáveis ao sector em que o beneficiário opera e apenas se puder ser demonstrado que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante.

Por outro lado, como os custos do emprego fazem necessariamente parte dos custos normais de funcionamento de qualquer empresa, o considerando 16 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 incide na importância de verificar os efeitos positivos que o auxílio é susceptível de ter no emprego numa base global, a fim de impedir que ele apenas permita ao beneficiário reduzir custos que teria de qualquer modo de suportar. Por sua vez, o considerando 20 refere-se à necessidade de a Comissão determinar se os auxílios concedidos para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada têm efeitos positivos no emprego.

A justificação fornecida pelas autoridades portuguesas para o auxílio proposto é a de que a empresa beneficiária — SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA — é um dos principais empregadores da ilha de São Jorge, onde a unidade fabril está situada. Além disso, a situação desta ilha é particularmente periférica, o que a torna muito vulnerável socio-economicamente e são necessárias subvenções para garantir a estabilidade dos contratos de trabalho e, assim, impedir o êxodo da população.

As autoridades portuguesas acrescentam que a subvenção proposta não é susceptível de falsear a concorrência, dado o limitado montante do auxílio a conceder e o facto de que cada empresa no mercado açoriano tem a sua quota de mercado perfeitamente definida que não seria alterada pela subvenção projectada.

A Comissão considera, porém, que fundamentar o auxílio na dimensão da empresa e na sua posição no mercado do emprego da ilha não justifica suficientemente a conformidade do mesmo com o disposto no Regulamento (CE) n.o 2204/2002. Note-se que o n.o 9 do artigo 9.o do mesmo regulamento sublinha a necessidade de se demonstrar que os efeitos dos auxílios sobre o emprego compensam o impacto sobre a concorrência no mercado relevante. Apesar do pedido da Comissão de explicações mais circunstanciadas neste aspecto, a informação transmitida pelas autoridades portuguesas não permitiu porém apoiar os seus argumentos de que o auxílio produzirá efeitos positivos no mercado do emprego açoriano e de que não é apenas um mecanismo para ajudar o beneficiário a diminuir os seus custos normais de funcionamento.

Consequentemente, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que os efeitos do auxílio ao emprego produzam efeitos positivos no mercado do emprego a nível regional.

Intensidade de auxílio

Para determinar se um auxílio é ou não compatível com o mercado comum à luz do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, é também necessário ter em conta a intensidade do auxílio e, por conseguinte, o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção. Tendo em conta a intensidade do auxílio e o montante do auxílio expresso em equivalente-subvenção, a Comissão chegou às seguintes conclusões:

Segundo a informação notificada pelas autoridades portuguesas, a intensidade do auxílio corresponde a 57,72 % do custo médio por trabalhador (salário e encargos sociais dos postos de trabalho em causa) durante um período de dois anos (ver acima a fórmula de cálculo desta percentagem). A Comissão tem igualmente sérias dúvidas de que a fórmula aplicada reflicta em grau suficiente os critérios a seguir referidos.

Embora o Regulamento (CE) n.o 2204/2002 não contenha disposições específicas quanto à intensidade do auxílio concedido para conversão de contratos de trabalho a termo em contratos de duração indeterminada, os limites máximos de intensidade de auxílio devem, segundo o considerando 15, ser fixados a um nível consentâneo com o equilíbrio adequado entre a redução ao mínimo das distorções da concorrência e o objectivo de promoção do emprego.

Por sua vez, o considerando 20 explica que as medidas estatais não devem permitir que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

O limite máximo para os auxílios ao investimento inicial é determinado nas “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013” (5) (pontos 42 e seguintes), que contemplam igualmente a concessão de auxílios à criação de emprego. No entanto, em conformidade com o ponto 8 destas orientações, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. Acresce que, no âmbito das mesmas orientações, os auxílios à criação de emprego só podem ser concedidos se os postos de trabalho estiverem ligados à realização de um investimento inicial, o que não é o caso vertente.

