# Uradni list C 118/8. a

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 118 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 638. april 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 118

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 638. april 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 2.–5. julij 2018
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 201, 14.6.2019 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 2.–5. julij 2018
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 201, 14.6.2019 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 201, 14.6.2019 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 3. julij 2018 |
| 2020/C 118/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o vlogi mest v institucionalnem okviru Unije (2017/2037(INI)) | 2 |
| 2020/C 118/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o tridimenzionalnem tiskanju, izzivu na področjih pravic intelektualne lastnine in civilne odgovornosti (2017/2007(INI)) | 10 |
| 2020/C 118/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (2017/2206(INI)) | 15 |
| 2020/C 118/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o podnebni diplomaciji (2017/2272(INI)) | 32 |
| | Sreda, 4. julij 2018 |
| 2020/C 118/05 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI)) | 43 |
| 2020/C 118/06 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE)) | 49 |
| 2020/C 118/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 Zunanji strategiji EU proti zgodnjim porokam in prisilnim porokam naproti – naslednji ukrepi (2017/2275(INI)) | 57 |
| 2020/C 118/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o opredelitvi malih in srednjih podjetij (2018/2545(RSP)) | 65 |
| 2020/C 118/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI)) | 69 |
| 2020/C 118/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI)) | 74 |
| 2020/C 118/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI)) | 79 |
| 2020/C 118/12 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Tunizijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Tunizije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI)) | 84 |
| 2020/C 118/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI)) | 89 |
| 2020/C 118/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI)) | 94 |
| 2020/C 118/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI)) | 99 |
| 2020/C 118/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI)) | 104 |
| | Četrtek, 5. julij 2018 |
| 2020/C 118/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o politični krizi v Moldaviji po razveljavitvi županskih volitev v Kišinjevu (2018/2783(RSP)) | 109 |
| 2020/C 118/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o Somaliji (2018/2784(RSP)) | 113 |
| 2020/C 118/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o Burundiju (2018/2785(RSP)) | 119 |
| 2020/C 118/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o migracijski krizi in humanitarnih razmerah v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo (2018/2770(RSP)) | 125 |
| 2020/C 118/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o smernicah za države članice, s katerimi bi preprečili kriminalizacijo humanitarne pomoči (2018/2769(RSP)) | 130 |
| 2020/C 118/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (2018/2645(RSP)) | 133 |
| 2020/C 118/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o škodljivih učinkih Zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini na državljane EU in zlasti na naključne Američane (2018/2646(RSP)) | 141 |
| 2020/C 118/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 s priporočili Komisiji o statutu za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva (2016/2237(INL)) | 145 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 4. julij 2018 |
| 2020/C 118/25 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede pogajanj o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (2017/2056(INI)) | 158 |
| | Četrtek, 5. julij 2018 |
| 2020/C 118/26 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 Svetu o 73. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (2018/2040(INI)) | 165 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 3. julij 2018

2020/C 118/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o vlogi mest v institucionalnem okviru Unije (2017/2037(INI))

2

2020/C 118/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o tridimenzionalnem tiskanju, izzivu na področjih pravic intelektualne lastnine in civilne odgovornosti (2017/2007(INI))

10

2020/C 118/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (2017/2206(INI))

15

2020/C 118/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o podnebni diplomaciji (2017/2272(INI))

32

Sreda, 4. julij 2018

2020/C 118/05

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

43

2020/C 118/06

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE))

49

2020/C 118/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 Zunanji strategiji EU proti zgodnjim porokam in prisilnim porokam naproti – naslednji ukrepi (2017/2275(INI))

57

2020/C 118/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o opredelitvi malih in srednjih podjetij (2018/2545(RSP))

65

2020/C 118/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

69

2020/C 118/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

74

2020/C 118/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

79

2020/C 118/12

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Tunizijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Tunizije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

84

2020/C 118/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

89

2020/C 118/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

94

2020/C 118/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

99

2020/C 118/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

104

Četrtek, 5. julij 2018

2020/C 118/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o politični krizi v Moldaviji po razveljavitvi županskih volitev v Kišinjevu (2018/2783(RSP))

109

2020/C 118/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o Somaliji (2018/2784(RSP))

113

2020/C 118/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o Burundiju (2018/2785(RSP))

119

2020/C 118/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o migracijski krizi in humanitarnih razmerah v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo (2018/2770(RSP))

125

2020/C 118/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o smernicah za države članice, s katerimi bi preprečili kriminalizacijo humanitarne pomoči (2018/2769(RSP))

130

2020/C 118/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (2018/2645(RSP))

133

2020/C 118/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o škodljivih učinkih Zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini na državljane EU in zlasti na naključne Američane (2018/2646(RSP))

141

2020/C 118/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 s priporočili Komisiji o statutu za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva (2016/2237(INL))

145

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Sreda, 4. julij 2018

2020/C 118/25

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede pogajanj o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (2017/2056(INI))

158

Četrtek, 5. julij 2018

2020/C 118/26

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 Svetu o 73. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (2018/2040(INI))

165

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 3. julij 2018 |
| 2020/C 118/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE)) | 180 |
| 2020/C 118/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Združenih držav Amerike (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE)) | 181 |
| 2020/C 118/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE)) | 182 |
| 2020/C 118/30 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Francija – EGF/2017/009 FR/Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD)) | 208 |
| 2020/C 118/31 | P8_TA(2018)0275Evropski program za razvoj obrambne industrije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije EU (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije Unije | 213 |
| 2020/C 118/32 | P8_TA(2018)0276Integrirana statistika na ravni kmetij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011 | 215 |
| 2020/C 118/33 | P8_TA(2018)0277Obveščanje o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture: razveljavitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 256/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 256/2014 o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji | 216 |
| 2020/C 118/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)) | 217 |
| | Sreda, 4. julij 2018 |
| 2020/C 118/35 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. julija 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/825 z namenom povečanja finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in prilagoditve njegovega splošnega cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 237 |
| 2020/C 118/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP)) | 246 |
| 2020/C 118/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE)) | 247 |
| 2020/C 118/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE)) | 248 |
| 2020/C 118/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE)) | 249 |
| 2020/C 118/40 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. julija 2018, o osnutku sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) | 250 |
| 2020/C 118/41 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila v zvezi z nekaterimi določbami o obdavčitvi vozil (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS)) | 257 |
| 2020/C 118/42 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2018 za proračunsko leto 2018: vključitev presežka iz proračunskega leta 2017 (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD)) | 262 |
| 2020/C 118/43 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2018 za proračunsko leto 2018, oddelek III – Komisija: nadaljevanje instrumenta za begunce v Turčiji (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD)) | 264 |
| | Četrtek, 5. julij 2018 |
| 2020/C 118/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Hrvaškem (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS)) | 266 |
| 2020/C 118/45 | P8_TA(2018)0307Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399 in (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 | 267 |
| 2020/C 118/46 | P8_TA(2018)0308Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS): naloge Europola ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 za namene vzpostavitve evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 za namene vzpostavitve Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) | 269 |
| 2020/C 118/47 | P8_TA(2018)0309Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 | 270 |
| 2020/C 118/48 | P8_TA(2018)0310Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 | 274 |
| 2020/C 118/49 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o mandatu za trialog o predlogu proračuna za leto 2019 (2018/2024(BUD)) | 275 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 3. julij 2018

2020/C 118/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

180

2020/C 118/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Združenih držav Amerike (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

181

2020/C 118/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

182

2020/C 118/30

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Francija – EGF/2017/009 FR/Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

208

2020/C 118/31

P8_TA(2018)0275Evropski program za razvoj obrambne industrije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije EU (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije Unije

213

2020/C 118/32

P8_TA(2018)0276Integrirana statistika na ravni kmetij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011

215

2020/C 118/33

P8_TA(2018)0277Obveščanje o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture: razveljavitev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 256/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 256/2014 o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji

216

2020/C 118/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

217

Sreda, 4. julij 2018

2020/C 118/35

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. julija 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/825 z namenom povečanja finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in prilagoditve njegovega splošnega cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

237

2020/C 118/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

246

2020/C 118/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

247

2020/C 118/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

248

2020/C 118/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

249

2020/C 118/40

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. julija 2018, o osnutku sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD))

250

2020/C 118/41

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila v zvezi z nekaterimi določbami o obdavčitvi vozil (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS))

257

2020/C 118/42

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2018 za proračunsko leto 2018: vključitev presežka iz proračunskega leta 2017 (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

262

2020/C 118/43

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2018 za proračunsko leto 2018, oddelek III – Komisija: nadaljevanje instrumenta za begunce v Turčiji (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

264

Četrtek, 5. julij 2018

2020/C 118/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Hrvaškem (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

266

2020/C 118/45

P8_TA(2018)0307Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399 in (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226

267

2020/C 118/46

P8_TA(2018)0308Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS): naloge Europola ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 za namene vzpostavitve evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 za namene vzpostavitve Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS)

269

2020/C 118/47

P8_TA(2018)0309Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012

270

2020/C 118/48

P8_TA(2018)0310Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011

274

2020/C 118/49

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o mandatu za trialog o predlogu proračuna za leto 2019 (2018/2024(BUD))

275

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

8.4.2020

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2018–2019

Seje: 2.–5. julij 2018

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 201, 14.6.2019.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 3. julij 2018

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/2

---

P8_TA(2018)0273

Vloga mest v institucionalnem okviru Unije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o vlogi mest v institucionalnem okviru Unije (2017/2037(INI))

(2020/C 118/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 5(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 5(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vplivu Lizbonske pogodbe na razvoj institucionalnega ravnovesja Evropske unije (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vplivu Lizbonske pogodbe na razvoj institucionalnega ravnovesja Evropske unije (1);

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2015 o boljšem pravnem urejanju za boljše rezultate – agenda EU (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2015 o boljšem pravnem urejanju za boljše rezultate – agenda EU (COM(2015)0215),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2), zlasti člena 41, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2), zlasti člena 41,

| — | ob upoštevanju Amsterdamskega pakta, ki je uvedel agendo EU za mesta, ki so jo 30. maja 2016 sporazumno sprejeli ministri EU, pristojni za mestno politiko; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Amsterdamskega pakta, ki je uvedel agendo EU za mesta, ki so jo 30. maja 2016 sporazumno sprejeli ministri EU, pristojni za mestno politiko;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (3),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2014 z naslovom „Mestna razsežnost politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta“ (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2014 z naslovom „Mestna razsežnost politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta“ (COM(2014)0490),

| — | ob upoštevanju izjave o agendi EU za mesta, o kateri so se ministri, pristojni za teritorialno kohezijo in mestno politiko, dogovorili 10. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o agendi EU za mesta, o kateri so se ministri, pristojni za teritorialno kohezijo in mestno politiko, dogovorili 10. junija 2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. junija 2016 o agendi EU za mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. junija 2016 o agendi EU za mesta,

| — | ob upoštevanju Leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih, ki je bila sprejeta na neuradnem zasedanju sveta ministrov o razvoju mest in teritorialni koheziji v Leipzigu 24. in 25. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih, ki je bila sprejeta na neuradnem zasedanju sveta ministrov o razvoju mest in teritorialni koheziji v Leipzigu 24. in 25. maja 2007,

| — | ob upoštevanju nove agende za mesta, sprejete na konferenci Združenih narodov o bivališčih in trajnostnem razvoju mest (Habitat III) 20. oktobra 2016 v Quitu v Ekvadorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove agende za mesta, sprejete na konferenci Združenih narodov o bivališčih in trajnostnem razvoju mest (Habitat III) 20. oktobra 2016 v Quitu v Ekvadorju,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o stanju evropskih mest za leto 2016; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o stanju evropskih mest za leto 2016;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 o poročilu o državljanstvu Unije za leto 2017: Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb (7); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 o poročilu o državljanstvu Unije za leto 2017: Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb (7);

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0203/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0203/2018),

| A. | ker je bil z Maastrichtsko pogodbo ustanovljen evropski Odbor regij, s čimer so se mesta prek svojih predstavnikov v odboru vključila in dobila posvetovalno vlogo pri postopkih odločanja EU; |
| --- | --- |

A.

ker je bil z Maastrichtsko pogodbo ustanovljen evropski Odbor regij, s čimer so se mesta prek svojih predstavnikov v odboru vključila in dobila posvetovalno vlogo pri postopkih odločanja EU;

| B. | ker Odbor regij to vlogo izpolnjuje z izvajanjem številnih dejavnosti, namenjenih spodbujanju dialoga in aktivnega sodelovanja v postopku odločanja EU; |
| --- | --- |

B.

ker Odbor regij to vlogo izpolnjuje z izvajanjem številnih dejavnosti, namenjenih spodbujanju dialoga in aktivnega sodelovanja v postopku odločanja EU;

| C. | ker lahko Evropski odbor regij v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti prek Sodišča Evropske unije ukrepa proti zakonodajnim aktom, če se omenjeni načeli ne upoštevata v primeru aktov, za sprejetje katerih je predvideno posvetovanje z Odborom regij; ker so mesta tako pridobila orodje, ki ga lahko uporabijo za zaščito svojih interesov v Evropski uniji; |
| --- | --- |

C.

ker lahko Evropski odbor regij v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti prek Sodišča Evropske unije ukrepa proti zakonodajnim aktom, če se omenjeni načeli ne upoštevata v primeru aktov, za sprejetje katerih je predvideno posvetovanje z Odborom regij; ker so mesta tako pridobila orodje, ki ga lahko uporabijo za zaščito svojih interesov v Evropski uniji;

| D. | ker je treba jasno razlikovati med predstavniki mest iz pogodb, kot so člani Odbora regij, ter združenji, ki zastopajo interese mest; |
| --- | --- |

D.

ker je treba jasno razlikovati med predstavniki mest iz pogodb, kot so člani Odbora regij, ter združenji, ki zastopajo interese mest;

| E. | ker večina prebivalstva EU (več kot 70 %) živi v mestnih območjih; |
| --- | --- |

E.

ker večina prebivalstva EU (več kot 70 %) živi v mestnih območjih;

| F. | ker postopek ločevanja moči od ozemlja, ki je neločljivo povezan z globalizacijo, ne pomeni, da mreža evropskih mest, v kateri se ustvarjajo in zasledujejo interesi državljanov Unije, ni več potrebna; |
| --- | --- |

F.

ker postopek ločevanja moči od ozemlja, ki je neločljivo povezan z globalizacijo, ne pomeni, da mreža evropskih mest, v kateri se ustvarjajo in zasledujejo interesi državljanov Unije, ni več potrebna;

| G. | ker se večina politik in zakonodaje EU izvaja na lokalni in regionalni ravni, tudi v mestih, in danes obsega skoraj vsa politična, gospodarska in družbena področja; |
| --- | --- |

G.

ker se večina politik in zakonodaje EU izvaja na lokalni in regionalni ravni, tudi v mestih, in danes obsega skoraj vsa politična, gospodarska in družbena področja;

| H. | ker institucionalni ustroj EU temelji na načelu upravljanja in subsidiarnosti na več ravneh; |
| --- | --- |

H.

ker institucionalni ustroj EU temelji na načelu upravljanja in subsidiarnosti na več ravneh;

| I. | ker Listina o upravljanju na več ravneh v Evropi, ki jo je sprejel Odbor regij, opozarja na tesno povezavo med lojalnim sodelovanjem v partnerstvu med Evropsko unijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi in enako legitimnostjo in odgovornostjo na vsake ravni v okviru svojih pristojnosti; |
| --- | --- |

I.

ker Listina o upravljanju na več ravneh v Evropi, ki jo je sprejel Odbor regij, opozarja na tesno povezavo med lojalnim sodelovanjem v partnerstvu med Evropsko unijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi in enako legitimnostjo in odgovornostjo na vsake ravni v okviru svojih pristojnosti;

| J. | ker je Odbor regij vzpostavil mrežo za nadzor subsidiarnosti, da bi olajšali izmenjavo informacij med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Evropski uniji ter institucijami EU o dokumentih in zakonodajnih predlogih Komisije, ki imajo neposreden vpliv na regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

J.

ker je Odbor regij vzpostavil mrežo za nadzor subsidiarnosti, da bi olajšali izmenjavo informacij med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v Evropski uniji ter institucijami EU o dokumentih in zakonodajnih predlogih Komisije, ki imajo neposreden vpliv na regionalne in lokalne oblasti;

| K. | ker je v zgoraj navedeni resoluciji z dne 12. decembra 2017 pozval Komisijo, naj za krepitev državljanstva Unije in njenega uresničevanja spodbuja lokalne oblasti, da imenujejo svetnike za evropske zadeve, saj gre za raven, ki je najbliže državljanom; |
| --- | --- |

K.

ker je v zgoraj navedeni resoluciji z dne 12. decembra 2017 pozval Komisijo, naj za krepitev državljanstva Unije in njenega uresničevanja spodbuja lokalne oblasti, da imenujejo svetnike za evropske zadeve, saj gre za raven, ki je najbliže državljanom;

| L. | ker se v Leipziški listini o trajnostnih evropskih mestih uporablja izraz „evropska mesta“; |
| --- | --- |

L.

ker se v Leipziški listini o trajnostnih evropskih mestih uporablja izraz „evropska mesta“;

| M. | ker je konvencija županov pripomogla k razvoju integriranih strategij za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, izboljšanju energetske učinkovitosti in večji uporabi energije iz obnovljivih virov; ker take pobude kažejo, kako lahko sodelovanje med mesti in izmenjava najboljše prakse pripomoreta k uresničevanju ciljev politike EU; |
| --- | --- |

M.

ker je konvencija županov pripomogla k razvoju integriranih strategij za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, izboljšanju energetske učinkovitosti in večji uporabi energije iz obnovljivih virov; ker take pobude kažejo, kako lahko sodelovanje med mesti in izmenjava najboljše prakse pripomoreta k uresničevanju ciljev politike EU;

| N. | ker se v skladu z Leipziško listino evropska mesta obravnavajo kot dragocena in nenadomestljiva gospodarska, socialna in kulturna dobrina, ki bi morala prevzeti odgovornost za teritorialno kohezijo, med temeljnimi zaključki poročila Komisije za leto 2016 o mestih pa je, da so bistvena za doseganje gospodarskih, socialnih in okoljskih ciljev EU; ker bi bilo zato treba mestom priznati ključno vlogo v kohezijski politiki; |
| --- | --- |

N.

ker se v skladu z Leipziško listino evropska mesta obravnavajo kot dragocena in nenadomestljiva gospodarska, socialna in kulturna dobrina, ki bi morala prevzeti odgovornost za teritorialno kohezijo, med temeljnimi zaključki poročila Komisije za leto 2016 o mestih pa je, da so bistvena za doseganje gospodarskih, socialnih in okoljskih ciljev EU; ker bi bilo zato treba mestom priznati ključno vlogo v kohezijski politiki;

| O. | ker je v Leipziški listini poudarjena obveznost pristojnih ministrov držav članic, da spodbujajo uravnoteženo ozemeljsko ureditev, ki bo temeljila na evropski policentrični strukturi mest, in je določeno, da bi morala biti mesta glavni centri razvoja mestnih območij in bi morala prevzeti odgovornost za teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

O.

ker je v Leipziški listini poudarjena obveznost pristojnih ministrov držav članic, da spodbujajo uravnoteženo ozemeljsko ureditev, ki bo temeljila na evropski policentrični strukturi mest, in je določeno, da bi morala biti mesta glavni centri razvoja mestnih območij in bi morala prevzeti odgovornost za teritorialno kohezijo;

| P. | ker agenda EU za mesta (amsterdamski pakt) potrjuje podporo načelu subsidiarnosti in pristojnosti na podlagi pogodb EU, hkrati pa oblikuje platformo za sodelovanje med državami članicami, regijami, mesti, Komisijo, Evropskim parlamentom, svetovalnimi organi Unije in drugimi deležniki v okviru partnerstev, da bi neformalno prispevali k oblikovanju in pregledu prihodnje in veljavne zakonodaje EU; |
| --- | --- |

P.

ker agenda EU za mesta (amsterdamski pakt) potrjuje podporo načelu subsidiarnosti in pristojnosti na podlagi pogodb EU, hkrati pa oblikuje platformo za sodelovanje med državami članicami, regijami, mesti, Komisijo, Evropskim parlamentom, svetovalnimi organi Unije in drugimi deležniki v okviru partnerstev, da bi neformalno prispevali k oblikovanju in pregledu prihodnje in veljavne zakonodaje EU;

| Q. | ker področje uporabe agende za mesta zlasti vključuje steber o boljšem pravnem urejanju, ki je namenjen osredotočanju na bolj učinkovito in usklajeno izvajanje politik, zakonodaje in pravnih instrumentov EU, ne pa na nastajanje nove zakonodaje; |
| --- | --- |

Q.

ker področje uporabe agende za mesta zlasti vključuje steber o boljšem pravnem urejanju, ki je namenjen osredotočanju na bolj učinkovito in usklajeno izvajanje politik, zakonodaje in pravnih instrumentov EU, ne pa na nastajanje nove zakonodaje;

| R. | ker Komisija lokalne organe poziva, naj kot del svežnja za boljše pravno urejanje na ad hoc podlagi sodelujejo v ocenah teritorialnega učinka prihodnjih zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

R.

ker Komisija lokalne organe poziva, naj kot del svežnja za boljše pravno urejanje na ad hoc podlagi sodelujejo v ocenah teritorialnega učinka prihodnjih zakonodajnih predlogov;

| S. | ker je Svet v svojih sklepih z dne 24. junija 2016 pozdravil Amsterdamski pakt in med drugim pozval Komisijo, države članice, lokalne in regionalne organe in Evropski parlament, naj nadaljujejo ukrepe v tej smeri, Parlament pa je pozval, naj ob vodstvu generalnih direktorjev, pristojnih za mestno politiko ter v okviru programov ustreznih odborov upošteva rezultate in priporočila partnerstev, ko bo obravnaval novo in veljavno zakonodajo EU; |
| --- | --- |

S.

ker je Svet v svojih sklepih z dne 24. junija 2016 pozdravil Amsterdamski pakt in med drugim pozval Komisijo, države članice, lokalne in regionalne organe in Evropski parlament, naj nadaljujejo ukrepe v tej smeri, Parlament pa je pozval, naj ob vodstvu generalnih direktorjev, pristojnih za mestno politiko ter v okviru programov ustreznih odborov upošteva rezultate in priporočila partnerstev, ko bo obravnaval novo in veljavno zakonodajo EU;

| T. | ker mestna agenda sama nalaga Komisiji, naj pri pripravi ali pregledovanju ustrezne zakonodaje, instrumentov in pobud EU med drugim upošteva rezultate in priporočila partnerstev ter naj pri delu z mestnimi organi in organizacijami, ki jih predstavljajo, obravnava številne obstoječe priložnosti za posvetovanje in pridobivanje povratnih informacij, ki so na voljo pri razvijanju nove politike in zakonodajnih pobud ter pri ocenjevanju obstoječih strategij, politik in zakonodaje EU; |
| --- | --- |

T.

ker mestna agenda sama nalaga Komisiji, naj pri pripravi ali pregledovanju ustrezne zakonodaje, instrumentov in pobud EU med drugim upošteva rezultate in priporočila partnerstev ter naj pri delu z mestnimi organi in organizacijami, ki jih predstavljajo, obravnava številne obstoječe priložnosti za posvetovanje in pridobivanje povratnih informacij, ki so na voljo pri razvijanju nove politike in zakonodajnih pobud ter pri ocenjevanju obstoječih strategij, politik in zakonodaje EU;

| U. | ker varnost in priseljevanje, demografske spremembe, brezposelnost mladih, izzivi v zvezi s kakovostjo javnih storitev, dostop do čiste in cenovno dostopne energije, naravne katastrofe in varstvo okolja nalagajo nove svetovne izzive, ki zahtevajo lokalni odziv in s tem večjo zavzetost mest pri oblikovanju in izvajanju politike EU; |
| --- | --- |

U.

ker varnost in priseljevanje, demografske spremembe, brezposelnost mladih, izzivi v zvezi s kakovostjo javnih storitev, dostop do čiste in cenovno dostopne energije, naravne katastrofe in varstvo okolja nalagajo nove svetovne izzive, ki zahtevajo lokalni odziv in s tem večjo zavzetost mest pri oblikovanju in izvajanju politike EU;

| V. | ker vrednost evropskih mest izvira tudi iz dejstva, da je v njih velik del skupne evropske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

V.

ker vrednost evropskih mest izvira tudi iz dejstva, da je v njih velik del skupne evropske kulturne dediščine;

| W. | ker mesta predstavljajo raven politike, ki jo javnost najbolje razume in imajo državljani v njih veliko možnosti za vodenje ustvarjalnih razprav, ki bi bile lahko zelo uspešne, če bi se izkoristile izkušnje Odbora regij pri organizaciji dialogov z državljani skupaj z lokalnimi in regionalnimi partnerji; |
| --- | --- |

W.

ker mesta predstavljajo raven politike, ki jo javnost najbolje razume in imajo državljani v njih veliko možnosti za vodenje ustvarjalnih razprav, ki bi bile lahko zelo uspešne, če bi se izkoristile izkušnje Odbora regij pri organizaciji dialogov z državljani skupaj z lokalnimi in regionalnimi partnerji;

| X. | ker so mesta ob upoštevanju političnih zahtev iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah povečala svojo zmogljivost za oblikovanje inovativnih političnih rešitev in instrumentov v interesu socialne, ekološke in gospodarske trajnosti in pravičnih sistemov trgovanja ter za povezovanje znotraj EU in po svetu, ob preseganju obstoječih formatov, da bi se uresničili v praksi; |
| --- | --- |

X.

ker so mesta ob upoštevanju političnih zahtev iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah povečala svojo zmogljivost za oblikovanje inovativnih političnih rešitev in instrumentov v interesu socialne, ekološke in gospodarske trajnosti in pravičnih sistemov trgovanja ter za povezovanje znotraj EU in po svetu, ob preseganju obstoječih formatov, da bi se uresničili v praksi;

| Y. | ker izjave o agendi EU za mesta, o katerih so se junija dogovorili ministri EU, pristojni za teritorialno kohezijo in mestno politiko, priznava pomembno vlogo Odbora regij, mreže Eurocities ter Sveta evropskih občin in regij pri zagovarjanju interesov mestnih območjih; |
| --- | --- |

Y.

ker izjave o agendi EU za mesta, o katerih so se junija dogovorili ministri EU, pristojni za teritorialno kohezijo in mestno politiko, priznava pomembno vlogo Odbora regij, mreže Eurocities ter Sveta evropskih občin in regij pri zagovarjanju interesov mestnih območjih;

| Z. | ker mesta dajejo možnost, da se v celoti izkoristijo možnosti evropskega državljanstva ter da se slednje okrepi s spodbujanjem aktivnega državljanstva, ki izhaja iz priznavanja, da mesta lahko učinkoviteje oblikujejo posredniške strukture med EU in njenimi državljani; |
| --- | --- |

Z.

ker mesta dajejo možnost, da se v celoti izkoristijo možnosti evropskega državljanstva ter da se slednje okrepi s spodbujanjem aktivnega državljanstva, ki izhaja iz priznavanja, da mesta lahko učinkoviteje oblikujejo posredniške strukture med EU in njenimi državljani;

| AA. | ker udeležba mest v politikah EU prispeva k lokalni odgovornosti za postopke EU, boljšemu upravljanju prek bolj participativne demokracije v Evropi, boljši upravni zmogljivosti in kakovostnejšim javnim storitvam na ravni celotne EU, s čimer prispeva k izvajanju pravice do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

AA.

ker udeležba mest v politikah EU prispeva k lokalni odgovornosti za postopke EU, boljšemu upravljanju prek bolj participativne demokracije v Evropi, boljši upravni zmogljivosti in kakovostnejšim javnim storitvam na ravni celotne EU, s čimer prispeva k izvajanju pravice do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| AB. | ker je treba vključiti lokalne in regionalne oblasti v čim bolj zgodni fazi cikla oblikovanja politik in povečati njihovo vlogo kot njegov sestavni del ocene teritorialnega učinka; |
| --- | --- |

AB.

ker je treba vključiti lokalne in regionalne oblasti v čim bolj zgodni fazi cikla oblikovanja politik in povečati njihovo vlogo kot njegov sestavni del ocene teritorialnega učinka;

| AC. | ker so obstoječe oblike udeležbe mest še vedno nezadovoljive, saj niso dovolj učinkovite pri oblikovanju in izvajanju politik in zakonodaje EU; ker bi se poleg tega ta vpliv še povečal, če bi se mesta povezala v omrežja, ki bi temeljila na skupni zgodovinski, geografski, demografski, gospodarski, socialni in kulturni pripadnosti; |
| --- | --- |

AC.

ker so obstoječe oblike udeležbe mest še vedno nezadovoljive, saj niso dovolj učinkovite pri oblikovanju in izvajanju politik in zakonodaje EU; ker bi se poleg tega ta vpliv še povečal, če bi se mesta povezala v omrežja, ki bi temeljila na skupni zgodovinski, geografski, demografski, gospodarski, socialni in kulturni pripadnosti;

| 1. | ugotavlja, da je vključenost mest, kar pomeni krajev, mest ter mestnih in velemestnih območij, pa tudi malih in srednje velikih mest, v sprejemanje odločitev v EU omogočena z njihovo udeležbo v Odboru regij, ki je posvetovalno in svetovalno telo; meni, da sedanji institucionalni ustroj omogoča spodbujanje platform za sodelovanje med mesti ter med mesti in njihovimi predstavniškimi organizacijami ter organi odločanja na nacionalni ravni in na ravni EU, v skladu z načeli iskrenega sodelovanja, subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da ni enotne opredelitve, kaj je mesto v smislu števila prebivalcev, območja, funkcije ali stopnje avtonomije, razen stopnje urbanizacije in koncentracije prebivalcev, zato vsaka država članica lahko ima in bo imela drugačen pristop do tega pojma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da EU postopoma krepi mestno razsežnost v več politikah, kar med drugim dokazujejo koncept pametnih mest in skupnosti (evropsko partnerstvo za inovacije) ter pobude, kot so pobuda Skupnosti o mestnih območjih (URBAN I), pobuda URBAN II, trajnostni urbani razvoj (člen 7 Uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj (8)), mreža za razvoj mest, inovativni urbanistični ukrepi, evropska prestolnica kulture, zelena prestolnica Evrope in evropska prestolnica inovacij, konvencija županov in agenda EU za mesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno opozarja, da imajo mesta pomembno vlogo pri izvajanju nekaterih politik in instrumentov EU, na primer na področju kohezijske politike ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov; zato poziva mesta, naj delujejo povezano s sodelovanjem z vsemi upravnimi ravnmi, zasebnim sektorjem in civilno družbo, kar je v skladu z načelom partnerstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja ključno vlogo mest ter vseh lokalnih organov pri pripravi, oblikovanju, financiranju in izvajanju ključnih politik Unije, na primer obravnavanja podnebnih sprememb, prek procesa mestnega, gospodarskega, družbenega in teritorialnega razvoja, ki mestom omogoča, da se bodo lahko spoprijela z novimi izzivi in izkoristila priložnosti v okviru novega obdobja evropskega financiranja, da bi se razpoložljiva sredstva uporabila za pametna in trajnostna, pa tudi kreativna mesta prihodnosti; v zvezi s tem poudarja tudi pomembnost strategij in pobud na svetovni ravni, kot so cilji trajnostnega razvoja OZN ali svetovna konvencija županov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da so mesta dokazala svojo sposobnost za učinkovito upravljanje celostnih ukrepov za trajnostni urbani razvoj, zato bi morala imeti večjo vlogo pri izvajanju vseh ustreznih politik; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da imajo lahko mesta pomembno vlogo v zunanjih politikah Unije, kar bi bilo mogoče uporabiti kot instrument javne diplomacije, saj bi lahko združila ljudi iz različnih držav in obravnavala vprašanja, ki jih iz različnih razlogov ni na agendi visoke politike, in zato poziva k boljšemu financiranju ustreznih podpornih mehanizmov Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vendar ugotavlja, da mesta včasih nimajo ustreznih instrumentov in upravnih zmogljivosti za sodelovanje na razpisih za pridobitev sredstev EU; zato pozdravlja vzpostavitev točke „vse na enem mestu“ za mesta, njena spletna stran in njeni dokumenti pa bi morali biti na voljo v vseh uradnih jezikih Unije; poziva k boljši uskladitvi in povezanosti instrumentov in programov, namenjenih mestom, v različnih politikah EU, kar bi lahko dosegli z imenovanjem komisarja, ki bi prevzel politično vodenje tega področja, da bi strateško usmeril te politike v skladu z vse večjo pozornostjo, ki se v evropskih politikah namenja mestnim območjem, pri čemer bi bilo treba upoštevati tudi raznovrstne razlike med evropskimi lokalnimi organi in njihovim potencialom; poudarja, da je pomembno spodbujati bolj uravnotežen pristop k mestom pri dostopu do teh instrumentov in programov ne glede na njihovo velikost, zlasti z razvojem svetovalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja agendo EU za mesta kot nov model upravljanja na več ravneh, ki temelji na partnerstvu, ki mesta med drugim vključuje v pregled obstoječe zakonodaje in razmislek o prihodnosti politik; poudarja, da je treba imeti celovit in vsestranski pristop pri praktičnem izvajanju upravljanja na več ravneh, določenega na podlagi aktov Unije, v skladu s temeljnimi cilji politike EU; opozarja na pomembno dodatno vlogo, ki jo imajo lokalni pristopi in pristopi od spodaj navzgor, kot je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k usklajeni, okrepljeni in formalizirani agendi za mesta; meni, da v prihodnje ne bi smela biti zgolj prostovoljni postopek in da bi morale države članice in Komisija prevzeti več odgovornosti zanjo in se zavezati k natančni preučitvi in po možnosti uresničitvi prejetih priporočil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva partnerstva, ki delujejo v okviru agende za mesta, naj čim prej sprejmejo priporočila in akcijske načrte; poleg tega poziva Komisijo, naj pokaže, kako obravnava te konkretne predloge, zlasti v zvezi z boljšo zakonodajo, financiranjem in znanjem, ter naj jih po potrebi vključi v prihodnje zakonodajne predloge; poziva Komisijo, naj redno poroča Evropskemu parlamentu o teh rezultatih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja platforme za sodelovanje med mesti, ki omogočajo vzpostavitev sinergij za čezmejno sodelovanje in sinergije za boljše izvajanje politik EU na terenu; meni, da je konvencija županov EU za podnebne spremembe in energijo dober zgled, ki mu je treba slediti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, da je Komisija vzpostavila platformo s podatki o mestih; vendar poziva Eurostat in Komisijo, naj zbereta in združita natančnejše podatke, zlasti podatke o pretoku, da bi učinkovito prilagodili obstoječe in oblikovali prihodnje politike; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba okrepiti zgodnje in usklajeno vključevanje mest v postopke odločanja EU v sedanji institucionalni ureditvi EU, zlasti glede zakonodaje, ki jih neposredno zadeva, tako da se ohranita preglednost in učinkovitost pri oblikovanju politike in odločanju, hkrati pa se spoštujejo različne ustavne ureditve držav članic; poziva k večji preglednosti in udeležbi državljanov v postopku odločanja EU; v zvezi s tem pozdravlja evropsko državljansko pobudo in poziva k večjemu spodbujanju uporabe tega orodja v državah članicah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je prepričan, da je treba vlogo mest pri oblikovanju prihodnjih politik EU bistveno okrepiti; zato poziva EU, naj ponovno obravnava možnost oblikovanja evropske politike mest, zlasti ob upoštevanju dolgoročnih učinkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno opozarja, da Odbor regij usklajuje platformo za spremljanje strategije Evropa 2020, katere glavna naloga je zagotoviti, da bodo stališča mest, regij in drugih lokalnih organov upoštevana pri opredelitvi strategije Komisije za gospodarsko rast in inovacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporoča, da se okrepi politična zastopanost mest in občin v sedanjem institucionalnem okviru EU, tudi tako, da bi države članice razmislile o morebitnem povečanju zastopanosti mest v Odboru regij, ne da bi se zmanjšala vloga regij in podeželskih območij; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo raznolikost njihovih teritorialnih struktur v celoti odražala v njihovih predlogih za imenovanje članov v Evropski odbor regij, in naj po potrebi predlagajo imenovanje več predstavnikov na lokalni ravni v Odbor regij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen združenj, ki zastopajo mesta, kot sta mreža Eurocities in Svet evropskih občin in regij; se zavzema za utrditev sodelovanja evropskih združenj, ki zastopajo lokalne organe in interese mest pri načrtovanju politike, kot so mreža EUROCITIES, Svet evropskih občin in regij in drugi, in meni, da bi morala takšna združenja postati ključni partnerji institucij EU z vzpostavitvijo stalnega mehanizma za strukturiran dialog, tudi prek Odbora regij, zlasti v predzakonodajni fazi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priporoča, naj se opravijo ocene teritorialnega učinka vseh političnih ukrepov in zakonodaje, ki učinkujejo na lokalni ravni; meni, da bi dialog s predstavniškimi združenji lokalnih in mestnih organov moral omogočiti, da ta združenja prispevajo k pripravi ocene teritorialnega učinka, svetujejo glede pripravljalne študije za oblikovanje politik in zagotavljajo redno, ciljno usmerjeno, tehnično strokovno znanje o izvajanju zakonodaje EU na podnacionalni ravni; ponovno opozarja, da Odbor regij opravlja ocene teritorialnega učinka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med Svetom in lokalnimi organi; poziva k okrepitvi posvetovalne vloge mest in regij ter njihovih predstavniških združenj v Svetu, kadar se ta ukvarja z zadevami, ki vplivajo na lokalno raven; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi bilo treba mesta, urbana središča in občine obravnavati širše kot zgolj demokratično nadzorovane strukture javnega upravljanja ter da bi jih bilo treba videti kot morebitne platforme za javno razpravo, prenos znanja in oblikovanje političnega prostora v EU, ne da bi pri tem zmanjšali vlogo podeželskih območij; ugotavlja, da je treba opredeliti elemente, ki določajo evropski javni prostor, za katerega je značilno uživanje temeljnih pravic in svoboščin ter vrednot, kot so enakost, nediskriminacija in pravičnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja tudi, kako pomembna je vloga civilne družbe v političnem življenju EU; meni, da mesta predstavljajo raven, na kateri se ljudje najlažje vključijo, ter imajo tako privilegiran dostop do velikega deleža prebivalstva EU; ugotavlja, da imajo mesta torej lahko vlogo legitimizacije in lahko prispevajo h kampanjam za ozaveščanje o pravicah državljanov EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poudarja, da bi se regije in mesta morala priznati kot centri s pozitivno vlogo pri razvoju strategij Evropske unije, v katerih se svetovna vprašanja porodijo in rešijo lokalno, tako pa bi prispevali h krepitvi sistema upravljanja Unije na več ravneh, in meni, da ima ta vidik praktične posledice na institucionalni okvir odločanja v EU od spodaj navzgor ali od zgoraj navzdol; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da zastopanja mest ne bi smeli omejiti na udeležbo njihovih uradnih predstavnikov v upravnih in posvetovalnih strukturah in da bi morali mesta, kraji in vasi – ne zgolj glavna mesta držav in regij – postati centri za razpravo o prihodnosti Unije in njenih politik; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi morale občine, če želijo postati središča razprav o prihodnosti Unije in njenih politikah, imenovati svetnika, pristojnega za evropske zadeve, in da bi bilo treba vzpostaviti mrežo lokalnih svetnikov s tovrstnimi pooblastili; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k dodelitvi zadostne podpore za mesta in lokalne oblasti, kar bi jim omogočalo izboljšati mestno razsežnost oblikovanja politik EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priporoča, naj se izkoristi potencial mest EU za oblikovanje in izvajanje politik EU prek razprav in posvetovanj o vprašanjih, ki so za njih pomembna in ki presegajo mestno politiko v ozkem smislu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je ta cilj izvedljiv samo, če se razprave in posvetovanja izvajajo v mestnih območjih, ki niso glavna mesta držav ali regij, kar lahko državljanom iz teh območij omogoči lažji dostop do forumov za razpravo, vključno s kraji in vasmi, saj je glavni cilj Evropsko unijo približati njenim državljanom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznava, da je pomembno zagotoviti modele vključenosti, ki so prilagojeni različnim razmeram in mestnim območjem različnih velikosti in pomembnosti, od evropskih prestolnic do manjših in srednje velikih mest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da sta Evropski parlament in Odbor regij najbolj logična pobudnika takih postopkov, saj gre za organa, ki lahko vprašanja, ki sprožajo razprave in posvetovanja, postavijo v okvir, iz katerega bosta lahko pridobila ugotovitve, ki bodo temeljile na zbranih glasovih, mnenjih in projektih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | predlaga, naj se Evropski parlament in Odbor regij v sodelovanju s tistimi evropskimi mestnimi sveti, ki so se že izkazali kot forumi za razpravo o Evropi, dogovorita o postopku posvetovanja z državljani in naj se ti forumi v tesnem sodelovanju z državami članicami ustanovijo zlasti v mestih, ki so pomembna za večino prebivalstva zadevne regije in lahko nanj vplivajo, kar bi zagotovilo kar najširšo udeležbo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | predlaga tudi, naj bodo sveti mest, ki so se že izkazali kot forumi za razpravo, odgovorni za zagotavljanje bogatih strokovnih izkušenj ter izkušenj z javnostjo, pa tudi brezplačnega in odprtega dostopa univerzam, lokalnim šolam in drugim izobraževalnim ustanovam in medijem, družbenim organizacijam, združenjem in javnosti, ter za to, da se jim omogoči udeležba v razpravah in posvetovanjih; meni, da bi mestni sveti morali biti pristojni tudi za vključevanje predstavnikov vseh ravni mestne uprave, tudi iz manjših enot ali partnerskih mestnih svetov iz širšega mestnega območja, ter da bi bilo preudarno tudi opredeliti ozemeljsko področje te obveznosti v sporazumu med pristojnimi organi na ravni EU in svetom evropskega foruma mest; |
| --- | --- |

33.

| 34. | predlaga vzpostavitev pilotnega programa 54 evropskih forumov za razpravo, ki bi zagotavljal uravnoteženo teritorialno zastopanost in zastopanost mest različnih velikosti in ki bi potekal v mestih, ki niso glavna mesta držav članic, da bi se dosegel sistem občinskih razprav in posvetovanja o zadevah EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba zagotoviti izmenjavo dobrih praks med evropskimi mesti, saj nekatera uspešno izvajajo programe za migracije in podnebne spremembe ali inovativne načrte urbanističnega upravljanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, utrditev položaja mest pri oblikovanju politik EU, med drugim v okviru Odbora regij, ne spodkopava zaupanja v druge ravni upravljanja, temveč ga utrjuje, saj podpira upravljanje na več ravneh in subsidiarnost, ki temelji na dvostranskem zaupanju med EU, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 82.

(2)  UL C 326, 26.10.2012, str. 391.

(3)  UL C 316, 22.9.2017, str. 124.

(4)  UL L 74, 14.3.2014, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0049.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0048.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0487.

(8)  Uredba (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „Naložbe za rast in delovna mesta“ (UL L 347, 20.12.2013, str. 289).

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/10

---

P8_TA(2018)0274

Tridimenzionalno tiskanje: pravice intelektualne lastnine in civilna odgovornost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o tridimenzionalnem tiskanju, izzivu na področjih pravic intelektualne lastnine in civilne odgovornosti (2017/2007(INI))

(2020/C 118/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o življenju v prihodnosti: 3D-tiskanje – orodje za krepitev evropskega gospodarstva (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o življenju v prihodnosti: 3D-tiskanje – orodje za krepitev evropskega gospodarstva (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Uravnotežen sistem uveljavljanja pravic intelektualne lastnine kot odgovor na sodobne družbene izzive“ (COM(2017)0707), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Uravnotežen sistem uveljavljanja pravic intelektualne lastnine kot odgovor na sodobne družbene izzive“ (COM(2017)0707),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Smernice o nekaterih vidikih Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine“ (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Smernice o nekaterih vidikih Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine“ (COM(2017)0708),

| — | ob upoštevanju razmisleka Evropske komisije o izkoriščanju globalizacije z dne 10. maja 2017 (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razmisleka Evropske komisije o izkoriščanju globalizacije z dne 10. maja 2017 (COM(2017)0240),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0223/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0223/2018),

| A. | ker je tridimenzionalno tiskanje (3D-tiskanje) postalo dostopno širši javnosti, ko so se na trgu pojavili tiskalniki tridimenzionalnih predmetov (3D-tiskalniki), namenjeni fizičnim osebam, in ko so na trg prišla podjetja, ki so ponujala tako digitalne modele kot storitve 3D-tiskanja; |
| --- | --- |

A.

ker je tridimenzionalno tiskanje (3D-tiskanje) postalo dostopno širši javnosti, ko so se na trgu pojavili tiskalniki tridimenzionalnih predmetov (3D-tiskalniki), namenjeni fizičnim osebam, in ko so na trg prišla podjetja, ki so ponujala tako digitalne modele kot storitve 3D-tiskanja;

| B. | ker 3D-tiskanje šteje za eno najbolj izstopajočih tehnologij, v zvezi s katero bi lahko imela Evropa vodilno vlogo; ker je Komisija priznala koristi 3D-tiskanja tako, da je prek programa Obzorje 2020 med letoma 2014 in 2016 podprla 21 projektov, ki temeljijo na tej tehnologiji; |
| --- | --- |

B.

ker 3D-tiskanje šteje za eno najbolj izstopajočih tehnologij, v zvezi s katero bi lahko imela Evropa vodilno vlogo; ker je Komisija priznala koristi 3D-tiskanja tako, da je prek programa Obzorje 2020 med letoma 2014 in 2016 podprla 21 projektov, ki temeljijo na tej tehnologiji;

| C. | ker se je na eksperimentalni ravni tehnologija 3D-tiskanja, ki izvira iz Združenih držav, začela pojavljati že v 60. letih 20. stoletja, v industrijski svet pa je začela prodirati v začetku 80. let; |
| --- | --- |

C.

ker se je na eksperimentalni ravni tehnologija 3D-tiskanja, ki izvira iz Združenih držav, začela pojavljati že v 60. letih 20. stoletja, v industrijski svet pa je začela prodirati v začetku 80. let;

| D. | ker je trg za 3D-tiskalnike sektor, ki se sooča s hitro rastjo, in ker se pričakuje, da se bo to nadaljevalo tudi v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

D.

ker je trg za 3D-tiskalnike sektor, ki se sooča s hitro rastjo, in ker se pričakuje, da se bo to nadaljevalo tudi v prihodnjih letih;

| E. | ker pa razvoj skupnih prostorov za 3D-tiskanje (t.i. fab lab) in storitev za tiskanje na daljavo, ki so včasih povezani s spletno izmenjevalnico datotek 3D, vsem omogoča tiskanje tridimenzionalnih predmetov, kar je prednost za izumitelje in organizatorje projektov; |
| --- | --- |

E.

ker pa razvoj skupnih prostorov za 3D-tiskanje (t.i. fab lab) in storitev za tiskanje na daljavo, ki so včasih povezani s spletno izmenjevalnico datotek 3D, vsem omogoča tiskanje tridimenzionalnih predmetov, kar je prednost za izumitelje in organizatorje projektov;

| F. | ker ima 3D-tiskanje ogromen potencial za preoblikovanje dobavnih verig v proizvodnji, kar bi Evropi lahko pomagalo pri povečanju ravni proizvodnje; ker uporaba te tehnologije ponuja nove možnosti za razvoj podjetij in inovacije; |
| --- | --- |

F.

ker ima 3D-tiskanje ogromen potencial za preoblikovanje dobavnih verig v proizvodnji, kar bi Evropi lahko pomagalo pri povečanju ravni proizvodnje; ker uporaba te tehnologije ponuja nove možnosti za razvoj podjetij in inovacije;

| G. | ker je EU to tehnologijo vključila med prednostna tehnološka področja; ker jo je Komisija v svojem nedavnem dokumentu z naslovom „Razmislek o izkoriščanju globalizacije“ uvrstila med glavne dejavnike, ki bodo privedli do industrijskih sprememb; |
| --- | --- |

G.

ker je EU to tehnologijo vključila med prednostna tehnološka področja; ker jo je Komisija v svojem nedavnem dokumentu z naslovom „Razmislek o izkoriščanju globalizacije“ uvrstila med glavne dejavnike, ki bodo privedli do industrijskih sprememb;

| H. | ker je Komisija opredelila 3D-tiskanje kot prednostno področje za ukrepe, ki ponuja pomemben ekonomski potencial, zlasti za mala inovativna podjetja; ker so številne države že priznale možnosti za preobrazbo, ki jih prinaša 3D-tiskanje, in so začele, sicer neusklajeno, sprejemati različne strategije za oblikovanje gospodarskega in tehnološkega ekosistema, ki bi spodbujal njegov razvoj; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija opredelila 3D-tiskanje kot prednostno področje za ukrepe, ki ponuja pomemben ekonomski potencial, zlasti za mala inovativna podjetja; ker so številne države že priznale možnosti za preobrazbo, ki jih prinaša 3D-tiskanje, in so začele, sicer neusklajeno, sprejemati različne strategije za oblikovanje gospodarskega in tehnološkega ekosistema, ki bi spodbujal njegov razvoj;

| I. | ker je danes večina izdelkov, proizvedenih s 3D-tiskanjem, še vedno prototipov; ker nekatere industrijske panoge že več let uporabljajo končne dele, trg končnih delov pa se še naprej razmeroma hitro povečuje; ker je vedno večji delež tridimenzionalno natisnjenih izdelkov pripravljenih za uporabo ali za prodajo, ne pa zgolj prototipi; |
| --- | --- |

I.

ker je danes večina izdelkov, proizvedenih s 3D-tiskanjem, še vedno prototipov; ker nekatere industrijske panoge že več let uporabljajo končne dele, trg končnih delov pa se še naprej razmeroma hitro povečuje; ker je vedno večji delež tridimenzionalno natisnjenih izdelkov pripravljenih za uporabo ali za prodajo, ne pa zgolj prototipi;

| J. | ker je možnih prednosti 3D-tiskanja za inovativna podjetja veliko; ker 3D-tiskanje zlasti omogoča zmanjšanje skupnih stroškov pri razvoju, načrtovanju in preskušanju novih izdelkov ali pri izboljševanju obstoječih izdelkov; |
| --- | --- |

J.

ker je možnih prednosti 3D-tiskanja za inovativna podjetja veliko; ker 3D-tiskanje zlasti omogoča zmanjšanje skupnih stroškov pri razvoju, načrtovanju in preskušanju novih izdelkov ali pri izboljševanju obstoječih izdelkov;

| K. | ker je uporaba 3D-tiskanja v družbi vedno bolj razširjena, zlasti na področju izobraževanja, na forumih za državljane in za zagonska podjetja (kot so t.i. maker spaces), pa tudi na zasebnem področju; |
| --- | --- |

K.

ker je uporaba 3D-tiskanja v družbi vedno bolj razširjena, zlasti na področju izobraževanja, na forumih za državljane in za zagonska podjetja (kot so t.i. maker spaces), pa tudi na zasebnem področju;

| L. | ker postaja 3D-tiskanje enostavnejše in dostopnejše za vse; ker je verjetno, da se bodo omejitve glede materialov, ki se lahko uporabijo, hitrosti in porabe surovin in energije v kratkem času znatno zmanjšale; |
| --- | --- |

L.

ker postaja 3D-tiskanje enostavnejše in dostopnejše za vse; ker je verjetno, da se bodo omejitve glede materialov, ki se lahko uporabijo, hitrosti in porabe surovin in energije v kratkem času znatno zmanjšale;

| M. | ker danes večina visokotehnoloških industrij uporablja to tehnologijo, na mnogih področjih se pojavlja čedalje več priložnosti za uporabo 3D-tiskanja, pričakovanja pa so čedalje večja, na primer v medicini (od regenerativne medicine do proizvodnje protetike), letalski in vesoljski industriji, avtomobilski industriji, industriji bele tehnike, gradbeništvu, arheoloških raziskavah, arhitekturi, strojništvu, sektorju zabave in v oblikovanju; |
| --- | --- |

M.

ker danes večina visokotehnoloških industrij uporablja to tehnologijo, na mnogih področjih se pojavlja čedalje več priložnosti za uporabo 3D-tiskanja, pričakovanja pa so čedalje večja, na primer v medicini (od regenerativne medicine do proizvodnje protetike), letalski in vesoljski industriji, avtomobilski industriji, industriji bele tehnike, gradbeništvu, arheoloških raziskavah, arhitekturi, strojništvu, sektorju zabave in v oblikovanju;

| N. | ker je bila zaradi pomanjkanja predpisov uporaba 3D-tiskanja omejena v ključnih industrijskih sektorjih, kot so na primer letalski in vesoljski sektor ter zdravstveni/zobozdravstveni sektor, in ker bo urejanje uporabe 3D-tiskalnikov pomagalo povečati uporabo tehnologij in omogočiti priložnosti za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

N.

ker je bila zaradi pomanjkanja predpisov uporaba 3D-tiskanja omejena v ključnih industrijskih sektorjih, kot so na primer letalski in vesoljski sektor ter zdravstveni/zobozdravstveni sektor, in ker bo urejanje uporabe 3D-tiskalnikov pomagalo povečati uporabo tehnologij in omogočiti priložnosti za raziskave in razvoj;

| O. | ker je v zgoraj navedenem mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora navedeno, da bi „digitalna revolucija, skupaj z uporabo prave napredne proizvodne tehnologije, Evropi omogočila, da proizvodnjo iz regij z nižjimi plačami vrne na domača tla, da bi tukaj spodbudila inovacije in ustvarila trajnostno rast“; |
| --- | --- |

O.

ker je v zgoraj navedenem mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora navedeno, da bi „digitalna revolucija, skupaj z uporabo prave napredne proizvodne tehnologije, Evropi omogočila, da proizvodnjo iz regij z nižjimi plačami vrne na domača tla, da bi tukaj spodbudila inovacije in ustvarila trajnostno rast“;

| P. | ker bi se zaradi 3D-tiskanja zmanjšali stroški prevoza in emisije CO2; |
| --- | --- |

P.

ker bi se zaradi 3D-tiskanja zmanjšali stroški prevoza in emisije CO2;

| Q. | ker naj bi tehnologija 3D-tiskanja ustvarila več novih delovnih mest za kvalificirano delovno silo, ki so v nekaterih primerih manj fizično zahtevna in manj nevarna (vzdrževalni tehniki, inženirji, oblikovalci itd.), in ker se bodo z ustvarjanjem novih delovnih mest za tehnike (npr. operaterjev 3D-tiskalnikov) pojavile nove nevarnosti, industrija 3D-tiskanja pa bo morala zagotoviti ustrezna usposabljanja, da bi bili tehniki na isti ravni kot njihovi kolegi v tradicionalni proizvodnji; ker bo tehnologija 3D-tiskanja zmanjšala tudi stroške proizvodnje in skladiščenja (proizvodnja v majhnih količinah, prilagojena proizvodnja itd.); ker pa bo zmanjšanje števila delovnih mest v proizvodnji močno vplivalo na gospodarstvo držav z velikim številom manj kvalificiranih delovnih mest; |
| --- | --- |

Q.

ker naj bi tehnologija 3D-tiskanja ustvarila več novih delovnih mest za kvalificirano delovno silo, ki so v nekaterih primerih manj fizično zahtevna in manj nevarna (vzdrževalni tehniki, inženirji, oblikovalci itd.), in ker se bodo z ustvarjanjem novih delovnih mest za tehnike (npr. operaterjev 3D-tiskalnikov) pojavile nove nevarnosti, industrija 3D-tiskanja pa bo morala zagotoviti ustrezna usposabljanja, da bi bili tehniki na isti ravni kot njihovi kolegi v tradicionalni proizvodnji; ker bo tehnologija 3D-tiskanja zmanjšala tudi stroške proizvodnje in skladiščenja (proizvodnja v majhnih količinah, prilagojena proizvodnja itd.); ker pa bo zmanjšanje števila delovnih mest v proizvodnji močno vplivalo na gospodarstvo držav z velikim številom manj kvalificiranih delovnih mest;

| R. | ker ekonomskega učinka razvoja industrije 3D-tiskanja v državah članicah še ni mogoče natančno določiti; |
| --- | --- |

R.

ker ekonomskega učinka razvoja industrije 3D-tiskanja v državah članicah še ni mogoče natančno določiti;

| S. | ker bi lahko 3D-tiskanje potrošnikom omogočilo boj proti vgrajeni načrtovani zastarelosti, ker bodo lahko izdelovali nadomestne dele za gospodinjske aparate, katerih življenjska doba je vse krajša; |
| --- | --- |

S.

ker bi lahko 3D-tiskanje potrošnikom omogočilo boj proti vgrajeni načrtovani zastarelosti, ker bodo lahko izdelovali nadomestne dele za gospodinjske aparate, katerih življenjska doba je vse krajša;

| T. | ker se lahko zaradi tehnologije 3D-tiskanja pojavijo nekateri posebni pravni in etični pomisleki glede vseh področij prava intelektualne lastnine, kot so avtorske pravice, patenti, vzorci, tridimenzionalne blagovne znamke in celo geografske označbe ter civilna odgovornost, in ker poleg tega ti pomisleki spadajo v pristojnost Odbora Evropskega parlamenta za pravne zadeve; |
| --- | --- |

T.

ker se lahko zaradi tehnologije 3D-tiskanja pojavijo nekateri posebni pravni in etični pomisleki glede vseh področij prava intelektualne lastnine, kot so avtorske pravice, patenti, vzorci, tridimenzionalne blagovne znamke in celo geografske označbe ter civilna odgovornost, in ker poleg tega ti pomisleki spadajo v pristojnost Odbora Evropskega parlamenta za pravne zadeve;

| U. | ker je mogoče z novimi tehnologijami optično zajeti predmete ali ljudi in ustvariti digitalne datoteke, ki se lahko potem natisnejo v treh dimenzijah, in ker lahko to vpliva na pravice do osebne podobe in pravico do zasebnosti; |
| --- | --- |

U.

ker je mogoče z novimi tehnologijami optično zajeti predmete ali ljudi in ustvariti digitalne datoteke, ki se lahko potem natisnejo v treh dimenzijah, in ker lahko to vpliva na pravice do osebne podobe in pravico do zasebnosti;

| V. | ker lahko 3D-tiskanje odpira tudi varnostna vprašanja, predvsem vprašanja kibernetske varnosti, zlasti v zvezi s proizvodnjo orožja, eksplozivov, drog in drugih nevarnih predmetov, glede proizvodnje katerih je potrebna posebna previdnost; |
| --- | --- |

V.

ker lahko 3D-tiskanje odpira tudi varnostna vprašanja, predvsem vprašanja kibernetske varnosti, zlasti v zvezi s proizvodnjo orožja, eksplozivov, drog in drugih nevarnih predmetov, glede proizvodnje katerih je potrebna posebna previdnost;

| W. | ker bi bilo treba z vidika avtorskih pravic ustrezno razlikovati npr. med domačim tiskanjem za zasebno uporabo in tiskanjem za komercialno uporabo, pa tudi med storitvami za podjetja in storitvami za potrošnike; |
| --- | --- |

W.

ker bi bilo treba z vidika avtorskih pravic ustrezno razlikovati npr. med domačim tiskanjem za zasebno uporabo in tiskanjem za komercialno uporabo, pa tudi med storitvami za podjetja in storitvami za potrošnike;

| X. | ker je francoski visoki svet za književno in umetniško lastnino v poročilu o 3D-tiskanju in avtorskih pravicah ocenil, da se zdi, da „demokratizacija tridimenzionalnega tiskanja do danes ni povzročila večjih problemov na področju kršenja avtorskih pravic“; vendar priznava, da je „nevarnost ponarejanja prisotna predvsem pri avtorskih delih s področja upodabljajoče umetnosti“; |
| --- | --- |

X.

ker je francoski visoki svet za književno in umetniško lastnino v poročilu o 3D-tiskanju in avtorskih pravicah ocenil, da se zdi, da „demokratizacija tridimenzionalnega tiskanja do danes ni povzročila večjih problemov na področju kršenja avtorskih pravic“; vendar priznava, da je „nevarnost ponarejanja prisotna predvsem pri avtorskih delih s področja upodabljajoče umetnosti“;

| Y. | ker bo peščica primerov, ki si jih je mogoče zamisliti zdaj, verjetno postala bolj zapletena, ko se bo tehnologija razvijala; ker se zaradi njih ponuja vprašanje, kaj je treba storiti za omejitev potenciala za ponarejanje z uporabo tehnologij 3D-tiskanja; |
| --- | --- |

Y.

ker bo peščica primerov, ki si jih je mogoče zamisliti zdaj, verjetno postala bolj zapletena, ko se bo tehnologija razvijala; ker se zaradi njih ponuja vprašanje, kaj je treba storiti za omejitev potenciala za ponarejanje z uporabo tehnologij 3D-tiskanja;

| Z. | ker 3D-tiskanje zaradi postopkov, ki se pri tem uporabljajo, vodi v to, kar industrija opisuje kot neke vrste „razčlenitev akta ustvarjanja“, saj se lahko avtorsko delo najprej ustvari in razširi v digitalni obliki in se šele nato ustvari v fizični obliki, zaradi česar je kopiranje dela lažje, boj proti ponarejanju pa znatno bolj zapleten; |
| --- | --- |

Z.

ker 3D-tiskanje zaradi postopkov, ki se pri tem uporabljajo, vodi v to, kar industrija opisuje kot neke vrste „razčlenitev akta ustvarjanja“, saj se lahko avtorsko delo najprej ustvari in razširi v digitalni obliki in se šele nato ustvari v fizični obliki, zaradi česar je kopiranje dela lažje, boj proti ponarejanju pa znatno bolj zapleten;

| AA. | ker nazadnje pravni strokovnjaki menijo, da 3D-tiskanje ni pretreslo področja pravic intelektualne lastnine, vendar se lahko ustvarjene datoteke štejejo za avtorsko delo in morajo biti v tem primeru kot take tudi zaščitene; ker je kratko- in srednjeročno ter za boj proti ponarejanju glavni izziv tesnejša vključitev poklicnih posrednikov na področju varstva avtorskih pravic; |
| --- | --- |

AA.

ker nazadnje pravni strokovnjaki menijo, da 3D-tiskanje ni pretreslo področja pravic intelektualne lastnine, vendar se lahko ustvarjene datoteke štejejo za avtorsko delo in morajo biti v tem primeru kot take tudi zaščitene; ker je kratko- in srednjeročno ter za boj proti ponarejanju glavni izziv tesnejša vključitev poklicnih posrednikov na področju varstva avtorskih pravic;

| AB. | ker bi bilo treba upoštevati potrebo po vzpostavitvi kolektivnih pravnih sredstev, da se potrošnikom zagotovijo nadomestila za škodo, čeprav razvoj 3D-tiskanja omogoča industrijsko proizvodnjo; |
| --- | --- |

AB.

ker bi bilo treba upoštevati potrebo po vzpostavitvi kolektivnih pravnih sredstev, da se potrošnikom zagotovijo nadomestila za škodo, čeprav razvoj 3D-tiskanja omogoča industrijsko proizvodnjo;

| AC. | ker bi bilo treba učinek 3D-tiskanja na pravice potrošnikov in na potrošniško pravo na splošno skrbno preučiti z vidika direktive, o kateri trenutno potekajo pogajanja, o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalnih vsebin; |
| --- | --- |

AC.

ker bi bilo treba učinek 3D-tiskanja na pravice potrošnikov in na potrošniško pravo na splošno skrbno preučiti z vidika direktive, o kateri trenutno potekajo pogajanja, o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalnih vsebin;

| AD. | ker Direktiva 85/374/EGS o odgovornosti za proizvode z napako pokriva vse pogodbe; ker je treba opozoriti, da je bil napredek v 3D-tiskanju eden od dejavnikov, zaradi katerih je Komisija začela javno posvetovanje, da bi ocenila, ali ta direktiva ustreza svojemu namenu glede na novi tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

AD.

ker Direktiva 85/374/EGS o odgovornosti za proizvode z napako pokriva vse pogodbe; ker je treba opozoriti, da je bil napredek v 3D-tiskanju eden od dejavnikov, zaradi katerih je Komisija začela javno posvetovanje, da bi ocenila, ali ta direktiva ustreza svojemu namenu glede na novi tehnološki razvoj;

| AE. | ker splošna pravila o odgovornosti zajemajo tudi odgovornost posrednih ponudnikov storitev, kot so opredeljeni v členih 12 do 14 direktive o elektronskem poslovanju; ker bi bilo treba določiti poseben sistem odgovornosti za škodo, ki jo povzroči predmet, izdelan z uporabo tehnologije 3D-tiskanja, saj žrtev zaradi številnih deležnikov in kompleksnih postopkov proizvodnje končnega izdelka pogosto težko določi odgovorno osebo; ker bi bila lahko odgovorna tista oseba, ki je izdelala ali prodala datoteko 3D, proizvajalec 3D-tiskalnika, proizvajalec programske opreme, ki jo uporablja 3D-tiskalnik, dobavitelj uporabljenega materiala ali celo oseba, ki je predmet izdelala, odvisno od vrste ugotovljene napake; |
| --- | --- |