Por conseguinte, a Comissão considera que só pode ser estabelecida uma analogia com os limites máximos permitidos pelo Regulamento (CE) n.o 2204/2002 para os auxílios à criação de emprego.

Em particular, o n.o 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 especifica que “quando o emprego é criado em regiões ou em sectores não elegíveis para auxílios com finalidade regional nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o no momento da concessão do auxílio, a intensidade bruta do auxílio não deve exceder:

| a) | 15 % no caso de pequenas empresas; |
| --- | --- |

a)

15 % no caso de pequenas empresas;

| b) | 7,5 % no caso de médias empresas.” |
| --- | --- |

b)

7,5 % no caso de médias empresas.”

Nos termos do n.o 4 do artigo 4.o, estes limites máximos serão aplicáveis à intensidade do auxílio calculado em percentagem dos custos salariais subjacentes ao emprego criado durante um período de dois anos.

Segundo as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., cabe na categoria de pequena ou média empresa, segundo a definição constante do anexo I do Regulamento (CE) n.o 364/2004, dado que emprega menos de 250 trabalhadores e o seu volume de negócios anual não excede 50 milhões de EUR.

A intensidade de auxílio prevista no regime de auxílio proposto afigura-se claramente superior aos limites máximos permitidos para o auxílio à criação de emprego no âmbito do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, quando tais limites se aplicam, por analogia, ao auxílio à conversão de contratos de trabalho temporários em contratos de duração indeterminada (57,72 % contra 15 %).

Por outro lado, não é pertinente neste caso aplicar o n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, que permite aumentar o supramencionado limite máximo de auxílio no que se refere à criação de emprego “em regiões e em sectores elegíveis para auxílios com finalidade regional” nos termos do n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o, porquanto, de acordo com o ponto 2 das “Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional”, o sector das pescas está excluído dos auxílios regionais. O n.o 3 do artigo 4.o permite igualmente aplicar limites mais elevados “quando o emprego é criado na produção, transformação e comercialização de produtos enumerados no anexo I do Tratado em regiões qualificadas como regiões menos favorecidas nos termos do Regulamento (CE) n.o 1257/1999 do Conselho
   (6)”. Todavia, este regulamento aplica-se apenas à agricultura e não ao sector das pescas. Assinale-se igualmente que no sector das pescas não existem regiões desfavorecidas semelhantes.

Por último, é de notar que, como previsto no considerando 20 do Regulamento (CE) n.o 2204/2002, no caso dos auxílios concedidos a empregadores para a conversão de contratos de trabalho temporário ou a termo em contratos de duração indeterminada, a Comissão deve garantir que tais medidas não permitam que o emprego seja objecto cumulativamente de auxílio na criação do posto e na conversão do contrato, de forma que o limite máximo para os auxílios ao investimento inicial ou à criação de emprego seja ultrapassado.

Perante o exposto, a Comissão tem, na fase actual, sérias dúvidas de que o auxílio ao emprego a conceder à empresa SANTA CATARINA — INDÚSTRIA CONSERVEIRA, LDA., satisfaça as condições estipuladas no Regulamento (CE) n.o 2204/2002 e possa ser considerado compatível com o mercado comum.

4.   PROPOSTA

A Comissão assinala que, na presente etapa da análise preliminar, prevista no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, existem sérias dúvidas quanto à compatibilidade do auxílio proposto com o mercado comum.

À luz das condições supra, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, a Comissão convida a República Portuguesa a apresentar as suas observações e a prestar todas as informações que possam ajudar a avaliar o auxílio proposto, no prazo de um mês a contar da data de recepção do presente ofício. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia do presente ofício aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nos termos do qual, no caso de uma decisão negativa, qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação do presente ofício e de um resumo do mesmo no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia do presente ofício. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO L 140 de 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 63 de 28.2.2004, p. 22.

3

(4)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  JO L 160 de 26.6.1999, p. 80.

6

---