AE.

ker splošna pravila o odgovornosti zajemajo tudi odgovornost posrednih ponudnikov storitev, kot so opredeljeni v členih 12 do 14 direktive o elektronskem poslovanju; ker bi bilo treba določiti poseben sistem odgovornosti za škodo, ki jo povzroči predmet, izdelan z uporabo tehnologije 3D-tiskanja, saj žrtev zaradi številnih deležnikov in kompleksnih postopkov proizvodnje končnega izdelka pogosto težko določi odgovorno osebo; ker bi bila lahko odgovorna tista oseba, ki je izdelala ali prodala datoteko 3D, proizvajalec 3D-tiskalnika, proizvajalec programske opreme, ki jo uporablja 3D-tiskalnik, dobavitelj uporabljenega materiala ali celo oseba, ki je predmet izdelala, odvisno od vrste ugotovljene napake;

| AF. | ker so pravila glede odgovornosti v zvezi s specifično uporabo 3D-tiskanja v poslovne namene na splošno določena s pogodbenimi razmerji med deležniki; |
| --- | --- |

AF.

ker so pravila glede odgovornosti v zvezi s specifično uporabo 3D-tiskanja v poslovne namene na splošno določena s pogodbenimi razmerji med deležniki;

| AG. | ker morajo vsi elementi tehnologije dodajalne proizvodnje izpolnjevati določena merila in morajo biti certificirani, da se zagotovi proizvodnja delov ponovljive kakovosti; ker je postala certifikacija zapletena zaradi številnih sprememb strojev, materialov in postopkov ter ker ni nobene zbirke podatkov; ker bo zato treba oblikovati pravila, ki bodo omogočala hitrejšo in stroškovno učinkovitejšo certifikacijo za vse materiale, postopke in proizvode; |
| --- | --- |

AG.

ker morajo vsi elementi tehnologije dodajalne proizvodnje izpolnjevati določena merila in morajo biti certificirani, da se zagotovi proizvodnja delov ponovljive kakovosti; ker je postala certifikacija zapletena zaradi številnih sprememb strojev, materialov in postopkov ter ker ni nobene zbirke podatkov; ker bo zato treba oblikovati pravila, ki bodo omogočala hitrejšo in stroškovno učinkovitejšo certifikacijo za vse materiale, postopke in proizvode;

| AH. | ker ima 3D-tiskanje pomembno vlogo pri zmanjševanju porabe energije in naravnih virov za namene boja proti podnebnim spremembam; ker bi uporaba 3D-tiskanja zmanjšala količino odpadkov v proizvodnem procesu in podaljšala življenjsko dobo potrošniških proizvodov z omogočanjem proizvodnje nadomestnih delov na potrošniški ravni; |
| --- | --- |

AH.

ker ima 3D-tiskanje pomembno vlogo pri zmanjševanju porabe energije in naravnih virov za namene boja proti podnebnim spremembam; ker bi uporaba 3D-tiskanja zmanjšala količino odpadkov v proizvodnem procesu in podaljšala življenjsko dobo potrošniških proizvodov z omogočanjem proizvodnje nadomestnih delov na potrošniški ravni;

| 1. | poudarja, da bi morala morda EU v pričakovanju težav v zvezi s kršitvami civilne odgovornosti ali intelektualne lastnine, ki bi jih lahko v prihodnosti povzročilo 3D-tiskanje, za ta posebni primer tehnologije 3D-tiskanja sprejeti novo zakonodajo in prilagoditi obstoječe zakone, ob upoštevanju sklepov Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) in zadevne sodne prakse sodišč EU in držav članic ter po izvedbi temeljite ocene učinka, v kateri je ocenila vse politične možnosti; poudarja, da se je v vsakem primeru treba pri zakonodajnem odzivu izogniti podvajanju obstoječih predpisov in upoštevati projekte, ki se že izvajajo, zlasti zakonodajo o avtorskih pravicah, ki se uporablja za dvodimenzionalno tiskanje; dodaja, da morajo inovacije spodbujati in spremljati zakoni, vendar ne taki, ki bi inovacije zavirali ali omejevali; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi morali še naprej ustrezno pozornost namenjati nekaterim vprašanjem, kot so šifriranje in zaščita datotek, da bi preprečili nezakonito prenašanje in reproduciranje zaščitenih datotek ali predmetov ter reproduciranje nedovoljenih predmetov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je samoumevno, da je v sektorju 3D-tiskanja potrebna previdnost, zlasti glede kakovosti natisnjenega izdelka in morebitnih nevarnosti za uporabnike ali potrošnike, poleg tega pa meni, da bi bilo treba ustrezno razmisliti o vključitvi sredstev za identifikacijo in sledenje, ki bi zagotovila sledenje izdelkov in lažje spremljanje njihove nadaljnje uporabe v komercialne in nekomercialne namene; meni, da bi bilo tesno sodelovanje med imetniki pravic in proizvajalci tridimenzionalnih predmetov pri razvoju takih sredstev koristno; meni tudi, da bi to pomagalo zagotoviti sledljivost ustvarjenih predmetov in zmanjšati ponarejanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi lahko nadzor zakonite reprodukcije tridimenzionalnih predmetov, zaščitenih z avtorskimi pravicami, po potrebi omogočile pravne rešitve, kot so sistematični prikaz obvestila o spoštovanju intelektualne lastnine s strani ponudnikov digitalnega in 3D-tiskanja, v zvezi s tem poudarja pomen elementov, ki omogočajo sledenje tridimenzionalnim predmetom; poudarja, da se bo v primeru odločitve, da 3D kopija pomeni zasebno kopijo, uporabljala nacionalna zakonodaja, ki ureja izjeme za zasebne kopije, vključno v zvezi z nadomestilom ali prihodki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je ozaveščanje javnosti potrebno za zaščito pravic intelektualne lastnine na področju 3D-tiskanja, pa tudi v zvezi s kršitvami pravic v zvezi z oblikovanjem in blagovnimi znamkami ter patentnih pravic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toda poudarja, da bi veljalo natančneje preučiti tehnične rešitve, ki trenutno še niso dovolj razvite, kot je vzpostavitev zbirk podatkov šifriranih in zaščitenih datotek ali zasnova povezanih tiskalnikov z vgrajenim sistemom za upravljanje pravic intelektualne lastnine, ali pa spodbujanje sodelovanja med proizvajalci in platformami za omogočanje dostopa do zanesljivih datotek za strokovnjake in potrošnike; poudarja tudi, da ne glede na to, kateri od teh ukrepov bodo sprejeti, njihovo izvajanje ne bi smelo vplivati na stroške za dejavnosti, ki jih udeleženci na trgu že izvajajo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da v tej fazi nobena rešitev sama po sebi ni v celoti zadovoljiva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da Komisija ni pregledala Direktive 2004/48/ES in je predstavila le nezavezujoče smernice brez pojasnil o posebnih vprašanjih v zvezi s tehnologijo tridimenzionalnega tiskanja; kljub temu pozdravlja ukrepe za okrepitev zaščite intelektualne lastnine, ki jih je Komisija napovedala 29. novembra 2017; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so bile pravice intelektualne lastnine v zvezi z različnimi elementi tehnologije 3D-tiskanja opredeljene in da bo posledično naslednje vprašanje to, kako zagotoviti njihovo spoštovanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisijo poziva, naj pri izvajanju ukrepov iz svojega sporočila (COM(2017)0707) upošteva vse vidike tehnologije tridimenzionalnega tiskanja, brez podvojevanja obstoječih veljavnih ukrepov; poudarja, da je pomembno vključiti vse deležnike v ta prizadevanja, vključno z MSP in potrošniki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj pozorno preuči vprašanja civilne odgovornosti v zvezi s tehnologijo tridimenzionalnega tiskanja, zlasti pri oceni izvajanja Direktive Sveta 85/374/EGS; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve sistema civilne odgovornosti za škodo, ki ni zajeta v Direktivi 85/374/EGS; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da ima tehnologija 3D-tiskanja številne gospodarske prednosti za EU, saj ponuja priložnosti za prilagajanje izdelkov, ki posebej ustrezajo zahtevam evropskih potrošnikov, in da lahko omogoči vrnitev proizvodnih dejavnosti in tako pomaga pri ustvarjanju novih delovnih mest, ki so fizično manj zahtevna in manj nevarna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj jasno opredeli različne odgovornosti tako, da opredeli strani, udeležene pri izdelavi tridimenzionalnega predmeta: izdelovalec in dobavitelj programske opreme, proizvajalec 3D-tiskalnika, dobavitelj surovin, tiskar predmeta in vsi drugi, ki so vključeni v izdelavo predmeta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na možne posledice novih oblik trženja v skladu s pristopom „naredi sam“ ter dobavljanja zgolj programske opreme za prenos in specifikacij za tiskanje proizvoda namesto končnega izdelka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba oblikovati skladen pravni okvir za zagotovitev nemotenega prehoda in pravne varnosti za potrošnike in podjetja, da bi spodbudili inovacije v EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 157, 30.4.2004, str. 45.

(2)  UL L 210, 7.8.1985, str. 29.

(3)  UL C 332, 8.10.2015, str. 36.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/15

---

P8_TA(2018)0279

Kršitev pravic domorodnih ljudstev v svetu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (2017/2206(INI))

(2020/C 118/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in instrumentov OZN o človekovih pravicah, zlasti Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je generalna skupščina sprejela 13. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in instrumentov OZN o človekovih pravicah, zlasti Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je generalna skupščina sprejela 13. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, ki je bila sprejeta 27. junija 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, ki je bila sprejeta 27. junija 1989,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 21, 22 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21, 22 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo, ki ga je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012, ter akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo, ki ga je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012, ter akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, zlasti smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, in evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, zlasti smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, in evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o položaju ljudstva Guarani Kaiowá v brazilski zvezni državi Mato Grosso do Sul (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o položaju ljudstva Guarani Kaiowá v brazilski zvezni državi Mato Grosso do Sul (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o Hondurasu: položaj zagovornikov človekovih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o Hondurasu: položaj zagovornikov človekovih pravic (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (3),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2016 in politiki Evropske unije na tem področju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2016 in politiki Evropske unije na tem področju (4),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 69/2 z dne 22. septembra 2014, s katero je bil sprejet sklepni dokument s svetovne konference o domorodnih ljudstvih iz leta 2014 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 69/2 z dne 22. septembra 2014, s katero je bil sprejet sklepni dokument s svetovne konference o domorodnih ljudstvih iz leta 2014 (5),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 71/178 z dne 19. decembra 2016 o pravicah domorodnih ljudstev, zlasti odstavka 13, v katerem je leto 2019 razglašeno za mednarodno leto domorodnih jezikov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 71/178 z dne 19. decembra 2016 o pravicah domorodnih ljudstev, zlasti odstavka 13, v katerem je leto 2019 razglašeno za mednarodno leto domorodnih jezikov (6),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 8. avgusta 2017 (7), ki ga je posebna poročevalka OZN za pravice domorodnih ljudstev predložila Svetu OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 8. avgusta 2017 (7), ki ga je posebna poročevalka OZN za pravice domorodnih ljudstev predložila Svetu OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 26/9 z dne 26. junija 2014 o ustanovitvi odprte medvladne delovne skupine, zadolžene za pripravo mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta za nadnacionalne družbe in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 26/9 z dne 26. junija 2014 o ustanovitvi odprte medvladne delovne skupine, zadolžene za pripravo mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta za nadnacionalne družbe in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami (8),

| — | ob upoštevanju tega, da odprta medvladna delovna skupina, ki jo je 13. oktobra 2015 ustanovil Svet OZN za človekove pravice (9), pripravlja deklaracijo o pravicah kmetov in drugih ljudi, ki delajo na podeželju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da odprta medvladna delovna skupina, ki jo je 13. oktobra 2015 ustanovil Svet OZN za človekove pravice (9), pripravlja deklaracijo o pravicah kmetov in drugih ljudi, ki delajo na podeželju,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, sprejete 22. maja 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, sprejete 22. maja 1992,

| — | ob upoštevanju Durbanskega sporazuma in akcijskega načrta, sprejetega na 5. kongresu Svetovne zveze za varstvo narave o svetovnih parkih leta 2003 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Durbanskega sporazuma in akcijskega načrta, sprejetega na 5. kongresu Svetovne zveze za varstvo narave o svetovnih parkih leta 2003 (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 19. oktobra 2004 o smernicah EU za podporo postopkov oblikovanja zemljiške politike in reform v državah v razvoju (COM(2004)0686), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 19. oktobra 2004 o smernicah EU za podporo postopkov oblikovanja zemljiške politike in reform v državah v razvoju (COM(2004)0686),

| — | ob upoštevanju prostovoljnih smernic OZN za prehrano in kmetijstvo za odgovorno upravljanje zemljiških posesti, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti, ki jih je 11. maja 2012 izdal Odbor OZN za svetovno prehransko varnost (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnih smernic OZN za prehrano in kmetijstvo za odgovorno upravljanje zemljiških posesti, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti, ki jih je 11. maja 2012 izdal Odbor OZN za svetovno prehransko varnost (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT), sprejetega leta 2003 (COM(2003)0251), in dvostranskih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu FLEGT med EU in partnerskimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT), sprejetega leta 2003 (COM(2003)0251), in dvostranskih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu FLEGT med EU in partnerskimi državami,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter globalnega dogovora OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter globalnega dogovora OZN,

| — | ob upoštevanju maastrichtskih načel, ki so bila izdana 28. septembra 2011 in s katerimi so pojasnjene ekstrateritorialne obveznosti držav na podlagi veljavnega mednarodnega prava (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju maastrichtskih načel, ki so bila izdana 28. septembra 2011 in s katerimi so pojasnjene ekstrateritorialne obveznosti držav na podlagi veljavnega mednarodnega prava (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih (13),

| — | ob upoštevanju določb o človekovih pravicah iz Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb o človekovih pravicah iz Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 9. avgusta 2017 ob mednarodnem dnevu avtohtonih ljudstev po svetu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 9. avgusta 2017 ob mednarodnem dnevu avtohtonih ljudstev po svetu (14),

| — | ob upoštevanju svojega odločitve, da Auro Lolito Chavez Ixcaquic predlaga za nagrado Saharova za svobodo misli za leto 2017, kar je sploh prva domorodna zagovornica človekovih pravic, ki je bila predlagana za to nagrado, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega odločitve, da Auro Lolito Chavez Ixcaquic predlaga za nagrado Saharova za svobodo misli za leto 2017, kar je sploh prva domorodna zagovornica človekovih pravic, ki je bila predlagana za to nagrado,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma z dne 12. decembra 2015 o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma z dne 12. decembra 2015 o podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 21. septembra 2015 z naslovom Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020) (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 21. septembra 2015 z naslovom Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020) (SWD(2015)0182),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 64/292 z dne 3. avgusta 2010 o človekovi pravici do vode in sanitarne oskrbe (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 64/292 z dne 3. avgusta 2010 o človekovi pravici do vode in sanitarne oskrbe (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o ukrepanju EU za trajnost (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o ukrepanju EU za trajnost (18),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0194/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0194/2018),

| A. | ker se ocenjuje, da domorodnim ljudstvom skupaj pripada več kot 370 milijonov ljudi, ki živijo v več kot 70 državah po svetu, kar predstavlja približno 5 % skupnega svetovnega prebivalstva, in ker obstaja najmanj 5 000 različnih domorodnih ljudstev; ker se ta ljudstva kljub svoji geografski razpršenosti soočajo s podobnimi grožnjami in izzivi; |
| --- | --- |

A.

ker se ocenjuje, da domorodnim ljudstvom skupaj pripada več kot 370 milijonov ljudi, ki živijo v več kot 70 državah po svetu, kar predstavlja približno 5 % skupnega svetovnega prebivalstva, in ker obstaja najmanj 5 000 različnih domorodnih ljudstev; ker se ta ljudstva kljub svoji geografski razpršenosti soočajo s podobnimi grožnjami in izzivi;

| B. | ker so domorodna ljudstva izjemno povezana z zemljo in okoljem, v katerem živijo, in s pomočjo razpoložljivih naravnih virov ustvarjajo edinstvene sisteme znanja, inovacije in prakse, ki so nato temeljni del njihove identitete in duhovnosti in so zelo pomembni za ohranjanje in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti; ker to tradicionalno znanje domorodnih ljudstev znatno prispeva k razvoju človeštva; ker komercializacija in/ali marginalizacija znanja domorodnih ljudstev ogroža njihovo vlogo kot tradicionalnih nosilcev in varuhov tega znanja; |
| --- | --- |

B.

ker so domorodna ljudstva izjemno povezana z zemljo in okoljem, v katerem živijo, in s pomočjo razpoložljivih naravnih virov ustvarjajo edinstvene sisteme znanja, inovacije in prakse, ki so nato temeljni del njihove identitete in duhovnosti in so zelo pomembni za ohranjanje in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti; ker to tradicionalno znanje domorodnih ljudstev znatno prispeva k razvoju človeštva; ker komercializacija in/ali marginalizacija znanja domorodnih ljudstev ogroža njihovo vlogo kot tradicionalnih nosilcev in varuhov tega znanja;

| C. | ker skupnostne pravice domorodnih ljudstev izhajajo iz tradicionalne naselitve njihovih ozemelj in ker se občutek pripadnosti, ki jih s temi ozemlji povezuje, ne sklada s konceptom lastništva, kot se na splošno razume v zahodnih družbah; |
| --- | --- |

C.

ker skupnostne pravice domorodnih ljudstev izhajajo iz tradicionalne naselitve njihovih ozemelj in ker se občutek pripadnosti, ki jih s temi ozemlji povezuje, ne sklada s konceptom lastništva, kot se na splošno razume v zahodnih družbah;

| D. | ker ozemlja, na katerih tradicionalno živijo domorodna ljudstva, obsegajo približno 22 % zemeljske površine in po oceni predstavljajo 80 % svetovne biotske raznovrstnosti; ker rezervati domorodnih ljudstev pomembno preprečujejo krčenje gozdov; ker tropski gozdovi, v katerih živijo domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, prispevajo k skladiščenju ogljika v okviru celotnega bioma tropskih gozdov in so zato dragoceni v vsaki strategiji za boj proti podnebnim spremembam; ker domorodna ljudstva zaradi svojega načina življenja in tesne povezanosti z zemljo, ki sta neposredno odvisna od stalne razpoložljivosti naravnih virov, spadajo med tiste, ki so najbolj izpostavljeni negativnim učinkom podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

D.

ker ozemlja, na katerih tradicionalno živijo domorodna ljudstva, obsegajo približno 22 % zemeljske površine in po oceni predstavljajo 80 % svetovne biotske raznovrstnosti; ker rezervati domorodnih ljudstev pomembno preprečujejo krčenje gozdov; ker tropski gozdovi, v katerih živijo domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, prispevajo k skladiščenju ogljika v okviru celotnega bioma tropskih gozdov in so zato dragoceni v vsaki strategiji za boj proti podnebnim spremembam; ker domorodna ljudstva zaradi svojega načina življenja in tesne povezanosti z zemljo, ki sta neposredno odvisna od stalne razpoložljivosti naravnih virov, spadajo med tiste, ki so najbolj izpostavljeni negativnim učinkom podnebnih sprememb;

| E. | ker je zemlja temeljni, omejen in neobnovljiv naravni vir, ki je sestavni del naravnega bogastva vsake države; |
| --- | --- |

E.

ker je zemlja temeljni, omejen in neobnovljiv naravni vir, ki je sestavni del naravnega bogastva vsake države;

| F. | ker je v pogodbah o človekovih pravicah priznana pravica domorodnih ljudstev do zemljišč in virov njihovih prednikov ter določeno, da se morajo države v dobri veri posvetovati z domorodnimi ljudstvi, da pridobijo njihovo prostovoljno soglasje po predhodnem obveščanju v zvezi s projekti, ki lahko negativno vplivajo na njihov tradicionalni način življenja, ogrozijo naravne vire, ki jih tradicionalno uporabljajo in od katerih so še vedno odvisni, oziroma lahko vodijo v razselitev njihovega prebivalstva ter posledično izgubo značilne materialne in nematerialne kulturne dediščine; ker bi morala taka posvetovanja potekati, preden se zakonodajni in upravni ukrepi sprejmejo ali začnejo uporabljati, v skladu s pravico do samoodločbe domorodnih ljudstev, vključno z njihovo pravico do lastništva, uporabe, razvoja in nadzora lastnih zemljišč, ozemelj, voda, obalnega morja in drugih virov; ker imajo domorodna ljudstva pravico svobodno določiti svoj politični status, si svobodno prizadevati za svoj gospodarski, socialni in kulturni razvoj ter svobodno uporabljati svoje naravno bogastvo in vire, v nobenem primeru pa ne smejo biti prikrajšana za svoja sredstva za preživljanje; |
| --- | --- |

F.

ker je v pogodbah o človekovih pravicah priznana pravica domorodnih ljudstev do zemljišč in virov njihovih prednikov ter določeno, da se morajo države v dobri veri posvetovati z domorodnimi ljudstvi, da pridobijo njihovo prostovoljno soglasje po predhodnem obveščanju v zvezi s projekti, ki lahko negativno vplivajo na njihov tradicionalni način življenja, ogrozijo naravne vire, ki jih tradicionalno uporabljajo in od katerih so še vedno odvisni, oziroma lahko vodijo v razselitev njihovega prebivalstva ter posledično izgubo značilne materialne in nematerialne kulturne dediščine; ker bi morala taka posvetovanja potekati, preden se zakonodajni in upravni ukrepi sprejmejo ali začnejo uporabljati, v skladu s pravico do samoodločbe domorodnih ljudstev, vključno z njihovo pravico do lastništva, uporabe, razvoja in nadzora lastnih zemljišč, ozemelj, voda, obalnega morja in drugih virov; ker imajo domorodna ljudstva pravico svobodno določiti svoj politični status, si svobodno prizadevati za svoj gospodarski, socialni in kulturni razvoj ter svobodno uporabljati svoje naravno bogastvo in vire, v nobenem primeru pa ne smejo biti prikrajšana za svoja sredstva za preživljanje;

| G. | ker Deklaracija OZN o pravicah domorodnih ljudstev priznava kolektivne in individualne pravice domorodnih ljudstev, zlasti njihovo pravico do lastne zemlje, lastnine, naravnih virov, ozemelj, kulture, identitete in jezika, zaposlitve, zdravstva in izobraževanja, pa tudi do svobodnega odločanja o političnem statusu in gospodarskem razvoju; |
| --- | --- |

G.

ker Deklaracija OZN o pravicah domorodnih ljudstev priznava kolektivne in individualne pravice domorodnih ljudstev, zlasti njihovo pravico do lastne zemlje, lastnine, naravnih virov, ozemelj, kulture, identitete in jezika, zaposlitve, zdravstva in izobraževanja, pa tudi do svobodnega odločanja o političnem statusu in gospodarskem razvoju;

| H. | ker državni in nedržavni akterji še vedno kršijo kolektivne in individualne pravice domorodnih ljudstev v različnih regijah sveta in se ta posledično še vedno soočajo s fizičnim, psihičnim in spolnim nasiljem, pa tudi z rasizmom, izključenostjo, diskriminacijo, nasilnimi izselitvami, destruktivnim naseljevanjem, nezakonito ali prisilno razlastitvijo njihovih tradicionalnih zemljišč ali omejevanjem dostopa do njihovih virov, sredstev za preživljanje in tradicionalnega znanja; ker se domorodna ljudstva po podatkih OZN danes soočajo z večjimi kršitvami pravic kot pred desetimi leti; |
| --- | --- |

H.

ker državni in nedržavni akterji še vedno kršijo kolektivne in individualne pravice domorodnih ljudstev v različnih regijah sveta in se ta posledično še vedno soočajo s fizičnim, psihičnim in spolnim nasiljem, pa tudi z rasizmom, izključenostjo, diskriminacijo, nasilnimi izselitvami, destruktivnim naseljevanjem, nezakonito ali prisilno razlastitvijo njihovih tradicionalnih zemljišč ali omejevanjem dostopa do njihovih virov, sredstev za preživljanje in tradicionalnega znanja; ker se domorodna ljudstva po podatkih OZN danes soočajo z večjimi kršitvami pravic kot pred desetimi leti;

| I. | ker se domorodne ženske soočajo z ovirami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter in z njim povezanih pravic, vključno s pomanjkanjem svetovanja glede spolnega in reproduktivnega zdravja, pomanjkanjem dostopa do infrastrukture in pripomočkov ter zakonodajo, ki splav prepoveduje tudi v primerih posilstva, kar vodi v visoko stopnjo umrljivosti mater, najstniških nosečnosti in spolno prenosljivih bolezni; |
| --- | --- |

I.

ker se domorodne ženske soočajo z ovirami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter in z njim povezanih pravic, vključno s pomanjkanjem svetovanja glede spolnega in reproduktivnega zdravja, pomanjkanjem dostopa do infrastrukture in pripomočkov ter zakonodajo, ki splav prepoveduje tudi v primerih posilstva, kar vodi v visoko stopnjo umrljivosti mater, najstniških nosečnosti in spolno prenosljivih bolezni;

| J. | ker se domorodne ženske soočajo z razširjenim nekaznovanjem v zvezi s kršitvami njihovih pravic, zlasti ker se jim odreka pravica do pravnega sredstva in ne obstajajo mehanizmi spremljanja ter podatki, razčlenjeni po spolu; |
| --- | --- |

J.

ker se domorodne ženske soočajo z razširjenim nekaznovanjem v zvezi s kršitvami njihovih pravic, zlasti ker se jim odreka pravica do pravnega sredstva in ne obstajajo mehanizmi spremljanja ter podatki, razčlenjeni po spolu;

| K. | ker končno odgovornost za zagotavljanje varnosti in pravic domorodnih ljudstev, tudi domorodnih zagovornikov okoljskih in človekovih pravic, nosijo države; |
| --- | --- |

K.

ker končno odgovornost za zagotavljanje varnosti in pravic domorodnih ljudstev, tudi domorodnih zagovornikov okoljskih in človekovih pravic, nosijo države;

| L. | ker domorodni jeziki po svetu še vedno izginjajo s skrb vzbujajočo hitrostjo, čeprav so jeziki osnovni element človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter so bistvenega pomena za dosego trajnostnega razvoja; ker je medgeneracijsko prenašanje domorodnega znanja bistvenega pomena za reševanje svetovnih okoljskih izzivov; ker se v poročilu OZN, ki je bilo objavljeno leta 2016 (19), ocenjuje, da bi lahko 95 % od skoraj 6 700 jezikov, ki se danes govorijo po svetu, do konca tega stoletja popolnoma izginilo, pri čemer veliko večino teh ogroženih jezikov predstavljajo domorodni jeziki; ker so države dolžne ščititi in spodbujati jezike domorodnih ljudstev ter zagotavljati, da ta ljudstva v celoti uživajo svoje kulturne pravice; ker bi morale države članice vlagati v ukrepe za spremembo v družbi zakoreninjenih stereotipov; |
| --- | --- |

L.

ker domorodni jeziki po svetu še vedno izginjajo s skrb vzbujajočo hitrostjo, čeprav so jeziki osnovni element človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter so bistvenega pomena za dosego trajnostnega razvoja; ker je medgeneracijsko prenašanje domorodnega znanja bistvenega pomena za reševanje svetovnih okoljskih izzivov; ker se v poročilu OZN, ki je bilo objavljeno leta 2016 (19), ocenjuje, da bi lahko 95 % od skoraj 6 700 jezikov, ki se danes govorijo po svetu, do konca tega stoletja popolnoma izginilo, pri čemer veliko večino teh ogroženih jezikov predstavljajo domorodni jeziki; ker so države dolžne ščititi in spodbujati jezike domorodnih ljudstev ter zagotavljati, da ta ljudstva v celoti uživajo svoje kulturne pravice; ker bi morale države članice vlagati v ukrepe za spremembo v družbi zakoreninjenih stereotipov;

| M. | ker se je v nekaterih državah veliko število domorodnih ljudstev preselilo v večja urbana središča, kjer se pojavijo občutki odtujenosti in izgube kulturnih vrednot; ker njihovo tradicionalno znanje in prakse niso prilagojeni na urbano okolje in sodobno dinamiko trga dela, zaradi česar so izpostavljeni revščini in novim oblikam izključenosti in diskriminacije; |
| --- | --- |

M.

ker se je v nekaterih državah veliko število domorodnih ljudstev preselilo v večja urbana središča, kjer se pojavijo občutki odtujenosti in izgube kulturnih vrednot; ker njihovo tradicionalno znanje in prakse niso prilagojeni na urbano okolje in sodobno dinamiko trga dela, zaradi česar so izpostavljeni revščini in novim oblikam izključenosti in diskriminacije;

| N. | ker se domorodna ljudstva soočajo z alarmantnimi stopnjami revščine, bolezni in nepismenosti, nezadostnim dostopom do varne in čiste vode in komunalne ureditve, zdravstvenega varstva, izobraževanja, delovnih mest in državljanskih pravic, vključno s politično udeležbo in zastopanostjo, pa tudi z visokimi stopnjami zlorabe prepovedanih snovi in samomora med mladimi; |
| --- | --- |

N.

ker se domorodna ljudstva soočajo z alarmantnimi stopnjami revščine, bolezni in nepismenosti, nezadostnim dostopom do varne in čiste vode in komunalne ureditve, zdravstvenega varstva, izobraževanja, delovnih mest in državljanskih pravic, vključno s politično udeležbo in zastopanostjo, pa tudi z visokimi stopnjami zlorabe prepovedanih snovi in samomora med mladimi;

| O. | ker so ženske v domorodnih skupnostih še posebej marginalizirane zaradi pomanjkanja dostopa do zdravstvenega varstva, socialnih storitev in gospodarskih priložnosti, so diskriminirane zaradi svojega spola, etnične pripadnosti in družbeno-gospodarskega porekla, kar vodi v višjo stopnjo umrljivosti, in so žrtve očitnega nasilja na podlagi spola in feminicida; ker je po podatkih OZN vsaj vsaka tretja domorodna ženska tekom življenja posiljena in so stopnje umrljivosti mater, najstniških nosečnosti in spolno prenosljivih bolezni, vključno z virusom HIV/aidsom, med domorodnimi ženskami višje od povprečja; ker se ženske pogosto soočajo s specifičnimi grožnjami in ovirami na podlagi spola, ki jih je treba razumeti s presečnega vidika; |
| --- | --- |

O.

ker so ženske v domorodnih skupnostih še posebej marginalizirane zaradi pomanjkanja dostopa do zdravstvenega varstva, socialnih storitev in gospodarskih priložnosti, so diskriminirane zaradi svojega spola, etnične pripadnosti in družbeno-gospodarskega porekla, kar vodi v višjo stopnjo umrljivosti, in so žrtve očitnega nasilja na podlagi spola in feminicida; ker je po podatkih OZN vsaj vsaka tretja domorodna ženska tekom življenja posiljena in so stopnje umrljivosti mater, najstniških nosečnosti in spolno prenosljivih bolezni, vključno z virusom HIV/aidsom, med domorodnimi ženskami višje od povprečja; ker se ženske pogosto soočajo s specifičnimi grožnjami in ovirami na podlagi spola, ki jih je treba razumeti s presečnega vidika;

| P. | ker nedovoljen promet s prepovedanimi drogami nesorazmerno vpliva na domorodne skupnosti, saj povpraševanje po prepovedanih drogah še naprej raste, proizvajalci prepovedanih drog pa vedno bolj izrinjajo domorodne skupnosti z njihovih tradicionalnih zemljišč; ker so domorodna ljudstva pogosto fizično ali ekonomsko prisiljena sodelovati v trgovini s prepovedanimi drogami, zlasti pri njihovem transportu; ker oboroženi spopadi povečujejo militarizacijo domorodnih zemljišč in vodijo v kršitve človekovih pravic in uporabo prekomerne sile nad domorodnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

P.

ker nedovoljen promet s prepovedanimi drogami nesorazmerno vpliva na domorodne skupnosti, saj povpraševanje po prepovedanih drogah še naprej raste, proizvajalci prepovedanih drog pa vedno bolj izrinjajo domorodne skupnosti z njihovih tradicionalnih zemljišč; ker so domorodna ljudstva pogosto fizično ali ekonomsko prisiljena sodelovati v trgovini s prepovedanimi drogami, zlasti pri njihovem transportu; ker oboroženi spopadi povečujejo militarizacijo domorodnih zemljišč in vodijo v kršitve človekovih pravic in uporabo prekomerne sile nad domorodnimi skupnostmi;

| Q. | ker vse večje povpraševanje po naravnih virih in tekmovanje zanje povzročata „naval na zemljišča“ na svetovni ravni, ki v nekaterih državah pomeni nevzdržen pritisk na ozemlja, ki so jih tradicionalno naseljevali in uporabljali domorodna ljudstva in lokalne skupnosti; ker je eden od glavnih razlogov za dolgotrajen konflikt v zvezi s pravico do posesti zemljišča in glavni vzrok za onesnaževanje vode in prsti to, da kmetijsko-predelovalna, energetska, lesna in rudarska industrija ter druge ekstraktivne industrije izkoriščajo te naravne vire, pa tudi vlade in lokalno prebivalstvo in da se izkoriščajo v okviru nezakonitih sečnih ter velikih infrastrukturnih in razvojnih projektov; |
| --- | --- |

Q.

ker vse večje povpraševanje po naravnih virih in tekmovanje zanje povzročata „naval na zemljišča“ na svetovni ravni, ki v nekaterih državah pomeni nevzdržen pritisk na ozemlja, ki so jih tradicionalno naseljevali in uporabljali domorodna ljudstva in lokalne skupnosti; ker je eden od glavnih razlogov za dolgotrajen konflikt v zvezi s pravico do posesti zemljišča in glavni vzrok za onesnaževanje vode in prsti to, da kmetijsko-predelovalna, energetska, lesna in rudarska industrija ter druge ekstraktivne industrije izkoriščajo te naravne vire, pa tudi vlade in lokalno prebivalstvo in da se izkoriščajo v okviru nezakonitih sečnih ter velikih infrastrukturnih in razvojnih projektov;

| R. | ker razvoja ni mogoče meriti na podlagi kazalnikov rasti, temveč bi bilo treba v prvi vrsti upoštevati zmanjšanje revščine in neenakosti; |
| --- | --- |

R.

ker razvoja ni mogoče meriti na podlagi kazalnikov rasti, temveč bi bilo treba v prvi vrsti upoštevati zmanjšanje revščine in neenakosti;

| S. | ker lahko ima slabo reguliran turizem negativne kulturne in ekološke posledice za te skupnosti, v nekaterih primerih pa spodbuja prilaščanje zemljišč; |
| --- | --- |

S.

ker lahko ima slabo reguliran turizem negativne kulturne in ekološke posledice za te skupnosti, v nekaterih primerih pa spodbuja prilaščanje zemljišč;

| T. | ker je prisilno prilaščanje zemljišč s strani zasebnih podjetij običajno povezano s prisotnostjo zasebnih varnostnih ali vojaških sil, kar med drugim vodi v povečanje neposrednega in posrednega nasilja na ozemljih domorodnih ljudstev, to pa neposredno vpliva na skupnosti, zlasti družbene voditelje in ženske; |
| --- | --- |

T.

ker je prisilno prilaščanje zemljišč s strani zasebnih podjetij običajno povezano s prisotnostjo zasebnih varnostnih ali vojaških sil, kar med drugim vodi v povečanje neposrednega in posrednega nasilja na ozemljih domorodnih ljudstev, to pa neposredno vpliva na skupnosti, zlasti družbene voditelje in ženske;

| U. | ker danes na nekaterih rezervatih in zaščitenih območjih, ki včasih sovpadajo z zemljišči domorodnih in lokalnih skupnosti, obstaja trend militarizacije, zaradi česar prihaja do resnih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

U.

ker danes na nekaterih rezervatih in zaščitenih območjih, ki včasih sovpadajo z zemljišči domorodnih in lokalnih skupnosti, obstaja trend militarizacije, zaradi česar prihaja do resnih kršitev človekovih pravic;

| V. | ker so državljanski konflikti v nekaterih državah povezani s zemljiškimi pravicami in so vzrok prisilnih razselitev domorodnih in lokalnih skupnosti, s čimer se omogočita prilaščanje zemljišč in koncentracija lastništva zemlje; |
| --- | --- |

V.

ker so državljanski konflikti v nekaterih državah povezani s zemljiškimi pravicami in so vzrok prisilnih razselitev domorodnih in lokalnih skupnosti, s čimer se omogočita prilaščanje zemljišč in koncentracija lastništva zemlje;

| W. | ker je prilaščanje zemljišč kompleksen problem, ki zahteva celostno mednarodno rešitev; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti domorodnih žensk in deklet; |
| --- | --- |

W.

ker je prilaščanje zemljišč kompleksen problem, ki zahteva celostno mednarodno rešitev; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti domorodnih žensk in deklet;

| X. | ker prilaščanje zemljišč ni nujno posledica tujih naložb in lahko prilaščanje zemljišč izvajajo tudi vlade in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

X.

ker prilaščanje zemljišč ni nujno posledica tujih naložb in lahko prilaščanje zemljišč izvajajo tudi vlade in lokalne skupnosti;

| Y. | ker se povečuje število zasebnih oblik nadomestil, s katerimi zasebna podjetja nudijo finančno nadomestilo ženskam, ki so žrtve nasilja, v zameno za podpis sporazuma, da podjetja ne bodo tožile; ker so za zagotavljanje spoštovanja mednarodnih obveznosti v zvezi s pravicami domorodnih ljudstev v prvi vrsti odgovorne države članice in morajo zato biti v prvi vrsti odgovorne za preprečevanje kršitev in spodbujanje resnice, pravice in odškodnin za žrtve; |
| --- | --- |

Y.

ker se povečuje število zasebnih oblik nadomestil, s katerimi zasebna podjetja nudijo finančno nadomestilo ženskam, ki so žrtve nasilja, v zameno za podpis sporazuma, da podjetja ne bodo tožile; ker so za zagotavljanje spoštovanja mednarodnih obveznosti v zvezi s pravicami domorodnih ljudstev v prvi vrsti odgovorne države članice in morajo zato biti v prvi vrsti odgovorne za preprečevanje kršitev in spodbujanje resnice, pravice in odškodnin za žrtve;

| Z. | ker se je nekaj domorodnih ljudstev po svetu odločilo, da ne bodo imela stikov z zunanjim svetom, in prostovoljno živijo v osami in niso zmožna braniti svojih pravic, zaradi česar so še posebej ranljiva, ko so njihove pravice kršene; ker so te skupnosti najbolj ranljive na svetu in ker je njihov obstoj ogrožen, zlasti zaradi iskanja nafte, krčenja gozdov, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami in infrastrukture, povezane s temi dejavnostmi; |
| --- | --- |

Z.

ker se je nekaj domorodnih ljudstev po svetu odločilo, da ne bodo imela stikov z zunanjim svetom, in prostovoljno živijo v osami in niso zmožna braniti svojih pravic, zaradi česar so še posebej ranljiva, ko so njihove pravice kršene; ker so te skupnosti najbolj ranljive na svetu in ker je njihov obstoj ogrožen, zlasti zaradi iskanja nafte, krčenja gozdov, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami in infrastrukture, povezane s temi dejavnostmi;

| AA. | ker so številni pripadniki domorodnih ljudstev še vedno žrtve umorov, izvensodnih usmrtitev, pohabljanja, mučenja, posilstev, samovoljnega pridržanja, fizičnih napadov, nadlegovanja in ustrahovanja, ker branijo svojo pravico do ozemelj svojih prednikov in naravnih virov, vključno z dostopom do vode in hrane, pa tudi do svojih svetih krajev in pokopališč; |
| --- | --- |

AA.

ker so številni pripadniki domorodnih ljudstev še vedno žrtve umorov, izvensodnih usmrtitev, pohabljanja, mučenja, posilstev, samovoljnega pridržanja, fizičnih napadov, nadlegovanja in ustrahovanja, ker branijo svojo pravico do ozemelj svojih prednikov in naravnih virov, vključno z dostopom do vode in hrane, pa tudi do svojih svetih krajev in pokopališč;

| AB. | ker so zagovorniki človekovih pravic med osrednjimi in ključnimi akterji trajnostnega razvoja, zlasti pri krepitvi družbene odpornosti, ter med ključnimi akterji pri vključujočem demokratičnem upravljanju; ker si ti zagovorniki prizadevajo zagotoviti ne le pravice za svoja ljudstva, ampak tudi okoljsko trajnost in naravno dediščino vsega človeštva; ker si domorodni zagovorniki človekovih pravic in aktivisti prizadevajo svojim skupnostim omogočiti, da sodelujejo v političnih procesih, so socialno vključeni in se krepi njihov ekonomski položaj ter da lahko demokratično in miroljubno izrazijo svoje mnenje v lastnih državah in mednarodni skupnosti; |
| --- | --- |

AB.

ker so zagovorniki človekovih pravic med osrednjimi in ključnimi akterji trajnostnega razvoja, zlasti pri krepitvi družbene odpornosti, ter med ključnimi akterji pri vključujočem demokratičnem upravljanju; ker si ti zagovorniki prizadevajo zagotoviti ne le pravice za svoja ljudstva, ampak tudi okoljsko trajnost in naravno dediščino vsega človeštva; ker si domorodni zagovorniki človekovih pravic in aktivisti prizadevajo svojim skupnostim omogočiti, da sodelujejo v političnih procesih, so socialno vključeni in se krepi njihov ekonomski položaj ter da lahko demokratično in miroljubno izrazijo svoje mnenje v lastnih državah in mednarodni skupnosti;

| AC. | ker je bil v zvezi z varstvom pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti ter okoljskih in zemljiških pravic v zadnjih letih zabeležen skrb vzbujajoč porast umorov, napadov in drugih oblik nasilja nad zagovorniki človekovih pravic in aktivisti, ki so med ključnimi akterji trajnostnega razvoja; ker se je po podatkih organizacije Front Line Defenders od 312 zagovornikov človekovih pravic, ki so bili leta 2017 umorjeni po svetu, 67 % borilo za zemljišča domorodnih ljudstev in branilo okoljske pravice pred ekstraktivnimi projekti; ker se domorodni zagovorniki človekovih pravic pogosto soočajo s sistemskim nekaznovanjem tistih, ki so zagrešili napad nanje; |
| --- | --- |

AC.

ker je bil v zvezi z varstvom pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti ter okoljskih in zemljiških pravic v zadnjih letih zabeležen skrb vzbujajoč porast umorov, napadov in drugih oblik nasilja nad zagovorniki človekovih pravic in aktivisti, ki so med ključnimi akterji trajnostnega razvoja; ker se je po podatkih organizacije Front Line Defenders od 312 zagovornikov človekovih pravic, ki so bili leta 2017 umorjeni po svetu, 67 % borilo za zemljišča domorodnih ljudstev in branilo okoljske pravice pred ekstraktivnimi projekti; ker se domorodni zagovorniki človekovih pravic pogosto soočajo s sistemskim nekaznovanjem tistih, ki so zagrešili napad nanje;

| AD. | ker imajo domorodne zagovornice človekovih pravic sicer pomembno vlogo pri zaščiti žensk v domorodnih skupnostih, a so bile njihove dejavnosti kriminalizirane in so žrtve različnih oblik nasilja, kot so nadlegovanje, posilstvo in umor; |
| --- | --- |

AD.

ker imajo domorodne zagovornice človekovih pravic sicer pomembno vlogo pri zaščiti žensk v domorodnih skupnostih, a so bile njihove dejavnosti kriminalizirane in so žrtve različnih oblik nasilja, kot so nadlegovanje, posilstvo in umor;

| AE. | ker je treba izboljšati izvajanje nezavezujočih programov družbene odgovornosti podjetij in prostovoljnih ureditev, da bi domorodne in lokalne skupnosti zaščitili pred kršitvami njihovih človekovih pravic, preprečili prilaščanje zemljišč in zagotovili dejansko odgovornost podjetij; ker je pomanjkanje mehanizmov nadzora in odgovornosti velika ovira za učinkovito in ustrezno pravno sredstvo; |
| --- | --- |

AE.

ker je treba izboljšati izvajanje nezavezujočih programov družbene odgovornosti podjetij in prostovoljnih ureditev, da bi domorodne in lokalne skupnosti zaščitili pred kršitvami njihovih človekovih pravic, preprečili prilaščanje zemljišč in zagotovili dejansko odgovornost podjetij; ker je pomanjkanje mehanizmov nadzora in odgovornosti velika ovira za učinkovito in ustrezno pravno sredstvo;

| AF. | ker poleg številnih drugih tudi vrsta vlagateljev in podjetij s sedežem v EU sodeluje v več sto operacijah pridobivanja zemljišč v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki, kar v nekaterih primerih vodi v kršitve pravic domorodnih in lokalnih skupnosti; ker so lahko akterji s sedežem v EU na različne načine vpleteni v kršitve človekovih pravic, povezane s prilaščanjem zemljišč, na primer prek zasebnih in finančnih podjetij s sedežem v EU, ki prilaščanje zemljišč financirajo neposredno ali posredno, ali prek javno-zasebnih partnerstev; ker lahko njihova velika razvejanost v tujini oteži izsleditev njihovega izvora neposredno do držav izvora; ker so tudi v primerih, ko je njihov izvor mogoče izslediti, še vedno prisotne znatne pravne in praktične ovire za dostop do pravnega varstva in odgovornosti prek sodišč EU in njenih držav članic, tudi zaradi jurisdikcijskih omejitev v primerih nepremičnega premoženja (vključno z zemljišči in naravnimi viri), resne omejitve v zvezi z vrednostjo razpoložljivega pravnega sredstva in razpoložljivostjo pravne pomoči, pa tudi težave pri dokazovanju odgovornosti matičnega podjetja; |
| --- | --- |

AF.

ker poleg številnih drugih tudi vrsta vlagateljev in podjetij s sedežem v EU sodeluje v več sto operacijah pridobivanja zemljišč v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki, kar v nekaterih primerih vodi v kršitve pravic domorodnih in lokalnih skupnosti; ker so lahko akterji s sedežem v EU na različne načine vpleteni v kršitve človekovih pravic, povezane s prilaščanjem zemljišč, na primer prek zasebnih in finančnih podjetij s sedežem v EU, ki prilaščanje zemljišč financirajo neposredno ali posredno, ali prek javno-zasebnih partnerstev; ker lahko njihova velika razvejanost v tujini oteži izsleditev njihovega izvora neposredno do držav izvora; ker so tudi v primerih, ko je njihov izvor mogoče izslediti, še vedno prisotne znatne pravne in praktične ovire za dostop do pravnega varstva in odgovornosti prek sodišč EU in njenih držav članic, tudi zaradi jurisdikcijskih omejitev v primerih nepremičnega premoženja (vključno z zemljišči in naravnimi viri), resne omejitve v zvezi z vrednostjo razpoložljivega pravnega sredstva in razpoložljivostjo pravne pomoči, pa tudi težave pri dokazovanju odgovornosti matičnega podjetja;

| AG. | ker je večina zemljišč v državah v razvoju poseljena, zaradi česar so naložbe in ugled podjetij izpostavljeni tveganjem v zvezi s pravico do posesti in se znatno povečajo njihovi stroški poslovanja, kadar v okviru konflikta do prenosa zemljišča pride brez predhodnega soglasja domorodnih in lokalnih skupnosti in ob nespoštovanju njihovih pravic; |
| --- | --- |

AG.

ker je večina zemljišč v državah v razvoju poseljena, zaradi česar so naložbe in ugled podjetij izpostavljeni tveganjem v zvezi s pravico do posesti in se znatno povečajo njihovi stroški poslovanja, kadar v okviru konflikta do prenosa zemljišča pride brez predhodnega soglasja domorodnih in lokalnih skupnosti in ob nespoštovanju njihovih pravic;

| AH. | ker je posebni poročevalec OZN za zagovornike človekovih pravic Michael Frost izpostavil Latinsko Ameriko kot problematično regijo, v kateri so „vladni in poslovni akterji vpleteni v umore zagovornikov okoljskih človekovih pravic“; |
| --- | --- |

AH.

ker je posebni poročevalec OZN za zagovornike človekovih pravic Michael Frost izpostavil Latinsko Ameriko kot problematično regijo, v kateri so „vladni in poslovni akterji vpleteni v umore zagovornikov okoljskih človekovih pravic“;

| AI. | ker se obveznost varovanja in zagotavljanja dostopa do pravnega sredstva na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah nanaša na ekstrateritorialne dejavnosti in na nacionalne dejavnosti z ekstrateritorialnim vplivom; ker bi bilo treba znatno povečati stopnjo zavezanosti EU in njenih držav članic ekstrateritorialnim obveznostim; |
| --- | --- |

AI.

ker se obveznost varovanja in zagotavljanja dostopa do pravnega sredstva na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah nanaša na ekstrateritorialne dejavnosti in na nacionalne dejavnosti z ekstrateritorialnim vplivom; ker bi bilo treba znatno povečati stopnjo zavezanosti EU in njenih držav članic ekstrateritorialnim obveznostim;

| AJ. | ker EU prek EIDHR, ki dopolnjuje njene druge instrumente za zunanjo pomoč in se usmerja predvsem prek organizacij civilne družbe, zagotavlja pomoč za spodbujanje in varstvo demokracije in človekovih pravic po vsem svetu; ker EU prek svojega mehanizma protectdefenders.eu zagotavlja hitro pomoč ogroženim zagovornikom človekovih pravic, jim pomaga zadostiti najnujnejšim potrebam in krepi njihove zmogljivosti za opravljanje dela na srednji in dolgi rok; |
| --- | --- |

AJ.

ker EU prek EIDHR, ki dopolnjuje njene druge instrumente za zunanjo pomoč in se usmerja predvsem prek organizacij civilne družbe, zagotavlja pomoč za spodbujanje in varstvo demokracije in človekovih pravic po vsem svetu; ker EU prek svojega mehanizma protectdefenders.eu zagotavlja hitro pomoč ogroženim zagovornikom človekovih pravic, jim pomaga zadostiti najnujnejšim potrebam in krepi njihove zmogljivosti za opravljanje dela na srednji in dolgi rok;

| AK. | ker imajo mednarodne finančne institucije osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da projekti, ki jih financirajo, ne vodijo v kršitve človekovih in okoljskih pravic domorodnih ljudstev ali k tem kršitvam prispevajo; ker so multinacionalne družbe dolžne zagotoviti, da njihovo poslovanje in/ali dobavne verige niso vpleteni v kršitve človekovih in okoljskih pravic, zlasti pravic domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

AK.

ker imajo mednarodne finančne institucije osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da projekti, ki jih financirajo, ne vodijo v kršitve človekovih in okoljskih pravic domorodnih ljudstev ali k tem kršitvam prispevajo; ker so multinacionalne družbe dolžne zagotoviti, da njihovo poslovanje in/ali dobavne verige niso vpleteni v kršitve človekovih in okoljskih pravic, zlasti pravic domorodnih ljudstev;

| AL. | ker je EU največja donatorica razvojne pomoči na svetu, pri čemer je velik del teh sredstev namenjen Afriki; ker morata Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) in Komisija temeljito preveriti sredstva, ki jih uporabljajo prejemniki v tretjih državah, pri tem pa v ospredje politike za dodelitev pomoči postaviti spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

AL.

ker je EU največja donatorica razvojne pomoči na svetu, pri čemer je velik del teh sredstev namenjen Afriki; ker morata Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) in Komisija temeljito preveriti sredstva, ki jih uporabljajo prejemniki v tretjih državah, pri tem pa v ospredje politike za dodelitev pomoči postaviti spoštovanje človekovih pravic;

| AM. | ker domorodna ljudstva v Evropi še vedno trpijo marginalizacijo, diskriminacijo in družbeno izključenost, proti čemur se je treba boriti in to rešiti s pristopom na podlagi pravic; |
| --- | --- |

AM.

ker domorodna ljudstva v Evropi še vedno trpijo marginalizacijo, diskriminacijo in družbeno izključenost, proti čemur se je treba boriti in to rešiti s pristopom na podlagi pravic;

| 1. | poziva EU, države članice in njihove partnerice v mednarodni skupnosti, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za polno priznavanje, varstvo in spodbujanje pravic domorodnih ljudstev, vključno z njihovo pravico do njihovih zemljišč, ozemelj in virov; pozdravlja delo civilne družbe in nevladnih organizacij v zvezi s tem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva EU, naj poskrbi za to, da bodo v okviru vseh njenih razvojnih, naložbenih in trgovinskih politik spoštovane človekove pravice domorodnih ljudstev, zagotovljene s pogodbami in konvencijami o človekovih pravicah ter s pravnimi instrumenti, ki obravnavajo zlasti pravice domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni, da bi dejansko spoštovale določbe iz Konvencije MOD št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih (20), in želi spomniti, da so vse države članice, ki konvencijo ratificirajo, dolžne pripraviti usklajene in sistematične ukrepe za varstvo pravic domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vse države, ki še niso ratificirale Konvencije MOD št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, in zlasti države članice EU, naj to storijo; obžaluje, da je konvencijo doslej ratificiralo le malo držav članic; poziva EU, naj tretje države v okviru svojih političnih dialogov in dialogov o človekovih pravicah poskuša kar najbolje spodbujati, da ratificirajo Konvencijo MOD št. 169, Konvencijo OZN o otrokovih pravicah in Konvencijo OZN o pravicah invalidov, sprejmejo njihove izbirne protokole in spoštujejo Deklaracijo OZN o pravicah domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da je bil dosežen napredek pri priznavanju pravic domorodnih ljudstev in da se civilna družba vse bolj zaveda njihovega položaja; priznava prispevek EU v zvezi s tem; a opozarja, da je to vprašanje še vedno zelo malo prisotno v politikah EU, vključno s pogajanji o sporazumih o trgovini in sodelovanju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU in njene države članice, naj ustvarijo pogoje za uresničitev ciljev iz Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev in naj spodbujajo svoje mednarodne partnerje, da deklaracijo v celoti sprejmejo in izvajajo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja na vlogo, ki jo imajo diaspore kot vmesnice in posrednice za znanje domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

7.

Človekove pravice domorodnih ljudstev

| 8. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo in glasujejo za deklaracijo o pravicah kmetov in drugih ljudi, ki delajo na podeželju, o kateri bo Svet OZN za človekove pravice glasoval leta 2018; z zanimanjem ugotavlja, da bo konferenca OZN o položaju žensk leta 2018 osredotočena na podeželske ženske; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj pravno priznajo in sprejmejo teritorialno avtonomijo in samoodločanje domorodnih ljudstev, kar vključuje njihovo pravico do lastništva, rabe, razvoja in nadzora njihovih zemljišč, ozemelj, voda in obalnega morja ter drugih virov, ki jih imajo v lasti na podlagi tradicionalnega lastništva ali druge tradicionalne naselitve ali rabe, pa tudi tistih, ki so jih pridobili na drugačen način; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj sprejmejo ali sodelujejo v strategijah za obnovo konfliktnih območij, da bi spodbujale in varovale pravice domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen s skrb vzbujajočimi ugotovitvami študije, ki jo je OZN objavila leta 2010 in iz katere je razvidno, da so pripadnice domorodnega prebivalstva pogosteje žrtve nasilja in posilstva kot splošna ženska populacija; zato poziva države članice in EU, naj odločno obsodijo nasilje, tudi spolno nasilje, nad domorodnimi ženskami; meni, da je treba posebno pozornost nameniti ženskam in dekletom, ki so žrtve nasilja, in jim zagotoviti dostop do nujne zdravstvene in psihološke pomoči; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k umiku zasebnih varnostnih in vojaških sil, razporejenih na ozemljih domorodnih ljudstev, s čimer so kršene njihove pravice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva vse države, naj domorodnim ljudstvom, predvsem njihovim pripadnicam, zagotovijo dostop do pravosodnih mehanizmov v primerih, ko podjetja kršijo njihove pravice, ter naj zasebnih oblik pravnih sredstev, ki ne zagotavljajo učinkovitega dostopa do pravnega varstva, ne priznajo kot legitimne; poziva vse države, naj v svojih pravosodnih sistemih zaposlijo več žensk, da bi odpravili patriarhalni sistem, ki je na splošno prisoten v teh strukturah; poudarja, da je treba vzpostaviti mehanizme, ki so potrebni za zagotovitev, da domorodne ženske ne bodo obravnavane na diskriminatoren način, vključno z ustreznimi storitvami tolmačenja in pravno pomočjo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja, da je Evropski svet v svojih sklepih iz maja 2017 varstvo pravic domorodnih ljudstev razglasil za prednostno nalogo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva partnerske države, naj zagotovijo, da bodo imela domorodna ljudstva splošen dostop do nacionalnih registrov prebivalstva, kar pomeni prvi korak v okviru priznavanja njihovih individualnih in kolektivnih pravic; poziva, naj EU podpre partnerske države pri vzpostavljanju matičnih uradov in njihovem ustreznem upravljanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da tveganja na področju človekovih pravic, povezana z rudarstvom ter črpanjem nafte in plina, nesorazmerno pogosto zadevajo domorodna ljudstva; poziva države v razvoju, naj, preden začnejo izvajati kakršne koli nove dejavnosti, v teh sektorjih izvedejo obvezne ocene učinka na človekove pravice in svoje ugotovitve objavijo; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo zakonodaja, ki ureja podeljevanje koncesij, vključevala določbe o prostovoljnem soglasju po predhodnem obveščanju; priporoča, da se razširijo standardi pobude za preglednost v ekstraktivni industriji, da bi vključevali varstvo človekovih pravic lokalnih in domorodnih skupnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva vse države, zlasti EU in države članice, naj domorodna ljudstva in podeželske skupnosti vključijo v proces odločanja v zvezi s strategijami za boj proti podnebnim spremembam, ki bi morale zajemati tudi nepopravljivo škodo, ki nastane zaradi podnebnih sprememb ter zaradi katere so se lahko prisiljeni seliti in ki lahko vodi v dvojno diskriminacijo – kot okoljsko razseljena in kot domorodna ljudstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj priznajo pomen posvetovanja z domorodnimi ljudstvi v vseh razpravah o zadevah, ki bi lahko vplivale nanje, in tako zajamčijo njihovo pravico do prostovoljnega posvetovanja po predhodnem obveščanju; v zvezi s tem poziva, naj se na ravni EU vzpostavijo mehanizmi za posvetovanje in udeležbo domorodnih ljudstev, s pomočjo katerih bi vodili politični dialog in spremljali izvajanje politike, zavez in akcijskih načrtov EU o domorodnih ljudstvih; poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj ustvarijo pogoje za dejansko prisotnost predstavnikov in voditeljev domorodnih ljudstev v prostoru civilne družbe in javnem prostoru in za njihovo vidnejšo udeležbo v političnem sistemu in v procesih odločanja pri zadevah, ki so pomembne zanje, vključno z ustavnimi reformami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj sprejmejo in izvajajo priporočila, namenjena OZN, iz sklepnega dokumenta Svetovne konference o domorodnih ljudstvih, ki je potekala leta 2014, pa tudi priporočila stalnega foruma OZN o vprašanjih domorodnih ljudstev in tista, ki jih je predložila posebna poročevalka OZN za pravice domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da je generalna skupščina OZN v svoji resoluciji o pravicah domorodnih ljudstev leto 2019 razglasila za mednarodno leto domorodnih jezikov; poudarja, da je kultura dejavnik razvoja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj prispevajo k izvajanju in uresničevanju leta 2019 kot mednarodnega leta domorodnih jezikov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU in njene države članice, naj si še naprej prizadevajo za zagotavljanje telesne celovitosti in pravne pomoči zagovornikom pravic domorodnih ljudstev, okoljskih pravic, pravic intelektualne lastnine in zemljiških pravic, in sicer z okrepitvijo EIDHR in različnih obstoječih instrumentov in mehanizmov, kot je protectdefendeurs.eu, za zaščito aktivistov za človekove pravice in okoljskih aktivistov, pri čemer naj bo poseben poudarek na zagovornicah človekovih pravic in večji vključenosti v pobude, ki jih predlagajo mednarodne organizacije, kot je OZN; poziva, naj EU svojim delegacijam naroči, naj spremljajo in podpirajo zagovornike človekovih pravic, pri čemer naj posebno pozornost namenijo varstvu žensk, otrok in invalidov, ter naj sistematično in odločno poročajo o kršitvah človekovih pravic; poziva ESZD, naj sodeluje pri načrtu za zaščito zagovornikov človekovih pravic v Latinski Ameriki, ki sta ga pripravila Medameriška komisija za človekove pravice (IACHR) in Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR); |
| --- | --- |

22.

| 23. | obsoja stalno kriminalizacijo zagovornikov pravic domorodnih ljudstev in zagovornikov pravice do zemlje po vsem svetu; poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj s pomočjo ustreznih preiskav in pregona preprečijo nekaznovanje za katero koli kaznivo dejanje zoper zagovornike človekovih pravic domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj zagotovijo, da njihove politične strategije v celoti spoštujejo pravice domorodnih ljudstev in podeželskih skupnosti, da bo spoštovanje teh pravic zagotovljeno vedno, ko bodo zaščitena območja vzpostavljena ali razširjena, pa tudi v zvezi z že obstoječimi zaščitenimi območji, pri vzpostavitvi katerih je prej prišlo do prisilne izselitve ali izključitve domorodnih ljudstev in podeželskih skupnosti ali druge oblike nesorazmernega omejevanja njihovih pravic; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podpira zahteve domorodnih ljudstev po mednarodni repatriaciji in vzpostavitvi mednarodnega mehanizma za boj proti prodaji domorodnih artefaktov, ki so jim bili nezakonito odvzeti; poziva Komisijo, naj ta prizadevanja podpira, med drugim s finančno pomočjo v okviru EIDHR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da se mora mednarodna skupnost, vključno z EU in državami članicami, resno zavezati vključevanju domorodnih invalidov, zlasti otrok, na vsa področja politik, spodbujanju pravic in potreb domorodnih invalidov v mednarodnem pravnem okviru in zagotavljanju, da se upošteva prostovoljno soglasje invalidov, zlasti invalidnih otrok, po predhodnem obveščanju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt EU za odgovorno poslovno ravnanje, da bi obravnavala izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, med drugim v zvezi s potrebno skrbnostjo in dostopom do pravnega sredstva; poziva Komisijo, naj Agenciji EU za temeljne pravice (FRA) naroči, naj zbere informacije o pravosodnih in izvensodnih mehanizmih v državah članicah glede dostopa do pravnega sredstva za žrtve kršitev, povezanih s poslovanjem, pri katerih so vključena domorodna ljudstva; meni, da bi morali partnerji EU v zasebnem in javnem sektorju zagotavljati popolne in dostopne informacije o tem, kako spoštujejo prostovoljno soglasje domorodnih ljudstev po predhodnem obveščanju; |
| --- | --- |

27.

Prilaščanje zemljišč

| 28. | pozdravlja izjavo Mednarodnega kazenskega sodišča iz leta 2016, da sta prilaščanje zemljišč in uničevanje okolja temeljna vzroka za številne kršitve človekovih pravic in se ju bo odslej lahko preganjalo kot zločin zoper človečnost; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je še vedno zaskrbljen zaradi stanja v zvezi s prilaščanjem zemljišč, ki je posledica koruptivnih praks družb, tujih vlagateljev, nacionalnih in mednarodnih državnih akterjev, uradnikov in oblasti; poziva, naj se problemu prilaščanja zemljišč v programih EU in držav članic v zvezi s človekovimi pravicami nameni večji poudarek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU in njene države članice, naj svoje partnerske države, ki sodelujejo pri izgradnji miru po konfliktih, ki zadevajo zemljiške pravice, spodbujajo k temu, da sprejmejo ukrepe, s pomočjo katerih se bodo preseljene domorodne in lokalne skupnosti lahko vrnile na svoja tradicionalna ozemlja, saj je to ključen dejavnik za dosego trajnega miru in družbene stabilizacije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obžaluje, da imajo v številnih državah, kjer prihaja do prilaščanja zemljišč, domorodna in pastirska ljudstva omejen dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev, in sicer zaradi pomanjkljivega upravljanja ter zato, ker njihove zemljiške pravice v lokalnih ali nacionalnih pravnih okvirih pogosto niso uradno priznane; opozarja na primer, da so pravice do paše in skupni pašniki tradicionalne pravice do rabe zemljišč, ki temeljijo na običajnem pravu in ne na pridobljenih lastninskih pravicah; poziva partnerske države, naj priznajo ter varujejo pravice pastirskih in domorodnih ljudstev, zlasti pravice do običajne posesti in nadzora nad njihovimi zemljišči in naravnimi viri, kot je določeno v Deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev in Konvenciji MOD št. 169, in sicer tako, da omogočijo kolektivni vpis pravice do rabe zemljišč in vzpostavijo politike, namenjene zagotavljanju pravičnejšega dostopa do zemljišč; poziva EU in njene države članice, naj dejavno podprejo partnerske države pri tem in pri uporabi načela prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju pri pridobivanju zemljišč v velikem obsegu, kot je določeno v prostovoljnih smernicah za odgovorno upravljanje zemljiških posesti, ribištva in gozdov ter v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; poleg tega poziva EU, naj podpre partnerske države pri izboljševanju zakonodaje o lastništvu zemljišč, tako da se ženskam prizna splošna pravica do polnega lastništva zemljišč; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU, naj okrepi smernice EU o zemljiški politiki in varstvu človekovih pravic v mednarodnih sporazumih in pogodbah ter spodbuja svoje vrednote v zvezi z zaščito žensk in deklet, zlasti na podeželskih območjih, ki so na splošno bolj ranljivi pri spremembah glede zemljišč in ki imajo običajno manj dostopa in pravic do zemlje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva vse države, naj vlagajo v raziskave za odpravo vrzeli v znanju o učinku prilaščanja zemljišč na ženske in pripravijo temeljitejšo analizo posledic tega pojava na enakost spolov, rezultate katere bi bile izvedljive smernice za urejanje poslov z zemljišči; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU in vse njene države članice, naj zahtevajo razkritje pridobitev zemljišč, ki vključujejo družbe in akterje s sedežem v EU oziroma razvojne projekte, ki jih financira EU, da bi povečali preglednost in odgovornost v zvezi s temi pridobitvami; poziva EU, naj spremlja nujno prostovoljno soglasje domorodnih skupnosti po predhodnem obveščanju, da bi povečali preglednost in odgovornost v zvezi s prihodnjimi pridobitvami, tako da se delegacijam in veleposlaništvom EU naroči in krepi njihova vloga, da to storijo, in sicer v sodelovanju z zadevnimi nevladnimi organizacijami; poziva EU, naj bo pri projektih, ki jih podpirajo mednarodne in evropske finančne institucije, še posebej previdna, da bi zagotovila, da to financiranje ne bo vodilo v kršitve človekovih in okoljskih pravic domorodnih ljudstev ali k tem kršitvam prispevalo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva vse države, naj poskrbijo za ustrezne predpise, da bi voditelji skupnosti postali odgovorni za svoje odločitve in ukrepe na področju upravljanja zemljišč, ki vključujejo javna, državna in občinska zemljišča, ter naj spodbujajo spremembe v pravni in običajni praksi, ki diskriminirajo ženske v zvezi z lastništvom zemlje in dedovanjem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva vse države, zlasti EU in njene države članice, naj sprejmejo in podprejo izvajanje prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje zemljiških posesti, ribištva in gozdov ter naj podpišejo prostovoljne sporazume o partnerstvu za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov s čim več zadevnimi državami; poziva Komisijo, naj poskrbi za dosledno spoštovanje in izvajanje uredbe o lesu (21) in naj sankcionira države članice, ki v boju proti krčenju gozdov ne ravnajo v skladu z uredbo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj domorodni skupnosti omogočijo, da si prizadeva za gospodarski razvoj v skladu s svetovnimi politikami varstva okolja; poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo in podpirajo organizacije domorodnih ljudstev, ki imajo program socialnega razvoja, ki vključuje oblikovanje in vzpostavitev pravnega in institucionalnega okvira za razmejitev domorodnih ozemelj in podeljevanje zemljiških pravic v zvezi s temi ozemlji; poudarja, da bi s priznanjem in uradno določitvijo ozemelj domorodnih ljudstev ter krepitvijo vloge organov in pripadnikov domorodnih skupnosti zagotovili trajnost in družbeno odgovornost, poleg tega pa bi to prispevalo k rešitvi zemljiških sporov in konfliktov v zadevni državi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva vse države, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da se bodo državne oblasti vzdržale javnih izjav ali izjav, ki stigmatizirajo in ogrožajo legitimno vlogo domorodnih žensk pri zaščiti njihovih ozemelj v okviru prilaščanja zemljišč in pridobivanja virov, ter spodbuja, da se javno prizna pomembna vloga, ki jo imajo v demokratični družbi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva vse države, naj spoštujejo, varujejo in branijo zemljiške pravice malih kmetov ter pravico posameznikov do drugih virov, kot so voda, gozdovi, živina in ribiški viri; priznava, da lahko diskriminatorna razlastitev zemljišč in prisilne izselitve, ki škodljivo vplivajo na prebivalce v državah v razvoju, pomembno vplivajo na njihovo preživljanje in lahko ogrozijo njihove temeljne človekove pravice, kot so pravica do življenja, hrane, stanovanja in zdravja ter lastninska pravica; |
| --- | --- |

39.

Podjetništvo in človekove pravice

| 40. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah v celoti vključena v nacionalne programe držav članic ter v prakso in dejavnosti nadnacionalnih družb in podjetij, povezanih z Evropo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Unijo, naj še naprej podpira vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter se še naprej zavzema za njihovo pravilno uporabo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU, naj sodeluje pri konstruktivnih pogajanjih o sporazumu OZN o nadnacionalnih družbah, s katerim bo zagotovljeno spoštovanje človekovih pravic domorodnih ljudstev, zlasti žensk in deklet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | priporoča, da EU pripravi evropski regionalni akcijski načrt za podjetništvo in človekove pravice, ki bi temeljil na načelih, zapisanih v Deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev, in poziva k pripravi in izvedbi akcijskih načrtov za posamezne države, ki bodo osredotočeni na to vprašanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vztraja, da si morajo EU in njene države članice prizadevati za to, da bodo multinacionalne družbe in mednarodne finančne institucije odgovarjale za učinek njihovih dejavnosti na človekove in okoljske pravice domorodnih skupnosti; poziva EU, naj zagotovi, da bodo vse kršitve pravic domorodnih ljudstev, ki jih izvedejo evropska podjetja, s pomočjo primernih mehanizmov ustrezno preiskane in sankcionirane, in spodbuja EU, naj v primeru kršitev človekovih pravic ukine vse oblike institucionalne ali finančne podpore; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva EU, naj v skladu s Priporočilom Komisije 2013/396/EU z dne 11. junija 2013 (22) vzpostavi pritožbeni mehanizem, s katerim bi domorodne in lokalne skupnosti lahko vlagale pritožbe v zvezi s kršitvami njihovih pravic, do katerih je prišlo kot posledica dejavnosti podjetij s sedežem v EU, ne glede na to, v kateri državi je prišlo do kršitve, da bi žrtvam zagotovili dejanski dostop do sodnega varstva, pa tudi do tehnične in pravne pomoči; spodbuja vse države, tudi države članice in EU, naj sodelujejo pri pogajanjih za sprejetje pravno zavezujoče mednarodne listine o človekovih pravicah za nadnacionalne družbe in druga podjetja, kar zadeva človekove pravice, tako da dejavno sodelujejo v okviru odprte medvladne delovne skupine, ustanovljene na ravni OZN; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Unijo in njene države članice, naj žrtvam kršitev človekovih pravic, do katerih je prišlo kot posledica dejavnosti podjetij s sedežem v Uniji, zagotovijo dostop do pravnega sredstva, tako da odpravijo vse praktične in pravne ovire, da delitev odgovornosti ne bo privedla do tega, da bo onemogočeno terjanje odgovornosti ali da bo preprečen dostop do sodnega varstva v državi, v kateri je do kršitve prišlo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | želi spomniti, da so podjetja domorodnim ljudstvom dolžna zagotavljati pravico do prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju, kadar naj bi se projekti, dela ali dejavnosti izvedli na njihovem ozemlju, in v svoje politike vključiti družbeno odgovornost podjetij in jo nato izvajati; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva EU, naj izpolni svoje ekstrateritorialne dolžnosti v zvezi s človekovimi pravicami; poziva EU, naj oblikuje jasna pravila ravnanja in regulativne okvire za ekstrateritorialne dejavnosti podjetij in vlagateljev, ki spadajo v njeno pristojnost, da bi tako zagotovila, da spoštujejo pravice domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti in da bi lahko od njih terjali ustrezno odgovornost in jih sankcionirali, kadar njihove dejavnosti privedejo do kršitve teh pravic; spodbuja Komisijo, naj razmisli o učinkovitih mehanizmih o obveznostih potrebne skrbnosti za podjetja, da bi zagotovila, da uvoženo blago ni povezano s prilaščanjem zemljišč in hudimi kršitvami pravic domorodnih ljudstev; poziva ESZD, naj oblikuje operativna orodja za zagotavljanje smernic za osebje delegacij EU; |
| --- | --- |

48.

Trajnostni in gospodarski razvoj za domorodna ljudstva

| 49. | poziva EU in države članice, naj vprašanje pravic domorodnih ljudstev in prilaščanja zemljišč vključijo v evropsko izvajanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo domorodna ljudstva zaradi svojega načina življenja in razvoja pri varstvu okolja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva EU, naj svoje partnerske države pozove k temu, da v okviru razvojnega sodelovanja s tretjimi državami zlasti upoštevajo položaj domorodnih ljudstev, tudi tako da pripravijo vključujoče socialne politike na tradicionalnih ozemljih ali v mestnem okolju, v okviru boja proti revščini pa naj pripravijo ukrepe za zmanjšanje revščine in tako ublažijo posledice izkoreninjanja in neusklajenosti mestnega okolja ter njihovih tradicionalnih sposobnosti in kulturnih posebnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja neposreden vpliv podnebnih sprememb na domorodne ženske, zaradi katerih so prisiljene opustiti tradicionalne prakse ali se preseliti, kar privede do tveganja, da bodo postale žrtve nasilja, zlorab in izkoriščanja; poziva vse države, tudi EU in države članice, naj domorodna ljudstva, zlasti domorodne ženske in podeželske skupnosti, vključijo v svoje strategije za boj proti podnebnim spremembam ter v načrtovanje učinkovitih podnebnih strategij v zvezi s prilagajanjem in blažitvijo, ob upoštevanju specifičnih dejavnikov, povezanih s spolom; zahteva, da se problem selitev zaradi podnebnih sprememb vzame resno; poziva h krepitvi mednarodnega sodelovanja, da bi zagotovili odpornost na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, kako velik pomen imajo cilji trajnostnega razvoja za domorodna ljudstva, zlasti cilj 2 (popolna odprava lakote), 4.5 (dostop do izobraževanja) in 5 (enakost spolov); ponavlja, da so domorodna ljudstva po vsem svetu nesorazmerno pogosto žrtve kršitev človekovih pravic, kriminala, rasizma, nasilja, izkoriščanja naravnih virov, zdravstvenih težav in visoke stopnje revščine, saj predstavljajo 15 % ljudi, ki živijo v revščini, obenem pa le 5 % svetovnega prebivalstva; poudarja, da je treba v celoti in temeljito zaščititi voditelje domorodnih ljudstev in zagovornike človekovih pravic, ki opozarjajo na krivice; |
| --- | --- |

53.

| 54. | želi spomniti, da so ti pomisleki domorodnih ljudstev glede razvoja obravnavani v Agendi 2030, in poudarja, da si je treba bolj prizadevati za njeno izvajanje; poudarja, da je treba okrepiti skupino Indigenous Peoples Major Group for Sustainable Development (IPMG) kot mehanizem na svetovni ravni za usklajevanje in skupna prizadevanja za napredek na področju pravic domorodnih ljudstev ter njihovih glavnih prednostnih nalogah razvoja; poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje s skupino IPMG in jo vključi v platformo z več zainteresiranimi stranmi o izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | želi spomniti, da 80 % svetovnih gozdov predstavljajo tradicionalna zemljišča in ozemlja domorodnih ljudstev; poudarja ključno vlogo domorodnih ljudstev pri trajnostnem upravljanju naravnih virov in ohranjanju biotske raznovrstnosti; želi spomniti, da Okvirna konvencija OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) države pogodbenice poziva, naj spoštujejo znanje in pravice domorodnih ljudstev v okviru zaščitnih ukrepov pri izvajanju programa REDD+; poziva partnerske države, naj sprejmejo ukrepe za dejansko sodelovanje domorodnih ljudstev pri ukrepih za prilagajanje podnebnih spremembam in za njihovo blažitev; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da se 200–500 milijonov ljudi po svetu ukvarja s pastirstvom ter da je pastirstvo ključen del preživetvenih strategij na sušnih in gorskih območjih Vzhodne Afrike; poudarja, da je treba za dosego ciljev trajnostnega razvoja spodbujati trajnostno pastirstvo; spodbuja EU in njene države članice, naj podprejo afriško strukturo za upravljanje, zlasti Afriško sodišče za človekove pravice in pravice ljudstev, za izvajanje okvira politike Afriške unije o pastirstvu v Afriki, ter, gledano širše, za priznanje pravice pastirskih in domorodnih ljudstev v zvezi s skupnostnim lastništvom zemljišč prednikov, njihove pravice do svobodnega razpolaganja z lastnimi naravnimi viri ter pravice do kulture in veroizpovedi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | želi spomniti, da imajo vlade sicer pravico do urejanja v javnem interesu, vendar morajo biti mednarodni sporazumi o naložbah skladni z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, vključno z določbami o domorodnih ljudstvih, ter v zvezi s tem poziva k večji preglednosti, zlasti tako, da se v sodelovanju z domorodnimi ljudstvi vzpostavijo ustrezni postopki in mehanizmi posvetovanja; poziva razvojne finančne institucije, ki financirajo naložbe, naj okrepijo ukrepe za zaščito človekovih pravic, da bi zagotovile, da se zaradi izkoriščanja zemljišč in virov v državah v razvoju ne kršijo človekove pravice, zlasti pravice domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva vse države, naj se zavežejo, da bodo domorodnim ljudstvom dejansko zagotavljale dostop do zdravstva, izobraževanja, zaposlitve in gospodarskih priložnosti; jih nadalje poziva, naj spodbujajo vključitev medkulturnih javnih politik in domorodnih jezikov, zgodovine in kulture v svoje šolske programe ali nudijo dodaten izvenšolski pouk za ohranitev, ponovno oživitev in spodbujanje kulture domorodnih ljudstev na nacionalni in mednarodni ravni; meni, da bi razvoj pobud za ozaveščanje civilne družbe, splošne javnosti in medijev o tem, kako pomembno je spoštovati pravice, prepričanja in vrednote domorodnih ljudstev lahko prispeval k boju proti predsodkom in dezinformacijam; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva EU in njene partnerske države, naj v partnerstvu z domorodnimi skupnostmi ustanovijo službe za duševno zdravje, ki bodo dobro poznale kulturo domorodnih ljudstev, da bi preprečili zlorabo prepovedanih snovi in samomore; poudarja, kako pomembno je podpreti organizacije domorodnih žensk, da bi krepili njihovo vlogo in izboljšali njihovo zmožnost sodelovanja v civilni družbi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo prizadevanja domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti za oblikovanje lastnih poslovnih modelov in modelov za upravljanje zemljišč; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva vse države, naj zagotovijo, da bodo imele domorodne skupnosti korist od trajnostnih dohodkov iz turizma in bodo zaščitene pred negativnimi vplivi, ki bi jih utegnil prinesti množični turizem, ter pozdravlja primere deljenega upravljanja rezervatov in zaščitenih območij, ki omogočajo boljše varstvo ekosistemov in nadzor nad turističnimi tokovi; želi v zvezi s tem spomniti na pomen koncepta trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

61.

Politika sodelovanja EU s tretjimi državami

| 62. | priporoča, da se položaju domorodnih ljudstev v zunanji politiki EU nameni večji pomen, tudi v njenih dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami ter v sporazumih o trgovini, sodelovanju in razvoju; zahteva, da Svet v letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji po svetu sistematično poroča o ukrepih EU, sprejetih v podporo domorodnim ljudstvom; poziva EU in njene države članice, naj upoštevajo rezultate splošnega rednega pregleda in organov OZN, ki spremljajo izvajanje sporazumov na področju človekovih pravic, v omenjenem letnem poročilu ESZD, da se prepričajo, da so njihove politike skladne s pravicami domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da morajo EU in njene države članice v dvostranskih in večstranskih pogajanjih in diplomatski komunikaciji opozarjati na človekove pravice domorodnih ljudstev in zagovornikov človekovih pravic ter si prizadevati za izpustitev zaprtih zagovornikov človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj poskusijo doseči, da bi vlade tretjih držav zagotovile ustrezno zaščito domorodnih skupnosti in zagovornikov človekovih pravic, storilce kaznivih dejanj zoper njih pa privedle pred sodišče; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva delegacije EU in veleposlaništva držav članic, naj pregledajo smernice EU v zvezi z zagovorniki človekovih pravic ter izboljšajo njihovo izvajanje, pri tem pa upoštevajo specifične potrebe domorodnih zagovornikov človekovih pravic in grožnje, ki jim pretijo, pa tudi poseben položaj domorodnih zagovornikov človekovih pravic, ki se soočajo z več vrstami diskriminacije, na primer ženske, starejši, osebe LGBTI in invalidi; v zvezi s tem zahteva, da delegacije EU in veleposlaništva držav članic svojemu osebju zagotovijo ustrezno usposabljanje, da bo lahko delalo s civilno družbo in zagovorniki človekovih pravic, vzdrževalo stike in po potrebi zagotavljalo podporo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je treba domorodnim skupnostim omogočiti, da uživajo prednosti najnovejše informacijske tehnologije, saj bi se s tem povečala njihova kakovost življenja ter izboljšala zdravstvena oskrba, gre pa tudi za področje, na katerem lahko EU odigra izjemno pomembno vlogo; ponovno opozarja na pravico domorodnih ljudstev, da sama odločajo o svojem preživljanju, in poudarja, da je potreben trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva vse države, naj domorodnim ženskam in dekletom zagotovijo dostop do visoko kakovostnih zdravstvenih storitev in pravic, zlasti storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in z njim povezanih pravic; poziva Komisijo in ESZD, naj v okviru programov razvojnega sodelovanja EU spodbujata dostop domorodnih žensk in deklet do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva vse države, tudi EU in njene države članice, naj zberejo podatke, ločene po spolu, o položaju domorodnih žensk, tudi glede priznavanja zemljiških pravic in dostopa do njih, nasilja nad ženskami in prehranske varnosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da lahko zunanje naložbe podjetij privedejo do gospodarskega in tehnološkega napredka, zaposlovanja in razvoja infrastrukture ter ženskam omogočijo, da postanejo samozadostne, in sicer s spodbujanjem zaposlovanja; poudarja, da je povečanje naložbene dejavnosti v državah v razvoju pomemben korak za okrepitev nacionalnih in regionalnih gospodarstev; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva EU in njene države članice, naj še naprej oblikujejo posebne strategije, s katerimi bi poskrbele za učinkovito izvajanje cilja trajnostnega razvoja št. 16 o spodbujanju miroljubnih in vključujočih družb in tako zagotovile boj proti in preprečevanje napadov na zagovornike človekovih pravic, njihovega pregona in uboja in da bodo storilci predmet kazenskega pregona in privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo pri vseh razvojnih projektih, ki jih financira EU in se izvajajo na ozemljih domorodnih ljudstev, strogo upoštevana načela prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju ter spoštovane človekove pravice ter svoboda izražanja in združevanja, da se prepreči negativen vpliv na preživljanje in kulturo domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ugotavlja, da morajo Komisija, ESZD in države članice holistično in celovito pristopiti k trajnostnemu razvoju in pri obravnavi trgovinskih in gospodarskih odnosov upoštevati človekove pravice in okoljske pomisleke; poziva Komisijo, naj v okviru trgovinskih pogajanj in sistemov, kot je splošna shema preferencialov (GSP), opozarja na primere kršitev človekovih pravic ter napade ali pregon zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva EU, naj vzpostavi mehanizem, v okviru katerega bodo pred sklenitvijo sporazumov o trgovini in sodelovanju ter pred začetkom izvajanja razvojnih projektov izvedene neodvisne študije o oceni učinka, da bi izmerili in preprečili njihove škodljive učinke na pravice domorodnih in lokalnih skupnosti; zahteva, da se ocene učinka izvedejo ob znatni udeležbi civilne družbe in da se njihovi rezultati ustrezno upoštevajo pri gospodarskih sporazumih in razvojnih projektih; poziva EU, naj izvajanje projektov v primeru kršitev človekovih pravic ponovno oceni; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva EU in njene države članice, naj v vseh ustreznih mednarodnih forumih ozaveščajo o stanju na področju človekovih in okoljskih pravic domorodnih ljudstev ter ključni vlogi zagovornikov okoljskih človekovih pravic pri ohranjanju biotske raznovrstnosti in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

73.

| 74. | z zaskrbljenostjo opozarja, da morajo EU in države članice še naprej zagotavljati pravice in socialno vključevanje domorodnih ljudstev v Evropi, zlasti Samijev, in priznava pomembno vlogo, ki jo imajo družbeni aktivisti in zagovorniki človekovih pravic pri tem; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva EU, naj domorodna ljudstva bolj podpira pri njihovih programih razvojnega sodelovanja ter okrepi projekte za krepitev njihove vloge, zlasti v smislu krepitve zmogljivosti, v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) in instrumenta za razvojno sodelovanje (DCI); poudarja, da morajo domorodna ljudstva še naprej imeti na voljo sredstva, da bodo lahko prek svojih predstavnikov učinkovito sodelovala pri politikah in z institucijami EU in OZN, tudi v zvezi s podjetništvom in človekovimi pravicami; poziva delegacije EU v zadevnih državah, naj natančno spremljajo položaj domorodnih zagovornikov človekovih pravic in zagotavljajo vso potrebno podporo; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva delegacije EU, naj natančno spremljajo položaj domorodnih ljudstev in – tako na nacionalni kot na regionalni ravni – vzdržujejo stalen dialog z njimi; zahteva, da se kontaktnim točkam s področja človekovih pravic v zadevnih delegacijah EU izrecno dodeli pristojnost za vprašanja, povezana z domorodnimi ljudstvi, in da se za osebje v teh delegacijah organizirajo redna usposabljanja o pravicah domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva EU in njene partnerske države, naj okrepijo sodelovanje z domorodnimi skupnostmi pri razpravah o politiki na področju prepovedanih drog; ponavlja, da je treba s strategijami ukrepati zoper trg s prepovedanimi drogami, da bi zaščitili domorodna ljudstva in zemljišča; poziva EU in njene partnerske države, naj zagotovijo, da bodo pri varnostnih ukrepih, namenjenih boju proti trgovini s prepovedanimi drogami, spoštovane pravice domorodnih skupnosti, prav tako pa naj preprečijo nedolžne žrtve v konfliktu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva EU, naj poglobi, razširi in okrepi cilje, prednostne naloge in ukrepe v zvezi z domorodnimi ljudstvi, navedene v strateškem okviru in akcijskem načrtu za demokracijo in človekove pravice, in zahteva, da se mandat posebnega predstavnika za človekove pravice prilagodi in vloge tega predstavnika okrepi, da bolj opozarja na vprašanja domorodnih ljudstev in njihovih zagovornikov; |
| --- | --- |

78.

| 79. | želi spomniti, da se je EU zavezala, da bo sledila na pravicah temelječemu pristopu do razvoja, ki vključuje spoštovanje pravic domorodnih ljudstev, kot so opredeljene v Deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev, ter zlasti opozarja na načela odgovornosti, udeležbe in nediskriminacije; močno spodbuja EU, naj nadaljuje svoje delo na področju operacionalizacije na pravicah temelječega pristopa pri vseh razvojnih dejavnostih in naj v ta namen skupaj z državami članicami vzpostavi projektno skupino; poziva, naj se ustrezni načrt izvajanja posodobi z jasnimi časovnimi okviri in kazalniki za merjenje napredka; |
| --- | --- |

79.

| 80. | želi spomniti na člen 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije in načelo usklajenosti politik za razvoj; obžaluje, da v postopku revizije direktive o energiji iz obnovljivih virov (23) doslej še niso bila uvedena družbena in trajnostna merila, ki bi upoštevala tveganje prilaščanja zemljišč; opozarja, da bi morala biti direktiva skladna z mednarodnimi standardi glede pravice do posesti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva delegacije EU, naj okrepijo dialog z domorodnimi ljudstvi, da bi opredelili in preprečili kršitve človekovih pravic; zlasti poziva Evropsko komisijo in države članice, naj vzpostavijo učinkovit mehanizem za upravne pritožbe, ki bo namenjen žrtvam kršitev človekovih pravic in drugih škodljivih učinkov dejavnosti, financiranih z uradno razvojno pomočjo, da bi se začela postopka preiskovanja in sprave; poudarja, da bi moral ta mehanizem vključevati standardizirane postopke ter biti upravne narave in tako dopolnjevati pravosodne mehanizme; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da bi lahko akcijski načrt FLEGT, zlasti pa prostovoljni sporazumi o partnerstvu, imeli pomembnejšo mesto pri krepitvi vloge domorodnih in gozdnih skupnosti v več državah s tropskimi gozdovi, ter poziva EU in partnerje v okviru omenjenih prostovoljnih sporazumov, naj tem skupnostim omogočijo, da imajo večjo vlogo pri postopkih nacionalne politike; poziva EU, naj zagotovi večjo finančno in tehnično pomoč partnerskim državam, da bi varovali, vzdrževali in obnovili gozdne ekosisteme, tudi z izboljšanjem upravljanja, da bi se razjasnila in okrepila pravica do posesti zemljišča, da bi se spoštovale človekove pravice, vključno s pravicami domorodnih ljudstev, ter da bi se podprla zaščitena območja, na katerih se spoštujejo pravice skupnosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja, da je treba sprejeti posebne ukrepe za obravnavo problema lesa s konfliktnih območij, zmanjšanje prometa z lesom, pridobljenim s spremembo rabe zemljišč, in končanje vlaganja v dejavnosti, ki škodujejo gozdu ter zaradi katerih prihaja do razselitev lokalnih in domorodnih skupnosti; poziva EU, naj sprejme dodatne ukrepe, da bi v okviru novega akcijskega načrta EU o krčenju in degradaciji gozdov ter spoštovanju pravice gozdnih skupnosti do posesti podprla varstvo ter obnovitev gozdnih ekosistemov in njihovih skupnosti, poleg tega pa naj poskrbi za to, da dobavne verige EU ne bodo več vzrok za krčenje gozdov; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da se moramo v EU o trajnostni rabi, na primer gozdov, še veliko naučiti od domorodnih ljudstev, ki poleg tega zaradi svojega načina življenja komajda prispevajo k podnebnim spremembam, vendar te nanje še posebej vplivajo, na primer zaradi suše in dezertifikacije, posledice pa občutijo zlasti ženske; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj naložbe prednostno usmerijo v podporo civilni družbi, zagovornikom človekovih pravic in zlasti domorodnim zagovornikom okoljskih človekovih pravic, da poskrbijo za to, da bodo obstajali dolgotrajni mehanizmi, ki jim bodo v podporo, zlasti protectdefenders.eu, poleg tega pa naj zagotovijo, da bodo izpolnile obstoječe zaveze glede financiranja ogroženih zagovornikov človekovih pravic; poziva svoje delegacije in odbore, naj se pri obisku zadevnih držav redno srečujejo z domorodnimi skupnostmi in zagovorniki človekovih pravic; priporoča, da pristojni odbor/pododbor imenuje stalnega poročevalca za domorodna ljudstva, ki bo spremljal stanje na področju človekovih pravic, zlasti pa izvajanje Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev in Konvencije MOD št. 169; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva EU in države članice, naj vodijo dialog z domorodnimi ljudstvi in z lokalnimi skupnostmi na Arktiki ter sodelujejo z njimi, da bi tako zagotovili, da bodo v razvojnih politikah EU, ki bi utegnile vplivati na to regijo, upoštevani njihova stališča in pravice; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje in delegacijam EU. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0445.

(2)  UL C 58, 15.2.2018, str. 155.

(3)  UL C 316, 30.8.2016, str. 122.

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/annual_report_on_ human_rights_and_democracy_in_the_world_2016_0.pdf

(5)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/468/28/pdf/N1446828.pdf?OpenElement

(6)  https://undocs.org/en/A/RES/71/178

(7)  https://undocs.org/A/HRC/36/46/Add.2

(8)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf? OpenElement

(9)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G15/234/15/PDF/G1523415.pdf? OpenElement

(10)  https://cmsdata.iucn.org/downloads/durbanactionen.pdf

(11)  http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

(12)  http://www.etoconsortium.org/nc/en/main-navigation/library/maastricht-principles/?tx_drblob_pi1%5BdownloadUid%5D=23

(13)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8814-2017-INIT/sl/pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2017/08/08/hr-indigenous-peoples/pdf

(15)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/292

(16)  UL C 215, 19.6.2018, str. 125.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0346.

(18)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0315.

(19)  http://undocs.org/en/E/C.19/2016/10

(20)  Seznam držav, ki so ratificirale Konvencijo MOD št. 169, ki je začela veljati 5. septembra 1991: Argentina, Bolivija, Brazilija, Srednjeafriška republika, Čile, Kolumbija, Kostarika, Danska, Dominika, Ekvador, Fidži, Gvatemala, Honduras, Mehika, Nepal, Nizozemska, Nikaragva, Norveška, Paragvaj, Peru, Španija in Venezuela.

(21)  Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L 295, 12.11.2010, str. 23).

(22)  UL L 201, 26.7.2013, str. 60.

(23)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/32

---

P8_TA(2018)0280

Podnebna diplomacija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o podnebni diplomaciji (2017/2272(INI))

(2020/C 118/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 21, 191, 192, 220 in 221 pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 21, 191, 192, 220 in 221 pogodbe,

| — | ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov (OZN) za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov (OZN) za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Kjotskega protokola h Konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Kjotskega protokola h Konvenciji,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21, 21. konference pogodbenic (COP 21) UNFCCC in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21, 21. konference pogodbenic (COP 21) UNFCCC in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu,

| — | ob upoštevanju 22. konference pogodbenic UNFCCC (COP 22) in 1. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA 1), ki sta potekali od 15. novembra do 18. novembra 2016 v Marakešu v Maroku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 22. konference pogodbenic UNFCCC (COP 22) in 1. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA 1), ki sta potekali od 15. novembra do 18. novembra 2016 v Marakešu v Maroku,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2016 o izvajanju Pariškega sporazuma ter konference OZN o podnebnih spremembah leta 2016 v Marakešu v Maroku (COP 22) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2016 o izvajanju Pariškega sporazuma ter konference OZN o podnebnih spremembah leta 2016 v Marakešu v Maroku (COP 22) (1),

| — | ob upoštevanju petega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) in njegovega zbirnega poročila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) in njegovega zbirnega poročila,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2017 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2017 v Bonnu v Nemčiji (COP 23) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2017 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2017 v Bonnu v Nemčiji (COP 23) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2016 z naslovom Pospeševanje evropskega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2016 z naslovom Pospeševanje evropskega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo (COM(2016)0500),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2013 z naslovom Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2013 z naslovom Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2013)0216),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za podnebno diplomacijo za leto 2015, ki ga je sprejel Svet za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za podnebno diplomacijo za leto 2015, ki ga je sprejel Svet za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 6. marca 2017 in 19. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 6. marca 2017 in 19. junija 2017,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. junija 2017,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. februarja 2018 o podnebni diplomaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. februarja 2018 o podnebni diplomaciji,

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) iz junija 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije in skupnega sporočila Komisije in ESZD z dne 7. junija 2017 o strateškem pristopu k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) iz junija 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije in skupnega sporočila Komisije in ESZD z dne 7. junija 2017 o strateškem pristopu k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 9. februarja 2017 z naslovom Za novo strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam – celostni pristop (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 9. februarja 2017 z naslovom Za novo strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam – celostni pristop (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2016 z naslovom Po pariški konferenci (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2016 z naslovom Po pariški konferenci (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (6),

| — | ob upoštevanju sklepa Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) št. 36/CP.7 z dne 9. novembra 2001 o povečanju udeležbe žensk pri zastopanju pogodbenic v organih, ustanovljenih v okviru Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja in Kjotskega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) št. 36/CP.7 z dne 9. novembra 2001 o povečanju udeležbe žensk pri zastopanju pogodbenic v organih, ustanovljenih v okviru Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja in Kjotskega protokola,

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2009, ki jo je izvedla Mednarodna organizacija za migracije (IOM), o migracijah, okolju in podnebnih spremembah: presoja dokaznega gradiva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2009, ki jo je izvedla Mednarodna organizacija za migracije (IOM), o migracijah, okolju in podnebnih spremembah: presoja dokaznega gradiva,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (7),

| — | ob upoštevanju enciklike papeža Frančiška z naslovom Laudato Si o skrbi za naš skupni dom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju enciklike papeža Frančiška z naslovom Laudato Si o skrbi za naš skupni dom,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0221/2018),

| A. | ker učinki podnebnih sprememb vse bolj vplivajo na različne vidike življenja ljudi ter na razvojne možnosti in svetovno geopolitično ureditev in globalno stabilnost; ker bodo tisti, ki imajo na voljo manj sredstev za prilagajanje podnebnim spremembami, najbolj občutili posledice slednjih; ker lahko podnebno diplomacijo razumemo kot obliko zunanje politike, ciljno usmerjene v spodbujanje podnebnih ukrepov z zagotavljanjem pomoči drugim akterjem, sodelovanjem pri specifičnih vprašanjih, povezanih s podnebjem, vzpostavljanjem strateških partnerstev in krepitvijo odnosov med državnimi in nedržavnimi akterji, tudi tistimi, ki bistveno prispevajo k svetovnemu onesnaževanju, kar prispeva k blaženju učinkov podnebnih sprememb, pa tudi k izboljšanju podnebnih ukrepov in krepitvi diplomatskih odnosov Unije; |
| --- | --- |

A.

ker učinki podnebnih sprememb vse bolj vplivajo na različne vidike življenja ljudi ter na razvojne možnosti in svetovno geopolitično ureditev in globalno stabilnost; ker bodo tisti, ki imajo na voljo manj sredstev za prilagajanje podnebnim spremembami, najbolj občutili posledice slednjih; ker lahko podnebno diplomacijo razumemo kot obliko zunanje politike, ciljno usmerjene v spodbujanje podnebnih ukrepov z zagotavljanjem pomoči drugim akterjem, sodelovanjem pri specifičnih vprašanjih, povezanih s podnebjem, vzpostavljanjem strateških partnerstev in krepitvijo odnosov med državnimi in nedržavnimi akterji, tudi tistimi, ki bistveno prispevajo k svetovnemu onesnaževanju, kar prispeva k blaženju učinkov podnebnih sprememb, pa tudi k izboljšanju podnebnih ukrepov in krepitvi diplomatskih odnosov Unije;

| B. | ker učinki podnebnih sprememb vključujejo dvigovanje gladine oceanov, njihovo segrevanje in zakisljevanje, upadanje biotske raznovrstnosti in vse pogostejše skrajne podnebne pojave; ker so prve žrtve teh motenj najbolj ranljive države in najbolj ranljivi prebivalci, zlasti tisti, ki živijo na otokih; ker imajo podnebne spremembe zlasti močan socialni in kulturni učinek na domorodne skupnosti, ki ne samo, da zgolj obrobno prispevajo k emisijam CO2, temveč imajo dejavno in bistveno vlogo pri varovanju ekosistemov, v katerih živijo, ter s tem blažijo učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

B.

ker učinki podnebnih sprememb vključujejo dvigovanje gladine oceanov, njihovo segrevanje in zakisljevanje, upadanje biotske raznovrstnosti in vse pogostejše skrajne podnebne pojave; ker so prve žrtve teh motenj najbolj ranljive države in najbolj ranljivi prebivalci, zlasti tisti, ki živijo na otokih; ker imajo podnebne spremembe zlasti močan socialni in kulturni učinek na domorodne skupnosti, ki ne samo, da zgolj obrobno prispevajo k emisijam CO2, temveč imajo dejavno in bistveno vlogo pri varovanju ekosistemov, v katerih živijo, ter s tem blažijo učinke podnebnih sprememb;

| C. | ker je EU ena od vodilnih sil na področju podnebnih ukrepov in je pokazala, da ima vodilno vlogo pri mednarodnih pogajanjih o podnebju; ker EU uporablja podnebno diplomacijo za ustvarjanje strateških zavezništev z ustreznimi deležniki, da bi se skupaj borili proti podnebnim spremembam, kar je ključno za trajnostni razvoj in preventivno ukrepanje proti nevarnostim, povezanim s podnebjem; |
| --- | --- |

C.

ker je EU ena od vodilnih sil na področju podnebnih ukrepov in je pokazala, da ima vodilno vlogo pri mednarodnih pogajanjih o podnebju; ker EU uporablja podnebno diplomacijo za ustvarjanje strateških zavezništev z ustreznimi deležniki, da bi se skupaj borili proti podnebnim spremembam, kar je ključno za trajnostni razvoj in preventivno ukrepanje proti nevarnostim, povezanim s podnebjem;

| D. | ker je podnebna diplomacija EU prispevala k sklenitvi Pariškega sporazuma, od takrat pa se je pristop EU k podnebni diplomaciji razširil; ker je bila podnebna politika kot del globalne strategije EU vključena v zunanjo in varnostno politiko, s čimer se je okrepila povezava med energijo in podnebjem, varnostjo in prilagajanjem podnebnim spremembam ter migracijami; |
| --- | --- |

D.

ker je podnebna diplomacija EU prispevala k sklenitvi Pariškega sporazuma, od takrat pa se je pristop EU k podnebni diplomaciji razširil; ker je bila podnebna politika kot del globalne strategije EU vključena v zunanjo in varnostno politiko, s čimer se je okrepila povezava med energijo in podnebjem, varnostjo in prilagajanjem podnebnim spremembam ter migracijami;

| E. | ker dolgoročni trajnostni podnebni ukrepi ne morejo biti v odgovornosti posameznikov in njihovih posameznih odločitev kot potrošnikov; ker bi bilo treba s podnebno politiko, ki bo temeljila na človekovih pravicah, pojasniti, da so za ustvarjanje trajnostnih družb odgovorni predvsem politiki, ki imajo sredstva za ustvarjanje trajnostnih podnebnih politik; |
| --- | --- |

E.

ker dolgoročni trajnostni podnebni ukrepi ne morejo biti v odgovornosti posameznikov in njihovih posameznih odločitev kot potrošnikov; ker bi bilo treba s podnebno politiko, ki bo temeljila na človekovih pravicah, pojasniti, da so za ustvarjanje trajnostnih družb odgovorni predvsem politiki, ki imajo sredstva za ustvarjanje trajnostnih podnebnih politik;

| F. | ker so pomisleki v zvezi s podnebjem in varnostjo medsebojno povezani in mednarodni ter zahtevajo podnebno diplomacijo, ki bo med drugim usmerjena v celovito izvajanje zavez iz Pariškega sporazuma; ker so bile v več študijah ugotovljene posredne povezave med podnebnimi spremembami, naravnimi nesrečami in izbruhom oboroženih spopadov in ker je mogoče podnebne spremembe obravnavati kot „multiplikator groženj“, ki lahko zaostri že obstoječe družbene napetosti; ker lahko negativne dolgoročne posledice podnebnih sprememb vodijo v zaostrovanje političnih napetosti znotraj in zunaj nacionalnih meja, zaradi česar utegnejo biti dejavnik krize in breme v mednarodnih odnosih; |
| --- | --- |

F.

ker so pomisleki v zvezi s podnebjem in varnostjo medsebojno povezani in mednarodni ter zahtevajo podnebno diplomacijo, ki bo med drugim usmerjena v celovito izvajanje zavez iz Pariškega sporazuma; ker so bile v več študijah ugotovljene posredne povezave med podnebnimi spremembami, naravnimi nesrečami in izbruhom oboroženih spopadov in ker je mogoče podnebne spremembe obravnavati kot „multiplikator groženj“, ki lahko zaostri že obstoječe družbene napetosti; ker lahko negativne dolgoročne posledice podnebnih sprememb vodijo v zaostrovanje političnih napetosti znotraj in zunaj nacionalnih meja, zaradi česar utegnejo biti dejavnik krize in breme v mednarodnih odnosih;

| G. | ker podnebne spremembe neposredno in posredno vplivajo na migracije, saj vse več ljudi silijo, da zapustijo ranljiva območja in se preselijo na bolj trajnostna območja v svojih državah ali v tujini, da bi si tam zgradili novo življenje; |
| --- | --- |

G.

ker podnebne spremembe neposredno in posredno vplivajo na migracije, saj vse več ljudi silijo, da zapustijo ranljiva območja in se preselijo na bolj trajnostna območja v svojih državah ali v tujini, da bi si tam zgradili novo življenje;

| H. | ker je Parlament v resoluciji z dne 4. oktobra 2017 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2017 v Bonnu v Nemčiji (COP 23) priznal naravo in obseg razselitev in preseljevanja zaradi podnebnih sprememb, ki so posledice katastrof, ki jih povzroča globalno segrevanje; ker različna pomembna in dobro utemeljena poročila in študije, kot denimo tisti, ki sta ju pripravili Svetovna organizacija za migracije in Svetovna banka, navajajo, da bi po najslabšem scenariju ob odsotnosti resnih prizadevanj število migrantov in notranje razseljenih oseb, ki zapustijo domove zaradi okoljskih sprememb, do leta 2050 lahko doseglo 200 milijonov, številni med temi trenutno živijo na obalnih območjih, lahko pa bi šlo za notranje migrante v podsaharski Afriki, južni Aziji in Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament v resoluciji z dne 4. oktobra 2017 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2017 v Bonnu v Nemčiji (COP 23) priznal naravo in obseg razselitev in preseljevanja zaradi podnebnih sprememb, ki so posledice katastrof, ki jih povzroča globalno segrevanje; ker različna pomembna in dobro utemeljena poročila in študije, kot denimo tisti, ki sta ju pripravili Svetovna organizacija za migracije in Svetovna banka, navajajo, da bi po najslabšem scenariju ob odsotnosti resnih prizadevanj število migrantov in notranje razseljenih oseb, ki zapustijo domove zaradi okoljskih sprememb, do leta 2050 lahko doseglo 200 milijonov, številni med temi trenutno živijo na obalnih območjih, lahko pa bi šlo za notranje migrante v podsaharski Afriki, južni Aziji in Latinski Ameriki;

| I. | ker ljudje, ki se selijo zaradi okolja, niso upravičeni do statusa begunca niti do zaščite, do katere so begunci upravičeni na mednarodni ravni, saj jih Ženevska konvencija iz leta 1951 ne priznava; |
| --- | --- |

I.

ker ljudje, ki se selijo zaradi okolja, niso upravičeni do statusa begunca niti do zaščite, do katere so begunci upravičeni na mednarodni ravni, saj jih Ženevska konvencija iz leta 1951 ne priznava;

| J. | ker je Komisija – kot prispevek k dosegi gospodarstva z ničelnimi neto emisijami ogljika – spodbujanje energetske učinkovitosti in to, da bi EU postala vodilna v svetu na področju energije iz obnovljivih virov, določila kot cilja energetske politike Unije; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija – kot prispevek k dosegi gospodarstva z ničelnimi neto emisijami ogljika – spodbujanje energetske učinkovitosti in to, da bi EU postala vodilna v svetu na področju energije iz obnovljivih virov, določila kot cilja energetske politike Unije;

| K. | ker mora podnebna diplomacija EU spodbujati projekte za obvladovanje tveganja, oblikovati javno mnenje ter spodbujati politično in gospodarsko sodelovanje za boj proti podnebnim spremembam in spodbujanje gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika; |
| --- | --- |

K.

ker mora podnebna diplomacija EU spodbujati projekte za obvladovanje tveganja, oblikovati javno mnenje ter spodbujati politično in gospodarsko sodelovanje za boj proti podnebnim spremembam in spodbujanje gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika;

| L. | ker bi moral biti rezultat podnebne diplomacije EU model proaktivnega prilagajanja, s katerim bi spodbudili interakcijo med politikami za boj proti podnebnim spremembam; ker bi institucionalizacija politik podnebnih sprememb pomenila večjo ozaveščenost javnosti in bi morala privesti do jasnejše politične volje; |
| --- | --- |

L.

ker bi moral biti rezultat podnebne diplomacije EU model proaktivnega prilagajanja, s katerim bi spodbudili interakcijo med politikami za boj proti podnebnim spremembam; ker bi institucionalizacija politik podnebnih sprememb pomenila večjo ozaveščenost javnosti in bi morala privesti do jasnejše politične volje;

| M. | ker je zaradi pomanjkanja vodnih virov vedno več konfliktov med skupnostmi; ker se ti viri vedno manj trajnostno izrabljajo za intenzivne kmetijske in industrijske dejavnosti v razmerah, ki so že tako nestabilne; |
| --- | --- |

M.

ker je zaradi pomanjkanja vodnih virov vedno več konfliktov med skupnostmi; ker se ti viri vedno manj trajnostno izrabljajo za intenzivne kmetijske in industrijske dejavnosti v razmerah, ki so že tako nestabilne;

| N. | ker bi moral boj proti podnebnim spremembam – za dosego njegovih ciljev – postati strateška prednostna naloga v vseh diplomatskih dialogih in pobudah, tako da se sprejme pristop, ki bo temeljil na človekovih pravicah; ker Parlament dejavno prispeva k temu procesu ter uporablja svojo zakonodajno moč in politični vpliv, da bi podnebne spremembe še bolj vključil v razvojne ukrepe in portfelj pomoči ter v različne druge politike EU, na primer na področjih naložb, kmetijstva, ribištva, energije, prometa, raziskav in trgovine; |
| --- | --- |

N.

ker bi moral boj proti podnebnim spremembam – za dosego njegovih ciljev – postati strateška prednostna naloga v vseh diplomatskih dialogih in pobudah, tako da se sprejme pristop, ki bo temeljil na človekovih pravicah; ker Parlament dejavno prispeva k temu procesu ter uporablja svojo zakonodajno moč in politični vpliv, da bi podnebne spremembe še bolj vključil v razvojne ukrepe in portfelj pomoči ter v različne druge politike EU, na primer na področjih naložb, kmetijstva, ribištva, energije, prometa, raziskav in trgovine;

| O. | ker se razlogi za diskriminacijo in ranljivosti na podlagi spola, rase, narodnosti, razreda, revščine, sposobnosti, pripadnosti domorodni skupnosti, starosti, geografije, tradicionalne in institucionalne diskriminacije prekrivajo in tako ovirajo dostop do virov in sredstev, ki so potrebni za obvladovanje velikih sprememb, kot so podnebne; |
| --- | --- |

O.

ker se razlogi za diskriminacijo in ranljivosti na podlagi spola, rase, narodnosti, razreda, revščine, sposobnosti, pripadnosti domorodni skupnosti, starosti, geografije, tradicionalne in institucionalne diskriminacije prekrivajo in tako ovirajo dostop do virov in sredstev, ki so potrebni za obvladovanje velikih sprememb, kot so podnebne;

| P. | ker so podnebne spremembe neločljivo povezane s krčenjem gozdov, ki je posledica prilaščanja zemljišč, pridobivanja fosilnih goriv in intenzivnega kmetijstva; |
| --- | --- |

P.

ker so podnebne spremembe neločljivo povezane s krčenjem gozdov, ki je posledica prilaščanja zemljišč, pridobivanja fosilnih goriv in intenzivnega kmetijstva;

| Q. | ker je delež žensk pri političnem odločanju in v diplomaciji, zlasti pa pri pogajanjih o podnebnih spremembah, še vedno nezadovoljiv in ker je bil glede tega dosežen le majhen napredek oziroma ga sploh ni bilo; ker je med vodji delegacij le 12 do 15 % žensk, med delegati pa okoli 30 %; |
| --- | --- |

Q.

ker je delež žensk pri političnem odločanju in v diplomaciji, zlasti pa pri pogajanjih o podnebnih spremembah, še vedno nezadovoljiv in ker je bil glede tega dosežen le majhen napredek oziroma ga sploh ni bilo; ker je med vodji delegacij le 12 do 15 % žensk, med delegati pa okoli 30 %;

| 1. | opozarja, da učinki podnebnih sprememb vplivajo na vse vidike življenja ljudi, zlasti na globalne vire in priložnosti za razvoj, pa tudi na poslovne modele, trgovinske odnose in regionalne odnose; opozarja, da učinki podnebnih sprememb še zaostrujejo negotovo oskrbo s hrano, grožnje zdravju, izgubo možnosti za preživljanje, razseljevanje, migracije, revščino, neenakost med spoloma, trgovino z ljudmi, nasilje, slab dostop do infrastrukture in osnovnih storitev ter vplivajo na mir in varnost, vedno bolj pa jih občutijo tudi državljani EU in predstavljajo izziv za mednarodno skupnost; poudarja, da podnebni ukrepi postajajo vse bolj nujni in da je za obravnavanje podnebnih sprememb potrebno skupno prizadevanje na mednarodni ravni; poziva Komisijo in države članice, naj stalno olajšujejo večstransko razpravo, saj gre za skupno odgovornost do celotnega planeta za sedanje in prihodnje generacije; ugotavlja, da je boj proti podnebnim spremembam nujen za varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zaskrbljeno ugotavlja, da je kakovost svetovnih vodnih virov in ekosistemov vedno slabša, nevarnost, ki izhaja iz pomanjkanja vode, tveganj, povezanih z vodo, in skrajnih vremenskih pojavov, pa vedno večja; |
| --- | --- |

2.

Izvajanje Pariškega sporazuma in Agende 2030

| 3. | ponovno potrjuje zavezanost EU Pariškemu sporazumu in agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno s cilji trajnostnega razvoja; poudarja, da je treba Pariški sporazum izvajati v celoti in hitro ter da je treba uresničiti njegove cilje blažitve, prilagajanja in preusmerjanja finančnih tokov, uresničit pa je treba tudi cilje trajnostnega razvoja, tako na ravni EU kot na svetovni ravni, da bi razvili bolj trajnostno gospodarstvo in družbo; ponovno potrjuje potrebo po ambiciozni podnebni politiki EU in njeni pripravljenosti, da občutno izboljša obstoječe nacionalno določene prispevke EU do leta 2030, ter potrebo po tem, da se do konca leta 2018 razvije ambiciozna in usklajena dolgoročna strategija za dosego gospodarstva z ničelnimi neto emisijami ogljika do leta 2050, in sicer v skladu z zavezo iz Pariškega sporazuma o zadržanju povečanja povprečne globalne temperature občutno pod 2 oC in prizadevanjih za omejitev te rasti na 1,5 oC nad predindustrijskimi ravnmi; poziva Komisijo, naj pri tej dolgoročni strategiji upošteva mnenja vseh akterjev, ki bi lahko prispevali k njej oziroma bo strategija nanje vplivala; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, kako pomembna je ambiciozna podnebna politika EU, da bi se preprečil nadaljnji dvig temperature in da bi EU delovala kot verodostojna in zanesljiva partnerica v razmerju do tretjih držav; poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo dejavno in tvorno vlogo v dialogu Talanoa leta 2018 ter na konferenci COP 24, saj bo leto 2018 ključno za izvajanje Pariškega sporazuma; poziva EU, naj pokaže svojo zavezanost ambiciozni podnebni politiki, saj ji bo to pomagalo, da vodi z zgledom in se zavzema za močne zaveze drugih držav, kar zadeva blažitev posledic teh sprememb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje napoved predsednika ZDA, da se je odločil za umik iz Pariškega sporazuma; ponovno poudarja, da ima EU odgovornost in priložnost, da prevzame vodilno vlogo pri globalnih podnebnih ukrepih, okrepi svoja prizadevanja za podnebno diplomacijo in oblikuje močno zavezništvo držav in drugih akterjev, ki bo še naprej podpiralo cilje omejitve globalnega segrevanja na precej pod 2 oC in prispevalo k temu ciljem ter si bo hkrati prizadevalo za omejitev segrevanja na 1,5 oC v skladu s priporočili IPCC; poudarja pa, da je pomembno tesno sodelovati z vlado ZDA, zlasti pa z državami in mesti ZDA; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je verodostojnost Evropske unije v boju proti podnebnim spremembam odvisna od doslednega in celovitega izvajanja njene lastne podnebne politike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morala zunanja politika EU razviti zmogljivosti za spremljanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami, vključno s preprečevanjem kriz in tankočutnostjo za konflikte; meni, da so pomembni in hitri podnebni ukrepi bistveno prispevajo k preprečevanju socialnih, gospodarskih in varnostnih tveganj, preprečevanju konfliktov in nestabilnosti, pa tudi k preprečevanju večjih političnih, socialnih in gospodarskih stroškov; zato poudarja, da je pomembno, da se s širjenjem in prilagajanjem obsega misij in programov EU v tretjih državah in na konfliktnih območjih podnebna diplomacija vključi v politiko EU za preprečevanje konfliktov; ponovno poudarja, da bo prehod na gospodarstvo brez neto emisij ogljika prispeval k blagostanju in večji enakosti, miru in varnosti ljudi v EU in zunaj nje, saj podnebne spremembe pogosto ustvarjajo nove nestabilnosti in konflikte ali jih dodatno zaostrijo, poglobijo obstoječe neenakosti ali ustvarijo nove zaradi pomanjkanja virov, gospodarskih priložnosti, izgube zemlje ali zaradi povišanja morske gladine ali dolgotrajne suše, nestabilne strukture upravljanja, nezadostne oskrbe z vodo in hrano ter poslabšanja življenjskih razmer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | z zaskrbljenostjo opozarja zlasti na poslabšanje ekosistemov in vodnih virov po svetu ter na vse večjo grožnjo, ki jo predstavljajo pomanjkanje vode in tveganja v zvezi z vodo, pa tudi na skrajne vremenske pojave in vremenske razmere, katerih pogostost in uničujoči učinek se zaostrujeta, zaradi česar je treba okrepiti povezave med prilagajanjem na podnebne spremembe in zmanjševanjem tveganja nesreč; |
| --- | --- |

8.

| 9. | z zaskrbljenostjo ugotavlja tudi, da je premalo pozornosti namenjeno vlogi tal kot sestavnemu delu podnebnega sistema, pa tudi njihovemu pomenu za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prilagajanje na vplive podnebnih sprememb; poziva EU, naj razvije ambiciozno strategijo, ki bi morala biti vključena v podnebno diplomacijo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je zaradi taljenja polarnega ledu in dvigovanja morske gladine zlasti ogroženo prebivalstvo, ki živi ob obalah ali v majhnih otoških državah; poziva Komisijo in države članice, naj zaščitijo in ohranijo ta življenjski prostor, in sicer s spodbujanjem uresničevanja ambicioznih ciljev na področju blažitve posledic podnebnih sprememb in z večstranskimi ukrepi za zaščito obal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | se zaveda, da podnebne spremembe zaostrujejo okoliščine, ki povzročajo migracije na občutljivih območjih, in opozarja, da bodo migracije v prihodnosti še večje, če se ne bodo ustrezno upravljale negativne posledice podnebnih sprememb; poziva EU, naj podpre začetek razprav na ravni OZN, da bi se ustrezno ukrepalo ob preseljevanju ljudi, do katerega bo prišlo zaradi posledic podnebnih sprememb, in poudarja, da bi se moral mednarodni odziv osredotočiti na regionalne rešitve, da se preprečijo nepotrebne množične selitve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj postopno prevzamejo vodilno vlogo v sedanjih pogajanjih o globalnem dogovoru o varnih, urejenih in zakonitih migracijah, ki je pripravljen pod okriljem OZN in temelji na Newyorški deklaraciji za begunce in migrante iz leta 2016, v kateri se priznava, da se veliko število ljudi seli zaradi negativnih posledic podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja vključujočo naravo postopka UNFCCC; meni, da je treba za zagotavljanje učinkovite udeležbe obravnavati vprašanje temeljnih ali nasprotujočih si interesov; podpira pobudo vlad, ki predstavljajo večino svetovnega prebivalstva, da se sprejme posebna politika glede navzkrižja interesov, in poziva Komisijo, naj konstruktivno sodelujejo v tem procesu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj oblikuje programe za večjo ozaveščenost državljanov EU glede povezave med podnebnimi spremembami in migracijami, revščino in spopadi zaradi dostopa do virov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da morajo vse pobude EU na področju okolja izhajati iz zakonodajnih pristojnosti, določenih v Pogodbah, in da mora imeti parlamentarna demokracija EU še naprej vodilno vlogo pri vseh predlogih, usmerjenih v spodbujanje mednarodnih ukrepov za varstvo okolja; |
| --- | --- |

15.

Krepitev zmogljivosti EU za podnebno diplomacijo

| 16. | ugotavlja, da EU in njene države članice zagotavljajo največ javnih sredstev za boj proti podnebnim spremembam ter da je to instrument, ki je pomemben in krepi zaupanje ter je usmerjen v podpiranje prilagajanja in blaženja v drugih državah; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej namenjajo znatne finančne prispevke in naj dejavno podpirajo mobilizacijo finančnih sredstev za področje podnebnih sprememb prek javnih virov v drugih državah in iz zasebnih virov; pozdravlja napovedi s srečanja ONE Planet Summit12. decembra 2017; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da so za svetovni prehod k gospodarstvu brez neto emisij ogljika ter gospodarstvom in družbam, odpornim na podnebne spremembe, potrebne znatne transformativne naložbe; poudarja, da morajo vlade oblikovati spodbudno okolje za preusmeritev kapitalskih tokov v trajnostne naložbe in za preprečevanje nasedlih naložb, tako da se oprejo na sklepe Strokovne skupine Evropske komisije na visoki ravni za financiranje trajnostne rasti in delujejo v skladu s Sporočilom Komisije o financiranju trajnostne rasti (COM(2018)0097); verjame, da mora finančni sistem prispevati k ciljem Pariškega sporazuma in trajnostnega razvoja; je prepričan, da bo finančni sistem EU, ki bo prispeval k blažitvi podnebnih sprememb in spodbujal naložbe v čiste tehnologije in trajnostne rešitve, služil za vzor drugim državam ter bi jim lahko jim pomagal uvajati podobne sisteme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da mora EU v vseh mednarodnih forumih nastopati enotno, in poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisijo, naj usklajujeta skupna prizadevanja EU, da bi zagotovili njeno zavezanost izvajanju Pariškega sporazuma; spodbuja EU, naj preuči, kako se lahko še povečajo ambicije iz Pariškega sporazuma; vztraja, da je treba oblikovati celovito strategijo za podnebno diplomacijo EU in vidik podnebja vključiti v vsa področja zunanjega delovanja EU, tudi v trgovino, razvojno sodelovanje in humanitarno pomoč; poudarja, da je treba v vseh prihodnjih večstranskih pogajanj okrepiti socialno razsežnost, vključiti vidik enakosti spolov in pristop, ki bo temeljil na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj prek usklajenih komunikacijskih strategij in dejavnosti za večjo javno in politično podporo povečajo ozaveščenost o podnebnih spremembah na mednarodni ravni; poziva zlasti k mednarodnemu razumevanju povezav med podnebnimi spremembami in socialno nepravičnostjo, migracijami, lakoto in revščino ter dejstva, da podnebni ukrepi na svetovni ravni v veliki meri prispevajo k rešitvi teh vprašanj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bo tehnološki napredek ob ustrezni skupni politični podpori ključnega pomena za dosego ciljev Pariškega sporazuma, in da bi bilo treba zato v okviru splošne strategije za podnebno diplomacijo, ki spodbuja in financira raziskave, povezane s podnebnimi spremembami, upoštevati tudi znanstveno diplomacijo EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da so po navedbah zelene knjige Komisije z naslovom Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU (COM(2007)0354), na podnebne spremembe najbolj občutljiva evropska območja Južna Evropa in sredozemska kotlina, gorska in obalna območja, gosto poseljena poplavna območja, skandinavska in arktična regija; zato poziva EU, naj za vsako od teh območij spodbuja raziskovalne in razvojne programe, ki bodo vključevali ustrezne države članice v skladu s členom 185 PDEU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izpostavlja, kot dober primer znanstvene diplomacije v smislu zgornjega odstavka, pobudo PRIMA (Partnerstvo za raziskave in inovacije na sredozemskem območju), ki se osredotoča na razvoj in uporabo inovativnih rešitev za proizvodnjo hrane in oskrbo z vodo v Sredozemlju; poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje, zagotovi potrebno podporo in poskrbi za nadaljevanje te pobude in drugih podobnih pobud; poziva Komisijo, naj v skladu s členom 185 PDEU razvije novo pobudo, ki bo posebej usmerjena k ciljem podnebne diplomacije EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k uskladitvi akcijskih načrtov Unije za energetsko diplomacijo in diplomacijo na področju voda s podnebno diplomacijo, do bi okrepili sinergije in skupne ukrepe ustreznih subjektov na ravni EU in držav članic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k večji vključenosti Parlamenta in k temu, naj se v okviru letnega procesa, ki sta ga začeli Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) ter se izvaja v sodelovanju z državami članicami, opredelijo ključne prednostne naloge za podnebno diplomacijo EU v zadevnem letu in predlagajo konkretna priporočila za obravnavanje vrzeli v zmogljivosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | se zavezuje, da bo oblikoval lastno stališče in priporočila za novo dolgoročno strategijo EU do sredine stoletja, ki jih bosta obravnavala Komisija in Svet, preden se strategija predloži UNFCCC; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izraža svojo namero začeti proces, v okviru katerega bi prispeval k tem prizadevanjem z rednimi poročili o dejavnostih EU na področju podnebne diplomacije in dosežkih podnebne diplomacije, pa tudi o njenih pomanjkljivostih; redna poročila bi morala vsebovati jasne referenčne vrednosti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja bistveno vlogo parlamentarne diplomacije v boju proti podnebnim spremembam; se zavezuje, da bo bolje izkoristil svojo mednarodno vlogo in članstvo v mednarodnih parlamentarnih omrežjih ter okrepil podnebne dejavnosti v okviru svojega dela v delegacijah in z obiski delegacij, zlasti Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za zunanje zadeve, in na evropskih in mednarodnih medparlamentarnih srečanjih in na platformah za dialog z nacionalnimi parlamenti in podnacionalnimi/nedržavnimi akterji in civilno družbo, pri tem pa si bo vedno prizadeval za upoštevanje vidika enakosti spolov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k dodeljevanju večjih človeških in finančnih virov v ESZD in Komisiji, da se bo bolje upoštevala močna zavezanost podnebni diplomaciji in okrepilo sodelovanje v zvezi s tem; poziva ESZD, naj podnebno diplomacijo vključi na dnevne rede srečanj delegacij EU z delegacijami iz tretjih držav ter mednarodnih ali regionalnih organizacij in naj pripiše strateški pomen prizadevanjem za podnebno diplomacijo v vseh delegacijah EU s predstavništvi držav članic v tretjih državah; zato poziva, naj se pri ustvarjanju mešanih delovnih mest v delegacijah EU vključi večji delež strokovnjakov na področju podnebja ter kontaktne točke za podnebne spremembe v glavnih delegacijah EU v tretjih državah; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da lahko proračunski odhodki EU, povezani s podnebjem, ustvarijo visoko dodano vrednost in bi jih bilo treba znatno povečati, da bi odražali večji pomen in nujnost podnebnih ukrepov ter potrebo po nadaljnjih ukrepih podnebne diplomacije; zato poziva Komisijo in države članice, naj v naslednjem večletnem finančnem okviru povečajo odhodke, povezane s podnebno diplomacijo, in naj odobrijo rezervacijo vsaj 30 % sredstev, namenjenih podnebnim ukrepom, za kar se je Parlament zavzel v resoluciji z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (8), in naj celoten proračun EU uskladijo s cilji Pariškega sporazuma in cilji trajnostnega razvoja, da se zagotovi, da poraba proračunskih sredstev ne bo v nasprotju s podnebnimi prizadevanji; v zvezi s tem ugotavlja, da si bo treba zlasti v občutljivih sektorjih (kmetijstvo, industrija, energetika in promet) bolj prizadevati za prehod na brezogljično gospodarstvo; poziva k boljši porabi sredstev EU za zagotavljanje učinkovite rabe virov, optimizacijo rezultatov ter večji učinek ukrepov in pobud EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru dvostranskih sporazumov s partnerskimi državami razvijejo sodelovanje na področju okolja, da bi spodbudili politike trajnostnega razvoja, ki temeljijo na energetski učinkovitosti in obnovljivih virih energije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih sporočilih o prihodnosti energetske in podnebne politike EU ter o dolgoročni strategiji EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celoti upošteva svetovno razsežnost, vključno s cilji podnebne diplomacije EU; prav tako poziva Komisijo in ESZD, naj še nadalje razvijata dolgoročno vizijo in v 12 mesecih po sprejetju tega poročila predložita skupno sporočilo, v katerem bosta pojasnili svoje razumevanje podnebne diplomacije EU in strateški pristop k dejavnostim EU na področju podnebne diplomacije ter upoštevali pristop Parlamenta, opisan v tem besedilu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva ESZD in Komisijo, naj okrepita notranje usklajevanje glede podnebnega razseljevanja ter zato ustanovita skupino strokovnjakov, ki bo s pomočjo medagencijske delovne skupine preučevala podnebne spremembe in migracije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da so krepitev vloge žensk ter njihovo polno in enakopravno sodelovanje ter vodilna vloga ključni za podnebne ukrepe; poziva EU in države članice, naj vključijo vidik enakosti spolov v podnebne politike in sprejmejo pristop, ki upošteva spol, saj podnebne spremembe pogosto povečujejo neenakosti med spoloma in slabšajo položaj žensk; spodbuja sodelovanje avtohtonih žensk in zagovornikov pravic žensk v okviru UNFCCC, saj je njihovo znanje o upravljanju naravnih virov bistvenega pomena v boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

33.

Boj proti podnebnim spremembam kot gonilo mednarodnega sodelovanja

| 34. | poudarja, da morajo imeti EU in njene države članice dejavno vlogo v mednarodnih organizacijah in forumih (kot so OZN, Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), Politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj (HPFL), Urad visokega komisarja za človekove pravice (OHCHR), Mednarodna organizacija dela (ILO), Svetovna zdravstvena organizacija (WHO), NATO, Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO), Mednarodna pomorska organizacija (IMO), Arktični svet ter skupini G7 in G20) ter da morajo tesno sodelovati z regionalnimi organizacijami (kot so Afriška unija (AU), Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), Zveza držav jugovzhodne Azije (ASEAN), skupina afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), MERCOSUR in Svet za sodelovanje v Zalivu), da bi spodbudile globalna partnerstva in zagotovile izvajanje Pariškega sporazuma in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, hkrati pa zagovarjale, krepile in dodatno razvile režime večstranskega sodelovanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU in njene države članice, naj izpostavijo podnebne ukrepe na dnevnem redu srečanj voditeljev držav G20 ter na srečanjih in dvostranskih srečanjih članic skupine G20 in naj sodelujejo z državami v razvoju, kot so skupina 77 v OZN (G77) in druga omrežja, kot je Združenje majhnih otoških držav (AOSIS); |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja v okviru Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) v skladu s cilji iz Pariškega sporazuma; poudarja tudi, da mora Mednarodna pomorska organizacija (IMO) sprejeti hitre in ustrezne dodatne ukrepe, da bi na področju mednarodnega ladijskega prometa zagotovili ustrezen prispevek k boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj razsežnost podnebnih sprememb vključi v mednarodne trgovinske in investicijske sporazume ter naj ratifikacijo in izvajanje Pariškega sporazuma postavi za pogoj za prihodnje trgovinske sporazume; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi celovito oceno skladnosti obstoječih sporazumov s Pariškim sporazumom, kjer je to primerno; poziva jo tudi, naj poenostavi finančne instrumente in programe, da bi zagotovila skladnost, podprla tretje države pri spopadanju s podnebnimi spremembami in povečala učinkovitost podnebnih ukrepov EU; priporoča, naj se oblikuje zavezujoča temeljna klavzula o podnebnih spremembah glede vzajemne zaveze o ratifikaciji in izvajanju Pariškega sporazuma, ki naj se sistematično vključi v mednarodne sporazume, tudi trgovinske in investicijske, s čimer se podpre evropski in mednarodni proces razogljičenja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podpira vztrajno in dejavno sodelovanje EU v koaliciji ambicioznih in z državami članicami te koalicije, da bi opozarjale na svojo odločenost za uresničevanje smiselnega izvajanja Pariškega sporazuma prek sprejetja čvrstega pravilnika leta 2018 in na podlagi uspešnega dialoga Talanoa na konferenci COP 24, namenjenega spodbujanju vključitve drugih držav v ta prizadevanja in oblikovanju skupine vodilnih držav na področju podnebja v naslednjih nekaj letih, ki bodo pripravljene zvišati svoje podnebne cilje v skladu s Pariškim sporazumom, da bi skupaj prevzele vodilno vlogo pri vključevanju podnebne tematike v različna področja zunanje politike, vključno s trgovino, reformo mednarodnih finančnih institucij in varnostjo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | priznava pomen učinkovitih in uspešnih prilagoditvenih ukrepov, strategij in načrtov, vključno z uporabo rešitev, ki temeljijo na ekosistemih, da bi v okviru Pariškega sporazuma povečali prilagoditvene zmožnosti, okrepili odpornost in zmanjšali ranljivost v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja posebno ranljivost arktičnih ekosistemov v zvezi s podnebnimi spremembami, saj je v zadnjih desetletjih temperatura na Arktiki naraščala približno dvakrat hitreje od svetovnega povprečja; se zaveda, da so glavni krivci za onesnaževanje v arktičnem podnebju azijski, severnoameriški in evropski onesnaževalci, zaradi česar imajo ukrepi za zmanjšanje emisij v EU pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam na Arktiki; se zaveda tudi, da obstaja interes za Arktiko in njene vire, in sicer zaradi sprememb okolja na tem območju in njegovega vse večjega geopolitičnega pomena; meni, da je stabilen in zdrav arktični ekosistem, v katerem bivajo vitalne skupnosti, strateškega pomena za politično in gospodarsko stabilnost Evrope ter sveta; meni, da mora EU končno pridobiti formalni status opazovalke v Arktičnem svetu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja odgovornost EU in drugih razvitih držav, ki so v preteklosti največ prispevale k globalnemu segrevanju, da izrazijo večjo solidarnost do ranljivih držav, pretežno na svetovnem jugu in na otokih, ki so jih učinki podnebnih sprememb najbolj prizadeli, in jim zagotovijo nadaljnjo podporo, da bi se povečala njihova odpornost, prispevalo k zmanjšanju tveganja nesreč, tudi z ohranjanjem narave in obnovo ekosistemov, ki imajo pomembno vlogo pri uravnavanju podnebja, pomagalo pri okrevanju po škodi, povezani s podnebnimi spremembami, ter izboljšanju ukrepov za prilagajanje in odpornost, in sicer z ustrezno finančno podporo in krepitvijo zmogljivosti, zlasti prek partnerstev na področju nacionalno določenih prispevkov; opozarja, da so ranljive države ključni partnerji pri zavzemanju za ambiciozne podnebne ukrepe na mednarodni ravni, saj jih podnebne spremembe življenjsko ogrožajo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU in države članice, naj podpirajo prizadevanja manj bogatih držav, da bi zmanjšale odvisnost od fosilnih goriv in v večji meri dostopale do cenovno dostopne energije iz obnovljivih virov, tudi s programi za podporo dostopa do znanosti, tehnologije in inovacij v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 17 in pa tako, da jih ozavestijo o razpoložljivih tehnologijah za spremljanje in varstvo okolja in državljanov, kot je vodilni vesoljski program Copernicus in njegove storitve na področju podnebnih sprememb; opozarja na možnosti, ki jih ponuja naložbeni načrt EU za zunanje naložbe, in sicer s spodbujanjem naložb v pametne rešitve, prilagojene podnebju, in podpiranjem trajnostnega razvoja; poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da humanitarne agencije pri dolgoročnem oblikovanju ukrepov upoštevajo utemeljena spoznanja o podnebnih vplivih na ranljivih območjih; poziva tudi Komisijo, naj razvije celostno strategijo za spodbujanje odličnosti EU na področju zelenih tehnologij na globalni ravni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba poenostaviti politike EU, da bi se ustrezno odzvali na razmere, kot so pomanjkanje vode in hrane, do katerih bo v prihodnosti verjetno prihajalo pogosteje; opozarja, da bi pomanjkanje osnovnih živil resno ogrozilo dolgoročno varnost, to pa bi lahko izničilo druge dosežke razvojne politike EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EU, naj da prednost pomoči v obliki nepovratnih sredstev in prenosa tehnologije najrevnejšim državam, da bi opravile energetski prehod; |
| --- | --- |

44.

| 45. | priporoča, naj EU prek dialogov o brezogljičnem razvoju in partnerstev poglobi strateško sodelovanje z državami v vzponu in drugimi državami na državni in drugih ravneh, ki znatno vplivajo na globalno segrevanje, vendar imajo tudi odločilno vlogo pri svetovnih podnebnih ukrepih; v zvezi s tem ugotavlja, da je lahko podnebje izhodišče za diplomatske stike s partnerji, s katerimi obstaja veliko navzkrižje interesov glede drugih točk dnevnega reda, in tako zagotovi priložnost za krepitev stabilnosti in miru; poziva EU, naj s partnericami izmenjuje pridobljene izkušnje, da bi pospešili izvajanje Pariškega sporazuma; poziva EU, naj vzpostavi namenske forume za razpravo o podnebnih in trajnostnih politikah, ekonomske in tehnološke dialoge o rešitvah v zvezi s prehodom na nizkoogljično gospodarstvo in odpornostjo, tudi v okviru ministrskih srečanj na visoki ravni; poziva EU, naj oblikuje in podpre partnerstva na področjih skupnega interesa, vključno s potmi za leto 2050, reformo vzdržnega financiranja, čistim prometom, trgi ogljika in drugimi instrumenti za določanje cene ogljika onkraj Evrope, da bi se omejile svetovne emisije in hkrati vzpostavili enaki konkurenčni pogoji za vse gospodarske sektorje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri vzpostavljanju mednarodnih in regionalnih partnerstev v zvezi s trgi ogljika, kot je določeno v členu 6 Pariškega sporazuma, ter uporabi svoje strokovno znanje za vzpostavitev, prilagoditev in upravljanje sistema EU za trgovanje z emisijami, svoje izkušnje pa naj uporabi za povezovanje tega sistema s švicarskim trgom ogljika; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj mehanizmov za oblikovanje cen ogljika v tretjih državah in regijah ter spodbujajo mednarodno sodelovanje, da bi v srednjeročnem obdobju dosegli pretežno usklajenost teh mehanizmov, dolgoročno pa vzpostavili mednarodni trg ogljika; v zvezi s tem izpostavlja uspešno sodelovanje med EU in Kitajsko v zadnjih letih, na podlagi katerega je decembra 2017 Kitajska lahko začela izvajati sistem za trgovanje z emisijami na nacionalni ravni; z zanimanjem pričakuje rezultate sedanjega dela, ki bo bistveno za dobro delovanje sistema; poziva EU, naj še naprej podpira prizadevanja Kitajske v zvezi s trgovanjem z ogljikom in okrepi prihodnje sodelovanje z njo v smeri zagotavljanja enakih konkurenčnih pogojev na svetovni ravni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva EU, naj na mednarodni ravni dejavno podpre odločno politiko proti emisijam toplogrednih plinov, zlasti uvedbo standardov mejnih vrednosti emisij in takojšnjih ukrepov za zmanjšanje emisij v mednarodnem pomorskem in letalskem prometu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da so potrebna dodatna prizadevanja za prilagoditev ogljičnega davka na meji, saj bo to dodatno spodbudilo prizadevanja vseh držav, da bi dosegle cilje Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priporoča EU, naj skupaj z OZN spodbuja več sodelovanja na svetovni ravni za spoprijem s problematiko peščenih neviht, ki zlasti na Bližnjem vzhodu zaostruje obstoječe napetosti in ustvarja nove; poudarja, da te nevihte povzročajo hudo škodo zdravju, izsušujejo pa tudi že tako omejene vodne vire na območju Bližnjega vzhoda; v zvezi s tem poziva EU, naj sodeluje z Združenimi narodi pri izboljšanju sistemov spremljanja in opozarjanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj se v strateških dialogih o sodelovanju z državami izvoznicami fosilnih goriv v širšem sosedstvu EU osredotočijo na področje razogljičenja energetike in modele za razvoj gospodarstva brez emisij ogljika, da bi okrepile mir ter varnost in blaginjo ljudi v Evropi in svetu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj pri mednarodnem političnem dialogu in sodelovanju z državami partnericami delujejo v celoti skladno s cilji Pariškega sporazuma in ambicijo EU, da bi bila vodilna v svetu na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

51.

Strateški partnerji EU

| 52. | meni, da je za EU pomembno, da nadaljuje svoja prizadevanja za ponovno vključitev ZDA v večstransko sodelovanje na področju podnebnih ukrepov ter da ZDA pozove, naj spoštuje Pariški sporazum, ne da bi pri tem ogrozila raven svojih ambicij; meni, da sta parlamentarni dialog in sodelovanje z lokalnimi organi ključna instrumenta za ta namen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je treba pri pogajanjih o izstopu Združenega kraljestva iz EU in o prihodnjih odnosih z njim upoštevati potrebo po nadaljnjem sodelovanju na področju podnebne diplomacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da imajo regije in mesta vse pomembnejšo vlogo pri trajnostnem razvoju, saj jih podnebne spremembe neposredno zadevajo, ker njihova rast neposredno vpliva na podnebje in ker postajajo vse dejavnejša pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, včasih tudi ob politikah njihovih nacionalnih vlad, ki temu nasprotujejo; ponovno poudarja, da imajo mesta in regije ključno vlogo pri uvajanju inovacij in ukrepov za varstvo okolja, uporabi zelenih tehnologij, naložbah v spretnosti, usposabljanje in večjo konkurenčnost, in sicer z razvojem čistih tehnologij na lokalni ravni; zato poziva EU, naj dodatno poglobi odnose z lokalnimi in regionalnimi organi ter avtohtonimi ljudstvi v tretjih državah in v čezmorskih državah in ozemljih, da bi se okrepilo tematsko in sektorsko sodelovanje med mesti in regijami v EU in zunaj nje, da bi se razvile pobude za prilagajanje in odpornost ter okrepili modeli trajnostnega razvoja in načrti za zmanjšanje emisij v ključnih sektorjih, kot so energetika, industrija, tehnologija, kmetijstvo in promet, tako na mestnih kot podeželskih območjih, na primer s programi tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, programom EU za mednarodno sodelovanje mest, podporo platformam, kot je konvencija županov, in z izgradnjo novih forumov za izmenjavo najboljših praks; poziva EU in države članice, naj podprejo prizadevanja regionalnih in lokalnih subjektov za uvedbo regionalno in lokalno določenih prispevkov (podobnih nacionalno določenim prispevkom), ko se doseganje klimatsko ambicioznih ciljev lahko poveča na ta način; izpostavlja vlogo, ki jo imajo lahko pri tem delegacije EU v tretjih državah; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja tudi, da vse večja urbanizacija, ki jo lahko opazimo v številnih predelih sveta, povečuje že obstoječe težave, ki jih povzročajo podnebne spremembe, zaradi visokega povpraševanja po virih, kot so energija, zemljišča in voda, ter prispeva k dodatnemu povečevanju okoljskih težav v številnih somestjih v EU in zunaj nje, kot sta onesnaženje zraka in vse večja količina odpadkov; ugotavlja, da se dodatne posledice podnebnih sprememb, kot so skrajni vremenski pojavi, suše in poslabšanje zemlje, pogosto bolj občutijo v na podeželskih območjih; meni, da je treba lokalnim in regionalnim organom nameniti posebno pozornost in podporo za spopadanje s temi izzivi, da bi dosegli večjo odpornost ter prispevali k prizadevanjem za ublažitev z razvijanjem novih oblik energetske oskrbe in prometnih konceptov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja pomen čezmejnega sodelovanja med državami članicami in partnerskimi državami, zlasti čezmejnih presoj vpliva na okolje, v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi in konvencijami, zlasti Konvencijo UN/ECE iz Espooja ter Aarhuško konvencijo in Konvencijo o vodah; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo povezave s civilno družbo in naj ji nudijo podporo po vsem svetu, saj so dejavnik podnebnega ukrepanja, ter naj oblikujejo zavezništva in poglobijo sinergije z znanstveno skupnostjo, nevladnimi organizacijami, lokalnimi skupnostmi in netradicionalnimi akterji, da bi se bolje uskladili cilji, zamisli in metode različnih akterjev, kar bi prispevalo k usklajenemu pristopu k podnebnim ukrepom; spodbuja EU in njene države članice, naj vključijo zasebni sektor, da bi se povečalo sodelovanje pri izkoriščanju priložnosti, ki bodo nastale pri prehodu na brezogljično gospodarstvo, naj razvijejo izvozne strategije za podnebne tehnologije za države po vsem svetu in spodbudijo prenos tehnologije v tretje države in tamkajšnjo krepitev zmogljivosti, ki bodo spodbujale uporabo obnovljivih virov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, kako pomembno je znanstveno raziskovanje za politično odločanje v zvezi s podnebjem; ugotavlja, da je čezmejna znanstvena izmenjava temeljna sestavina mednarodnega sodelovanja; poziva Komisijo in države članice, naj stalno podpirajo znanstvene organizacije, ki opravljajo ocene podnebnega tveganja in si prizadevajo oceniti posledice podnebnih sprememb ter političnim organom ponujajo morebitne ukrepe prilagajanja; poziva EU, naj uporabi svoje raziskovalne zmogljivosti zato, da bo prispevala k svetovnim podnebnim ukrepom; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje ter v vednost generalni skupščini in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  UL C 215, 19.6.2018, str. 46.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0380.

(3)  UL C 207, 30.6.2017, str. 51.

(4)  UL C 487, 28.12.2016, str. 24.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0493.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0005.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0066.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0075.

---

Sreda, 4. julij 2018

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/43

---

P8_TA(2018)0284

Sporazum o partnerstvu med EU in ESAE ter Armenijo (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

(2020/C 118/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12543/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12543/2017),

| — | ob upoštevanju Celovitega in okrepljenega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12548/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Celovitega in okrepljenega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12548/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 91, členom 100(2), členoma 207 in 209, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), členom 218(7) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 91, členom 100(2), členoma 207 in 209, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), členom 218(7) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0422/2017),

| — | ob upoštevanju svojih ustreznih resolucij o odnosih med EU in Armenijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih ustreznih resolucij o odnosih med EU in Armenijo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (1),

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, zlasti tiste, dogovorjene leta 2017 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, zlasti tiste, dogovorjene leta 2017 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sporočil Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) o evropski sosedski politiki, zlasti poročila z dne 18. maja 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike (JOIN(2017)0018) ter revidiranega delovnega dokumenta z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017)0300), pa tudi sporočila iz leta 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) o evropski sosedski politiki, zlasti poročila z dne 18. maja 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike (JOIN(2017)0018) ter revidiranega delovnega dokumenta z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017)0300), pa tudi sporočila iz leta 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v vzhodni soseščini in zlasti svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (2) in svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v vzhodni soseščini in zlasti svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (2) in svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (3),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. julija 2018 (4) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. julija 2018 (4) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med Evropsko unijo in Armenijo, podpisanih 21. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med Evropsko unijo in Armenijo, podpisanih 21. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju člena 49 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 49 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0179/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0179/2018),

| A. | ker odnosi med Armenijo in Evropsko unijo trenutno temeljijo na sporazumu o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1996, ki je začel veljati leta 1999 in ga bo nadomestil predlagani Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu; |
| --- | --- |

A.

ker odnosi med Armenijo in Evropsko unijo trenutno temeljijo na sporazumu o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1996, ki je začel veljati leta 1999 in ga bo nadomestil predlagani Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu;

| B. | ker EU in Armenija prek vzhodnega partnerstva svoje odnose oblikujeta na podlagi skupne predanosti mednarodnemu pravu in temeljnim vrednotam, vključno z demokracijo, načeli pravne države in dobrega upravljanja ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

B.

ker EU in Armenija prek vzhodnega partnerstva svoje odnose oblikujeta na podlagi skupne predanosti mednarodnemu pravu in temeljnim vrednotam, vključno z demokracijo, načeli pravne države in dobrega upravljanja ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| C. | ker se še vedno porajajo pomisleki o tem, ali Armenija v celoti spoštuje nekatere od zgoraj navedenih temeljnih vrednot, zlasti na področju demokracije in načel pravne države, ki jih spodkopavajo korupcija, kupovanje glasov, organizirani kriminal in izvajanje okrutnega oligarhičnega nadzora; |
| --- | --- |

C.

ker se še vedno porajajo pomisleki o tem, ali Armenija v celoti spoštuje nekatere od zgoraj navedenih temeljnih vrednot, zlasti na področju demokracije in načel pravne države, ki jih spodkopavajo korupcija, kupovanje glasov, organizirani kriminal in izvajanje okrutnega oligarhičnega nadzora;

| D. | ker je geografska lega Armenije med Evropo, Srednjo Azijo in Bližnjim vzhodom ter sosednjimi regionalnimi velesilami, zlasti Rusijo, Iranom in Turčijo, strateškega pomena, hkrati pa tudi problematična; ker nepriznavanje nekaterih tragedij iz preteklosti, zlasti armenskega genocida, navzočnost tujih vojakov v Armeniji ter dolgotrajni konflikti na južnem Kavkazu, ki vplivajo tudi na Azerbajdžan in Gruzijo, močno ogrožajo varnost vseh partneric in regionalno stabilnost; ker je mogoče konflikt v Gorskem Karabahu miroljubno rešiti zgolj v skladu s temeljnimi načeli OVSE iz leta 2009, in sicer s prizadevanji in predlogi sopredsednikov skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE; |
| --- | --- |

D.

ker je geografska lega Armenije med Evropo, Srednjo Azijo in Bližnjim vzhodom ter sosednjimi regionalnimi velesilami, zlasti Rusijo, Iranom in Turčijo, strateškega pomena, hkrati pa tudi problematična; ker nepriznavanje nekaterih tragedij iz preteklosti, zlasti armenskega genocida, navzočnost tujih vojakov v Armeniji ter dolgotrajni konflikti na južnem Kavkazu, ki vplivajo tudi na Azerbajdžan in Gruzijo, močno ogrožajo varnost vseh partneric in regionalno stabilnost; ker je mogoče konflikt v Gorskem Karabahu miroljubno rešiti zgolj v skladu s temeljnimi načeli OVSE iz leta 2009, in sicer s prizadevanji in predlogi sopredsednikov skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE;

| E. | ker je EU prva trgovinska partnerica Armenije in njena najpomembnejša donatorica, Armenija pa je članica Evrazijske gospodarske unije, kar dokazuje, da EU ne postavlja pogoja, da morajo partnerice odločitev o poglobitvi odnosov z EU sprejeti na račun njihovih odnosov s tretjimi stranmi, pa čeprav nekatere priložnosti, na primer poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje z EU, v tem okviru niso uresničljive; |
| --- | --- |

E.

ker je EU prva trgovinska partnerica Armenije in njena najpomembnejša donatorica, Armenija pa je članica Evrazijske gospodarske unije, kar dokazuje, da EU ne postavlja pogoja, da morajo partnerice odločitev o poglobitvi odnosov z EU sprejeti na račun njihovih odnosov s tretjimi stranmi, pa čeprav nekatere priložnosti, na primer poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje z EU, v tem okviru niso uresničljive;

| F. | ker novi sporazum določa novo pravno podlago za oživitev političnega dialoga in razširitev obsega gospodarskega sodelovanja ter sodelovanja v sektorjih, kot so energija, promet, infrastruktura in okolje; ker se pričakuje, da bodo te določbe pozitivno vplivale na Armenijo v smislu spodbujanja demokratičnih standardov, gospodarske rasti in trajnostnega razvoja; ker so takšni obeti še posebej pomembni za armensko mladino, saj med drugim ponujajo boljše izobraževanje in več zaposlitvenih priložnosti; ker bodo prednosti okrepljenega sodelovanja uživali tako državljani EU kot državljani Armenije; |
| --- | --- |

F.

ker novi sporazum določa novo pravno podlago za oživitev političnega dialoga in razširitev obsega gospodarskega sodelovanja ter sodelovanja v sektorjih, kot so energija, promet, infrastruktura in okolje; ker se pričakuje, da bodo te določbe pozitivno vplivale na Armenijo v smislu spodbujanja demokratičnih standardov, gospodarske rasti in trajnostnega razvoja; ker so takšni obeti še posebej pomembni za armensko mladino, saj med drugim ponujajo boljše izobraževanje in več zaposlitvenih priložnosti; ker bodo prednosti okrepljenega sodelovanja uživali tako državljani EU kot državljani Armenije;

| 1. | toplo pozdravlja podpis Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu, ki predstavlja pomemben korak naprej v odnosih med EU in Armenijo ter vključuje zavezanost nadaljnji poglobitvi političnih in gospodarskih odnosov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da podpis sporazuma ni končni cilj, kar zadeva sodelovanje med EU in Armenijo, temveč poudarja pomembnost hitrega in učinkovitega izvajanja, preden se preučijo možnosti za nadaljnjo okrepitev sodelovanja in povezovanja med stranema, in sicer v tempu in obsegu, ki bosta sprejemljiva za obe strani; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da je znaten napredek, kar zadeva spoštovanje temeljnih vrednot, kot so načelo pravne države, človekove pravice in temeljne svoboščine, pa tudi delujoč demokratični sistem za ohranjanje neodvisnosti in nepristranskosti sodstva in doseganje rezultatov v boju proti korupciji, bistvenega pomena za odpiranje dodatnih možnosti za sodelovanje; se v zvezi s tem veseli, da bo EU pravočasno razmislila o vzpostavitvi dialoga o liberalizaciji vizumskega režima z Armenijo, če bodo izpolnjeni pogoji za dobro vodeno in varno mobilnost, vključno z učinkovitim izvajanjem sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu oseb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | čestita državljanom Armenije za miren prenos oblasti aprila in maja 2018, ki je privedel do zamenjave vlade v skladu z armensko ustavo; pozdravlja zadržanost, ki so jo pokazali organi kazenskega pregona, a hkrati izraža zaskrbljenost zaradi neupravičenih aretacij miroljubnih protestnikov, vključno s poslanci parlamenta; prisrčno čestita Nikolu Pašinjanu ob izvolitvi za novega predsednika armenske vlade; se veseli večjega sodelovanja z njim, njegovo vlado ter narodno skupščino, tudi zato, da jih podpre pri izpolnjevanju pričakovanj armenske družbe, kot jih je izrazila v demonstracijah, ter izraža pripravljenost za opazovanje prihodnjih parlamentarnih volitev v Armeniji; |
| --- | --- |

4.

Področje uporabe, splošna načela, temeljne vrednote in zavezanost reševanju konfliktov

| 5. | poudarja, da se sporazum uporablja na eni strani na ozemljih, na katerih se uporabljajo Pogodba o Evropski uniji, Pogodba o delovanju Evropske unije in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in sicer v skladu s pogoji iz navedenih pogodb, ter na drugi strani na ozemlju Republike Armenije; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da se proizvodi v EU ne bodo nezakonito izvažali prek Armenije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je sporazum v skladu z duhom in načeli iz priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017, v katerem je jasno navedeno, da ne bo ratificiran noben celoviti sporazum z državo, ki ne spoštuje vrednot EU – demokracije, načel pravne države in dobrega upravljanja – ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin; vseeno poziva armenske oblasti, naj ob podpori EU poskrbijo za to, da v zvezi s temi vrednotami ne bo prišlo do nazadovanja, saj bi to lahko privedlo do tega, da bi bila uporaba sporazuma na podlagi njegovega člena 379 odložena; poudarja, da sta pogoja za finančno pomoč EU Armeniji še vedno izvajanje in kakovost reform; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hrabri Armenijo, naj hitro sprejme in začne izvajati skupno dogovorjene reforme, predvsem kar zadeva stabilnost volilnega sistema, neodvisnost sodstva in preglednost pri vodenju državnih institucij, zlasti v zvezi s prednostnimi nalogami partnerstva med EU in Armenijo, ki bi morale služiti kot vodilni okvir za izvajanje sporazuma, da se zagotovijo oprijemljivi in pozitivni rezultati za armenske državljane; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja izreden pomen smiselnega vključevanja in sodelovanja ustreznih organizacij civilne družbe v tej fazi izvajanja, tudi s pomočjo nove platforme civilne družbe, ustanovljene s sporazumom, da se presežejo omejene obveznosti glede obveščanja predstavnikov civilne družbe in glede izmenjave mnenj z njimi, kot je trenutno predvideno v členu 366 sporazuma; želi spomniti, da bi morale organizacije civilne družbe, ki sodelujejo pri tem, odražati čim širšo paleto različnih političnih in socialnih interesov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj finančno pomoč EU dosledno pogojuje tako, da podporo EU (med drugim prek evropskega instrumenta sosedstva, makrofinančne pomoči in drugih instrumentov) sistematično veže na učinkovito izvajanje reform, katerega napredek bi bilo treba podrobno spremljati; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je sporazum tudi v skladu z duhom in načeli iz priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017, tudi kar zadeva pogojevanje ratifikacije novega sporazuma z Armenijo ali Azerbajdžanom s pomembno zavezanostjo in znatnim napredkom za rešitev konflikta v Gorskem Karabahu; poziva obe strani, naj v dobri veri pospešita pogajanja in povečata rezultate svojih pogajanj po volitvah leta 2018 v obeh državah in naj pišeta zgodovino, tako da končata konflikt, ki ga ni mogoče rešiti vojaško, je pa zahteval preveč življenj, zlasti med civilnim prebivalstvom, in ki ne samo, da onemogoča vzpostavitev miru in stabilnosti, temveč tudi že skoraj tri desetletja zavira socialno-ekonomski razvoj v regiji; je zelo zaskrbljen zaradi krepitve vojaških zmogljivosti in nesorazmernih obrambnih odhodkov v regiji; podpira vse pobude, ki prispevajo k miru in razvoju dobrih sosedskih odnosov, vključno s pogovori na visoki ravni ter mehanizmom za nadzor premirja, in poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj povečata podporo EU za programe za omogočanje večjih stikov med armenskimi in azerbajdžanskimi nevladnimi in mladinskimi organizacijami, pri čemer je treba zagotoviti, da se države članice EU izogibajo posrednemu izvozu blaga z dvojno rabo in tehnologije stranem, ki so udeležene v konfliktu; |
| --- | --- |

10.

Politična reforma

| 11. | poziva tako Armenijo kot EU, naj posebno prednost namenita notranjim reformam, navedenim v členu 4, da se zlasti zagotovita nemoten prehod s predsedniškega na parlamentarni sistem in nepolitizacija državnih institucij; spodbuja armensko vlado, naj v interesu armenske družbe na splošno zagotovi, da bo v zvezi z velikimi reformami – na primer tistimi, ki so povezane s strukturo in dejavnostmi vlade ali kazenskim zakonikom – potrebna večja preglednost in da bo v zvezi z njimi potekal vključujoč dialog z opozicijo in civilno družbo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba zagotoviti enake pogoje za opozicijo in ustvariti okolje, v katerem bo lahko civilna družba, vključno s predstavniki medijev in zagovorniki človekovih pravic, delovala brez strahu pred povračilnimi ukrepi; v zvezi s tem poziva Armenijo, naj vsem zapornikom, tudi Andreasu Gukasjanu, zagotovi hitro in pošteno sojenje, ki bo potekalo brez kakršnih koli političnih vplivov; poziva armenske oblasti, naj zagotovijo, da novinarji ne bodo deležni pritiska oziroma da zaradi svojega dela ne bodo v strahu pred povračilnimi ukrepi ali nasiljem in da bo spoštovana njihova pravica do svobode zbiranja, poleg tega pa naj se vzdržijo uporabe prekomerne sile in pritiska, na primer v obliki neupravičenih kazenskih obtožb zoper miroljubne protestnike in vodje protestov; poziva k nepristranskim preiskavam in poštenim sojenjem v vseh zadevah, tudi v zvezi s preteklimi nesorazmernimi ukrepi policije zoper miroljubne protestnike in v zadevi v zvezi s skupino Sasna Tsrer, v kateri je policija resno ovirala delo odvetnikov obrambe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva armenske oblasti, naj v luči prihodnjih volitev hitro in v celoti izvedejo vsa priporočila mednarodnih opazovalnih misij pod vodstvom Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), kot so bila poudarjena v njihovem zadnjem poročilu, zlasti tista v zvezi z obtožbami o kupovanju glasov, ustrahovanju volivcev, pritiskih na javne uslužbence in zaposlene v zasebnem sektorju ter o neupravičenem vmešavanju predstavnikov strank oziroma uradnikov organov kazenskega pregona v volilni postopek, kar je onemogočilo povečanje zaupanja javnosti v volilni sistem države; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja Armenijo, naj izvede priporočila Beneške komisije, na primer tista iz njenega mnenja iz leta 2017 o osnutku sodnega zakonika, v skladu s katerim so bile z zakonikom uvedene pozitivne spremembe, ki jih je prinesla ustavna reforma, a hkrati vsebuje vrzeli in neskladnosti, ki jih je treba odpraviti; |
| --- | --- |

14.

Načelo pravne države ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin

| 15. | ponavlja, da je močno zavezan mednarodnemu pravu in temeljnim vrednotam, med drugim demokraciji, načelu pravne države in dobremu upravljanju, ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter spodbuja Armenijo, naj na teh področjih doseže znaten napredek, zlasti kar zadeva svobodo medijev, neodvisnost sodstva ter boj proti korupciji, organiziranemu kriminalu, pranju denarja, davčni utaji, nepotizmu in okrutni vladavini oligarhov; spodbuja armenske oblasti, naj začnejo izvajati poglobljen in pristen proces gospodarskih reform, da bi odpravili sedanjo oligarhično strukturo in zadevne monopole; jih nadalje spodbuja, naj še naprej dosledno ukrepajo v skladu z obveznostmi, ki jih imajo kot država pogodbenica konvencije OZN proti mučenju, ter preprečujejo, preganjajo in kaznujejo kršitve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje, da nasilje na podlagi spola in spolne usmerjenosti še naprej ostajata resen problem v Armeniji; ugotavlja, da je bilo nasilje v družini s tem, ko je narodna skupščina 8. decembra 2017 sprejela zakon o preprečevanju nasilja v družini, zaščiti žrtev nasilja v družini in ponovni vzpostavitvi miru (kohezija) v družini, priznano kot velika težava, a poziva k strožji zakonodaji za učinkovit boj proti takemu nasilju, organi pa naj bolje ščitijo in podpirajo preživele žrtve; izraža pohvalo Armeniji za to, da je 18. januarja 2018 podpisala Istanbulsko konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, in jo spodbuja, naj to konvencijo hitro ratificira in v celoti izvaja in tako učinkovito izpolni svoje obveznosti v zvezi z mednarodnimi standardi na tem področju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Armenijo, naj vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije obravnava tako, da sprejme hitre, a učinkovite ukrepe, namenjene zagotavljanju enakih možnosti za vse, zlasti na področju zaposlovanja, enakega plačila in javnih funkcij, v idealnem primeru s pomočjo celovitega in ločenega zakona o nediskriminaciji, s katerim bodo zaščitene tudi druge ranljive skupine, kot so osebe LGBTI, v skladu z mednarodnimi standardi in različnimi zavezami Armenije glede človekovih pravic, poleg tega pa naj zagotovi učinkovite in ustrezne zaščitne mehanizme; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost zaradi nezdružljivosti zakonodaje, ki je v pripravi, z mednarodnimi standardi v zvezi z nediskriminacijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva armenske oblasti, naj bo med njihovimi glavnimi prednostnimi nalogami končanje prakse izbiranja spola, ki se izvaja s selektivnimi prekinitvami nosečnosti, saj sta Armenija in Azerbajdžan – takoj za Kitajsko – med državami, v katerih je ta praksa še vedno najbolj razširjena na svetu; podpira zavezanost Armenije izboljševanju življenja otrok, zlasti invalidnih in osirotelih otrok, in sicer z doslednim izvajanjem prednostnih nalog, določenih v nacionalni strategiji za varstvo otrokovih pravic in zadevnem akcijskem načrtu za izvajanje Konvencije OZN o otrokovih pravicah, pa tudi z zagotovitvijo vključujočega izobraževanja za vse otroke do leta 2025 in odpravo dela otrok; |
| --- | --- |

18.

| 19. | spodbuja nadaljnja prizadevanja za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju kaznivih dejanj, kot so terorizem, organizirani kriminal, kibernetska kriminaliteta in čezmejni kriminal, in pri boju proti njim ter poziva Armenijo, naj svojo politiko bolj približa zunanji in varnostni politiki EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Armenijo, naj ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča (MKS), ki ga je podpisala leta 1999; |
| --- | --- |

20.

Trgovinsko in gospodarsko sodelovanje

| 21. | pozdravlja poglobitev trgovinskih in gospodarskih odnosov med EU in Armenijo in to, da Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu v nekaterih primerih presega obveznosti v okviru STO glede preglednosti in dostopa proizvodov in izvajalcev storitev EU do trga na področjih, kot so trgovina s storitvami, pravice intelektualne lastnine in javno naročanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Armenijo, naj v skladu z zavezami, danimi ob vstopu v STO, vzpostavi zaupanja vreden trgovinski odnos z EU; opozarja, da pogoji za članstvo v STO ter obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov STO, in določbe teh sporazumov veljajo le za ozemlje Republike Armenije, ki ga priznava OZN; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izraža upanje, da bo sporazum hitro prinesel nove in privlačne gospodarske priložnosti za armenske državljane, ki živijo v Armeniji ali se vračajo vanjo, zlasti za mlade v tej državi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hkrati pa obžaluje, da sporazum zaradi članstva Armenije v Evrazijski gospodarski uniji ne more vključevati odstranitve carinskih ovir; vseeno pa pozdravlja, da Armenija v veliki meri uporablja splošni sistem preferencialov EU, a nekoliko zaskrbljen ugotavlja, da je ta izvoz v okviru splošnega sistema preferencialov močno osredotočen na zgolj nekaj vrst blaga; ugotavlja, da sporazum spoštuje večplastno zunanjo politiko Armenije, a poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da Armenija pomoči EU ne bo namenila za sektorje, za katere veljajo ruske sankcije proti EU, in poziva Komisijo, naj strogo nadzira, ali države članice EU spoštujejo Uredbo Sveta (EU) št. 833/2014, da se prepreči, da bi Rusija blago z dvojno rabo in tehnologijo naročala prek Armenije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dogovor, ki je bil dosežen v zvezi z zaščito blagovnih znamk, vključno s prehodnimi določbami člena 237, ki se nanašajo na Cognac in Champagne, s čimer se ščitijo interesi EU, Armeniji pa hkrati omogoča, da razvija svojo trgovino v vseh pomembnih sektorjih gospodarstva; |
| --- | --- |

25.

Energija in druga področja sodelovanja

| 26. | pozdravlja poudarek, ki je – zlasti v členu 42 – dan jedrski varnosti na podlagi standardov in praks Mednarodne agencije za atomsko energijo in Evropske unije; obžaluje odločitev armenskih oblasti, da bodo podaljšale življenjsko dobo jedrske elektrarne Medzamor, in ponovno izraža resno zaskrbljenost zaradi trajnih razhajanj med varnostnimi standardi te jedrske elektrarne in večjimi tveganji, ki izhajajo iz tega, da leži na potresnem območju; izreka pohvalo pogajalcem, da so v člen 42 Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu vključili posebno sodelovanje za „zaprtje in varno razgradnjo jedrske elektrarne Medzamor ter hitro sprejetje časovnega načrta ali akcijskega načrta v ta namen, pri čemer se bo upoštevala potreba po nadomestitvi z novimi zmogljivostmi, da se zagotovijo zanesljivost oskrbe z energijo v Republiki Armeniji in pogoji za trajnostni razvoj“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja tudi posebne določbe o sodelovanju glede okoljskih vprašanj v Armeniji, saj je na tem področju nujno treba napredovati, poleg tega pa lahko razvoj čistih alternativnih virov energije predstavlja tudi priložnost za ustvarjanje novih delovnih mest in zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije; Komisijo zlasti poziva, naj armenski vladi v zvezi z njenim ambicioznim načrtom za razvoj obnovljivih virov energije nudi tehnično in finančno pomoč in podporo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva armenske oblasti, naj povečajo preglednost in odgovornost pri upravljanju javnih financ, pa tudi pri javnem naročanju in postopku privatizacije, poleg tega pa naj okrepijo nadzor nad bančnim sektorjem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, kako pomembne so določbe o dialogu in sodelovanju na področju politike zaposlovanja, pravic delavcev, kot sta zdravje in varnost pri delu, enakosti spolov in nediskriminacije, tudi ko gre za ranljive in obrobne skupine, da se zagotovijo boljša delovna mesta z boljšimi delovnimi pogoji, zlasti za mlade Armence, ter prispeva k boju proti visoki stopnji brezposelnosti in hudi revščini; |
| --- | --- |

29.

Institucionalne določbe

| 30. | pozdravlja, da je bil v skladu s členom 365 sporazuma ustanovljen Parlamentarni partnerski odbor, in se zavezuje, da bo – skupaj s parlamentom Armenije – hitro pripravil njegov poslovnik, da bo lahko kmalu začel delovati; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja svojo zahtevo, naj Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje Parlamentu – v skladu z njegovim priporočilom z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017, v katerem je bila potrjena odločitev Parlamenta, da bo okrepil spremljanje izvajanja mednarodnih sporazumov z vzhodnimi partnericami in povečal nadzor nad podporo EU v zvezi s tem – vsakih šest mesecev posredujeta podrobno pisno poročilo o izvajanju mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU in armenske oblasti, naj okrepijo svoja prizadevanja za obveščanje o ciljih tega novega sporazuma, da bi javnost tako v Armeniji kot v EU še bolje seznanile s pričakovanimi priložnostmi in koristmi, ki bi jih bo prinesla njegova sklenitev; poleg tega poziva obe strani, naj si še naprej prizadevata za boj proti kakršnim koli dezinformacijskim kampanjam v zvezi z odnosi med EU in Armenijo; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Armenije. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0493.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0440.

(3)  UL C 328, 6.9.2016, str. 2.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0283.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/49 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/49

---

P8_TA(2018)0286

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE))

(2020/C 118/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10209/1/2012),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100, členom 207, členom 209 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100, členom 207, členom 209 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0038/2018),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 8. januarja 2018 o elementih strategije EU do Iraka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 8. januarja 2018 o elementih strategije EU do Iraka,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. januarja 2018 o novi strategiji do Iraka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. januarja 2018 o novi strategiji do Iraka,

| — | ob upoštevanju večletnega okvirnega programa Komisije za Irak (2014–2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega okvirnega programa Komisije za Irak (2014–2017),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o sistematičnih množičnih pobojih verskih manjšin, ki jih izvaja ISIS (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 o razmerah v severnem Iraku/Mosulu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 o razmerah v severnem Iraku/Mosulu (4),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 2367 (2017) z dne 14. julija 2017 in št. 2379 (2017) z dne 21. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 2367 (2017) z dne 14. julija 2017 in št. 2379 (2017) z dne 21. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. julija 2018 (5) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. julija 2018 (5) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0224/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0224/2018),

| A. | ker Evropo in Irak povezujejo tisočletja vzajemnih kulturnih vplivov in skupna zgodovina; |
| --- | --- |

A.

ker Evropo in Irak povezujejo tisočletja vzajemnih kulturnih vplivov in skupna zgodovina;

| B. | ker so Irak prizadeli diktatorski režim Sadama Huseina, ki je vladal več desetletij in ki je leta 1980 začel izvajati vojno nasilje proti Iranu, leta 1990 pa proti Kuvajtu, ostre sankcije ter notranji konflikt po invaziji pod vodstvom ZDA leta 2003, vključno s sektaškim nasiljem in kurdskimi težnjami po odcepitvi ter džihadskim terorizmom Daiša; ker vsi ti dejavniki pojasnjujejo obseg izzivov, s katerimi se sooča Irak pri prizadevanjih za doseganje napredka na področju boljšega upravljanja, gospodarskega napredka in nacionalne sprave; |
| --- | --- |

B.

ker so Irak prizadeli diktatorski režim Sadama Huseina, ki je vladal več desetletij in ki je leta 1980 začel izvajati vojno nasilje proti Iranu, leta 1990 pa proti Kuvajtu, ostre sankcije ter notranji konflikt po invaziji pod vodstvom ZDA leta 2003, vključno s sektaškim nasiljem in kurdskimi težnjami po odcepitvi ter džihadskim terorizmom Daiša; ker vsi ti dejavniki pojasnjujejo obseg izzivov, s katerimi se sooča Irak pri prizadevanjih za doseganje napredka na področju boljšega upravljanja, gospodarskega napredka in nacionalne sprave;

| C. | ker je EU ponovno potrdila svojo zavezanost partnerstvu z Irakom na podlagi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in podpiranju iraških oblasti pri prehodu na demokracijo in v procesu obnove, pa tudi odpravljanju temeljnih razlogov za politično, družbeno in gospodarsko nestabilnost; ker naj bi prizadevanja za obnovo po ocenah stala kar 88 milijard USD; |
| --- | --- |

C.

ker je EU ponovno potrdila svojo zavezanost partnerstvu z Irakom na podlagi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in podpiranju iraških oblasti pri prehodu na demokracijo in v procesu obnove, pa tudi odpravljanju temeljnih razlogov za politično, družbeno in gospodarsko nestabilnost; ker naj bi prizadevanja za obnovo po ocenah stala kar 88 milijard USD;

| D. | ker so države članice EU, ki so sodelovale v vojni leta 2003, in EU kot celota še posebej odgovorne pomagati iraškemu prebivalstvu ter podpirati prizadevanja za uresničitev miru in stabilnosti v državi; |
| --- | --- |

D.

ker so države članice EU, ki so sodelovale v vojni leta 2003, in EU kot celota še posebej odgovorne pomagati iraškemu prebivalstvu ter podpirati prizadevanja za uresničitev miru in stabilnosti v državi;

| E. | ker so parlamentarne volitve potekale 12. maja 2018; ker v regiji, za katero so značilni avtoritarni režimi in prakse, Irak predstavlja enega od redkih primerov konkurenčnega političnega okolja, vključno z večstrankarskim sistemom in razmeroma svobodnimi mediji; ker se politične sile v državi očitno zavedajo potrebe po vzpostavitvi zavezništev med sektami za povečanje legitimnosti in stabilnosti sistema; ker so resnične in konkurenčne volitve temeljnega pomena za utrjevanje demokracije v Iraku; ker bo polna udeležba vseh delov iraške družbe pomemben korak k vključujoči demokraciji in skupnemu občutku nacionalne pripadnosti; |
| --- | --- |

E.

ker so parlamentarne volitve potekale 12. maja 2018; ker v regiji, za katero so značilni avtoritarni režimi in prakse, Irak predstavlja enega od redkih primerov konkurenčnega političnega okolja, vključno z večstrankarskim sistemom in razmeroma svobodnimi mediji; ker se politične sile v državi očitno zavedajo potrebe po vzpostavitvi zavezništev med sektami za povečanje legitimnosti in stabilnosti sistema; ker so resnične in konkurenčne volitve temeljnega pomena za utrjevanje demokracije v Iraku; ker bo polna udeležba vseh delov iraške družbe pomemben korak k vključujoči demokraciji in skupnemu občutku nacionalne pripadnosti;

| F. | ker je znatno izboljšanje varnostnih razmer nujno za spodbujanje stabilnosti, sprave, vključujočega upravljanja ter gospodarskega in družbenega napredka države na nacionalni in lokalni ravni; ker je za uresničitev sprave potrebna odgovornost za kazniva dejanja vseh strani; ker EU prek svoje svetovalne misije zagotavlja pomoč za reformo varnostnega sektorja v Iraku; ker je misija OZN za pomoč Iraku (UNAMI) v državi prisotna od leta 2003 ter opravlja pomembno delo pri spodbujanju vključujočega političnega dialoga in nacionalne sprave; ker NATO še naprej izvaja svojo pobudo za gradnjo zmogljivosti v Iraku, ki se osredotoča na boj proti improviziranim eksplozivnim napravam, odstranjevanje eksplozivnih sredstev in min, civilno-vojaško načrtovanje, vzdrževanje opreme iz sovjetskega obdobja, vojaško medicino in reformo iraških varnostnih institucij; |
| --- | --- |

F.

ker je znatno izboljšanje varnostnih razmer nujno za spodbujanje stabilnosti, sprave, vključujočega upravljanja ter gospodarskega in družbenega napredka države na nacionalni in lokalni ravni; ker je za uresničitev sprave potrebna odgovornost za kazniva dejanja vseh strani; ker EU prek svoje svetovalne misije zagotavlja pomoč za reformo varnostnega sektorja v Iraku; ker je misija OZN za pomoč Iraku (UNAMI) v državi prisotna od leta 2003 ter opravlja pomembno delo pri spodbujanju vključujočega političnega dialoga in nacionalne sprave; ker NATO še naprej izvaja svojo pobudo za gradnjo zmogljivosti v Iraku, ki se osredotoča na boj proti improviziranim eksplozivnim napravam, odstranjevanje eksplozivnih sredstev in min, civilno-vojaško načrtovanje, vzdrževanje opreme iz sovjetskega obdobja, vojaško medicino in reformo iraških varnostnih institucij;

| G. | ker se Irak sooča z izzivi pri upravljanju, in sicer pri gradnji institucionalnih in upravnih zmogljivosti ter utrjevanju pravne države, izvrševanju zakonov in spoštovanju človekovih pravic, vključno s pravicami ženski in pravicami etničnih in verskih manjšin; |
| --- | --- |

G.

ker se Irak sooča z izzivi pri upravljanju, in sicer pri gradnji institucionalnih in upravnih zmogljivosti ter utrjevanju pravne države, izvrševanju zakonov in spoštovanju človekovih pravic, vključno s pravicami ženski in pravicami etničnih in verskih manjšin;

| H. | ker je pomemben boj proti brezposelnosti in družbeni izključenosti, zlasti med mladimi, da se prepreči, da se radikalizirajo in s tem postanejo lahka tarča novačenja terorističnih organizacij ali drugih organiziranih kriminalnih združb; |
| --- | --- |

H.

ker je pomemben boj proti brezposelnosti in družbeni izključenosti, zlasti med mladimi, da se prepreči, da se radikalizirajo in s tem postanejo lahka tarča novačenja terorističnih organizacij ali drugih organiziranih kriminalnih združb;

| I. | ker so iraške službe za boj proti terorizmu, glavni akter pri osvoboditvi Mosula, utrpele številne žrtve ter jim je treba zagotoviti ustrezno priznanje in podporo, da bi lahko okrepile zmogljivosti za rekrutacijo ter ponovno vzpostavile ustrezno in vzdržno število pripadnikov; |
| --- | --- |

I.

ker so iraške službe za boj proti terorizmu, glavni akter pri osvoboditvi Mosula, utrpele številne žrtve ter jim je treba zagotoviti ustrezno priznanje in podporo, da bi lahko okrepile zmogljivosti za rekrutacijo ter ponovno vzpostavile ustrezno in vzdržno število pripadnikov;

| J. | ker bi morale iraške oblasti izkoristiti državne prihodke od nafte kot priložnost in sredstvo za trajno družbeno in gospodarsko obnovo, ki bi koristila vsej iraški družbi, namesto da jih delijo na podlagi klientelizma; ker je v iraški avtonomni regiji Kurdistan veliko nahajališč nafte; ker je treba normalizirati odnose med centralno vlado v Bagdadu in regionalno vlado iraške avtonomne regije Kurdistan v skladu z določbami ustave; |
| --- | --- |

J.

ker bi morale iraške oblasti izkoristiti državne prihodke od nafte kot priložnost in sredstvo za trajno družbeno in gospodarsko obnovo, ki bi koristila vsej iraški družbi, namesto da jih delijo na podlagi klientelizma; ker je v iraški avtonomni regiji Kurdistan veliko nahajališč nafte; ker je treba normalizirati odnose med centralno vlado v Bagdadu in regionalno vlado iraške avtonomne regije Kurdistan v skladu z določbami ustave;

| K. | ker je Irak mozaik skupnosti, ki pogosto tekmujejo za oblast in nadzor nad nacionalnimi viri; ker je Daiš v vojnih zločinih in zločinih zoper človečnost nečloveško pokončal ali zasužnjil več tisoč iraških državljanov, vključno s pripadniki manjšinskih skupnosti, med njimi pa so prednjačile ženske in dekleta; ker teroristične in ekstremistične skupine še vedno lahko izkoriščajo napetosti med sektami in lokalne napetosti; ker je v Iraku leta 2003 živelo 1,5 milijona iraških kristjanov (Kaldejcev, sirskih kristjanov, Asircev in drugih krščanskih manjšin) in ker so ti iraški kristjani starodavno avtohtono prebivalstvo, ki jim resno grozita preganjanje in izgon; ker je bilo več milijonov iraških državljanov, vključno s kristjani, prisiljenih pobegniti pred nasiljem in so zapustili domovino ali so bili razseljeni znotraj državnih meja; ker Kurdi predstavljajo velik del manjšinskega prebivalstva Iraka, katerega večina živi v iraški avtonomni regiji Kurdistan; |
| --- | --- |

K.

ker je Irak mozaik skupnosti, ki pogosto tekmujejo za oblast in nadzor nad nacionalnimi viri; ker je Daiš v vojnih zločinih in zločinih zoper človečnost nečloveško pokončal ali zasužnjil več tisoč iraških državljanov, vključno s pripadniki manjšinskih skupnosti, med njimi pa so prednjačile ženske in dekleta; ker teroristične in ekstremistične skupine še vedno lahko izkoriščajo napetosti med sektami in lokalne napetosti; ker je v Iraku leta 2003 živelo 1,5 milijona iraških kristjanov (Kaldejcev, sirskih kristjanov, Asircev in drugih krščanskih manjšin) in ker so ti iraški kristjani starodavno avtohtono prebivalstvo, ki jim resno grozita preganjanje in izgon; ker je bilo več milijonov iraških državljanov, vključno s kristjani, prisiljenih pobegniti pred nasiljem in so zapustili domovino ali so bili razseljeni znotraj državnih meja; ker Kurdi predstavljajo velik del manjšinskega prebivalstva Iraka, katerega večina živi v iraški avtonomni regiji Kurdistan;

| L. | ker Daiš, Al Kaida in podobno misleče teroristične organizacije črpajo navdih iz skrajne različice salafizma/vahabizma; ker se je treba kljub vojaškemu in ozemeljskemu porazu Daiša še vedno boriti proti grožnji, ki jo predstavlja ta ideologija, in sicer z boljšim upravljanjem, izobraževanjem, zagotavljanjem storitev, prizadevanji za deradikalizacijo in polnim vključevanjem sunitske skupnosti v iraški politični proces; |
| --- | --- |

L.

ker Daiš, Al Kaida in podobno misleče teroristične organizacije črpajo navdih iz skrajne različice salafizma/vahabizma; ker se je treba kljub vojaškemu in ozemeljskemu porazu Daiša še vedno boriti proti grožnji, ki jo predstavlja ta ideologija, in sicer z boljšim upravljanjem, izobraževanjem, zagotavljanjem storitev, prizadevanji za deradikalizacijo in polnim vključevanjem sunitske skupnosti v iraški politični proces;

| M. | ker je v državi s 26 milijoni prebivalcev zdaj 11 milijonov ljudi, ki potrebujejo humanitarno pomoč, več kot 3 milijone notranje razseljenih Iračanov, med katerimi so številni v iraški regiji Kurdistan, in 246 000 beguncev iz Sirije; ker je zagotavljanje ekonomske podpore notranje razseljenim osebam za omogočanje njihovega preživetja bistvenega pomena za njihovo vrnitev; |
| --- | --- |

M.

ker je v državi s 26 milijoni prebivalcev zdaj 11 milijonov ljudi, ki potrebujejo humanitarno pomoč, več kot 3 milijone notranje razseljenih Iračanov, med katerimi so številni v iraški regiji Kurdistan, in 246 000 beguncev iz Sirije; ker je zagotavljanje ekonomske podpore notranje razseljenim osebam za omogočanje njihovega preživetja bistvenega pomena za njihovo vrnitev;

| N. | ker je ozemeljski poraz Daiša rezultat prizadevanj iraških oboroženih sil, ki jih podpira globalna koalicija proti Daišu, pa tudi različnih enot ljudske mobilizacije, pešmerg in drugih zavezniških sil; ker je kljub ozemeljskemu porazu Daiša v Iraku še vedno prisotna džihadistična grožnja, ki ogroža utrjevanje stabilnosti in varnosti v državi, zlasti vzdolž sirske meje; ker je treba za obnovo države in vključevanje iraške družbe preseči razlike na podlagi verskih meril z razpustitvijo enot ljudske mobilizacije in vključevanjem njihovih članov v skladu s potrebami države, saj brez tega ne bo mogoče vzpostaviti delujoče države, ki bo temeljila na demokraciji in pluralizmu; ker je iraški parlament leta 2016 sprejel zakon, s katerim so milice dejansko postale stalnica iraških varnostnih sil; ker je enotna, pluralna in demokratična iraška država predpogoj za stabilnost in razvoj države ter njenih državljanov; |
| --- | --- |

N.

ker je ozemeljski poraz Daiša rezultat prizadevanj iraških oboroženih sil, ki jih podpira globalna koalicija proti Daišu, pa tudi različnih enot ljudske mobilizacije, pešmerg in drugih zavezniških sil; ker je kljub ozemeljskemu porazu Daiša v Iraku še vedno prisotna džihadistična grožnja, ki ogroža utrjevanje stabilnosti in varnosti v državi, zlasti vzdolž sirske meje; ker je treba za obnovo države in vključevanje iraške družbe preseči razlike na podlagi verskih meril z razpustitvijo enot ljudske mobilizacije in vključevanjem njihovih članov v skladu s potrebami države, saj brez tega ne bo mogoče vzpostaviti delujoče države, ki bo temeljila na demokraciji in pluralizmu; ker je iraški parlament leta 2016 sprejel zakon, s katerim so milice dejansko postale stalnica iraških varnostnih sil; ker je enotna, pluralna in demokratična iraška država predpogoj za stabilnost in razvoj države ter njenih državljanov;

| 1. | pozdravlja sklenitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom; poziva, naj se v celoti izkoristijo njegovi mehanizmi, da bi se poglobile vezi med EU in Irakom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je sporazum o partnerstvu in sodelovanju ključen instrument za izvajanje strategije EU za Irak ter za krepitev našega sodelovanja pri obnovi, stabilizaciji in spravi na nacionalni in lokalni ravni z dolgoročno strategijo; poudarja pomen iraške odgovornosti v procesu vzpostavljanja demokratične, zvezne in pluralistične države, ki bo temeljila na spoštovanju človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja pobudo za organizacijo mednarodne konference za obnovo Iraka, ki je potekala 12. februarja 2018 v Kuvajtu; poziva EU in njene države članice, naj izpolnijo svoje zaveze glede finančne in tehnične pomoči; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja dejstvo, da je EU zavezana zagotavljanju dolgoročne pomoči in da je Irak opredelila kot pilotno državo, v kateri se bo bolje obravnavala in operacionalizirala humanitarno-razvojna povezava, da bi spodbudili prehod s humanitarne pomoči na dolgoročnejšo obnovo in stabilizacijo; opozarja, da OZN krizo v Iraku uvrščajo med nujne razmere 3. stopnje in da trenutno potrebuje pomoč 11 milijonov ljudi; zato poziva EU in države članice, naj najprej okrepijo svoja prizadevanja za nujno obravnavo osrednjih humanitarnih izzivov in potreb ljudi, zlasti v zvezi z več kot tremi milijoni notranje razseljenimi osebami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je revščina v državi vsesplošno razširjena in da so, čeprav je Irak država z zgornjim srednjim dohodkom, leta nasilja, konflikta in sektaštva občutno spodkopala napredek pri razvoju; poziva EU, naj razvojno pomoč prek ciljnih projektov usmeri v najbolj ranljive skupine in osebe, ki so najbolj potrebne pomoči, zlasti ženske in otroke, mlade, notranje razseljene prebivalce in begunce; |
| --- | --- |

5.

Prednostne naloge pri ukrepanju EU v Iraku

| 6. | poziva EU in njene države članice, naj ohranijo sedanjo humanitarno pomoč ter tako pomagajo Iračanom, ki so jih prizadeli konflikti, pri tem pa pomoč uporabijo kot sredstvo za utrjevanje upravljanja, demokracije in pravne države; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo celovit pregled finančne pomoči, ki so jo zagotovile, da bi se prepričali, da doseže tiste, ki so je potrebni; poudarja, da imajo vsi Iračani zakonsko pravico, da pridobijo osebne dokumente in da dostopajo do pomoči brez diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU, naj okrepi sodelovanje, da se pospešita stabilizacija in varnost na nedavno osvobojenih območjih in omogoči varna, premišljena, prostovoljna in dostojna vrnitev notranje razseljenih oseb; poziva, naj EU še naprej podpira iraške oblasti za zagotovitev demokratičnih volilnih procesov in pomaga iraški neodvisni visoki volilni komisiji pri njenih prizadevanjih, da bi notranje razseljenim osebam omogočila udeležbo na volitvah; spodbuja EU, naj zagotovi tehnično pomoč za krepitev iraških zmogljivosti pri odstranjevanju min in odpravljanju nevarnosti za eksplozije na osvobojenih območjih; poziva iraško vlado, naj si prizadeva za pospešitev postopkov registracije organizacij za odstranjevanje min; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Unijo in države članice, naj nemudoma nudijo finančno pomoč za obnovo prednostne infrastrukture in ponovno vzpostavitev nujnih javnih storitev, kot so dostop do vode in sanitarnih storitev, električne energije, izobraževanja in zdravstvene nege, da bi zagotovili osnovne življenjske standarde za prebivalstvo, okrepili podporo za civilno družbo in namenili prednost financiranju projektov, ki podpirajo akterje, ki spodbujajo odgovornost in demokratične spremembe; poziva države članice EU, naj podprejo proces načrtovanja obnove mest, ki bo omogočil sodelovanje državljanov v postopkih odločanja, povezanih z obnovo, da se zagotovi vključenost v urbanistično načrtovanje in obnovo, s ciljem povečati zaupanje med državljani in državo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo sredstva za obnovo enakomerno porazdelila med skupnosti, potrebne pomoči, ne glede na etnično ali versko opredelitev prejemnikov, ter da se bodo usmerjala prek zakonitih državnih agencij in ne prek poddržavnih akterjev; meni, da bi bilo mogoče uvesti finančno pomoč ter jo razdeliti med lokalne podjetnike in podjetja, da bi zagotovili kapital za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU, naj si močno prizadeva za spodbujanje nadaljnjega trajnega in konstruktivnega dialoga med osrednjo oblastjo in oblastmi iraškega regije Kurdistan, zlasti po referendumu v Kurdistanu septembra 2017, da bi se vzpostavili stabilni odnosi, ki bi zadovoljili obe strani, omogočilo vključujoče odločanje na najvišji ravni in v celoti spoštovale raznolikost države in pravice vseh delov iraške družbe, pa tudi načela iraške ustave ter enotnost, suverenost in ozemeljska celovitost Iraka; poudarja, da je treba vprašanje razmejitve kurdske regije in preostalega Iraka rešiti z dialogom s podporo OZN; meni, da bi morala Irak in avtonomna regionalna vlada Kurdistana imeti možnost, da izvažata nafto brez zunanjega vmešavanja; prav tako poziva EU, naj spodbuja tesnejše sodelovanje med zveznimi in lokalnimi organi za učinkovito obnovo države ter vzpostavitev dolgotrajne stabilnosti in mirnega sobivanja; poudarja, da mora iraška regija Kurdistan nujno izvesti potrebne politične in gospodarske reforme, se boriti proti korupciji in omogočiti delovanje novih strank ter zagotoviti resnične in konkurenčne volitve v regionalni parlament leta 2018; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da so med prehodom z nujne pomoči na razvoj prednostna področja razvojne pomoči dolgoročni pristop, stabilizacija, reforme ter izboljšave na področjih dobrega upravljanja in odgovornosti, izobraževanje in razvoj spretnosti, dostop do možnosti za preživljanje ter zagotavljanje zdravstvenih in temeljih socialnih storitev; poudarja tudi, kako pomembne so reforme za izboljšanje uravnoteženosti spolov in povečanje zastopanosti žensk v političnem življenju države; z veseljem pričakuje konkretne predloge o predvidenih ukrepih, s katerimi bi se odzvali na navedene potrebe, in poziva Komisijo, naj posreduje dokaze o rezultatih in učinkih, doseženih v sklopu večletnega okvirnega programa za obdobje 2014–2017; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža zaskrbljenost zaradi velike razdrobljenosti iraške družbe; poziva EU, naj v sodelovanju z misijo UNAMI in iraškimi oblastmi v celoti podpre delo komisije za nacionalno spravo na področju spodbujanja sprave med skupnostmi in procesa nacionalne sprave, ki ga vodi Irak, da bi se zagotovilo spoštovanje raznolikosti v Iraku in spodbudilo vključujoče in reprezentativno upravljanje na nacionalni in lokalni ravni, ki bi prispevalo h krepitvi skupnega občutka iraškega državljanstva; ugotavlja, da je treba zaradi potrebe po preprečevanju konfliktov in obravnavanju varnostnih izzivov, pa tudi zaradi potrebe po pobudah za spravo, mediacijo in dialog, močno povečati sredstva, ki so na voljo za take pobude, večinoma z uporabo instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru; pozdravlja priporočila iraških verskih voditeljev za iraško vlado, naj ustanovi svet visokih duhovnikov in strokovnjakov v Iraku, pošlje zahtevo iraškemu parlamentu, naj podpre zakon o kriminalizaciji ekstremističnih verskih govorov, ki podpihujejo sovraštvo in nasilje, in kaznovanju tistih, ki spodbujajo takšna dejanja, naj pregleda šolske programe ter se osredotoči na spravo in nacionalno državljanstvo, ne pa na sektaško identiteto; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spodbuja mednarodno skupnost in EU, naj zagotovita podporo za ohranitev raznolikosti etničnih, kulturnih in verskih identitet v Iraku; poziva, naj se v okviru iraške ustave preučijo možnosti priznavanja, zaščite in krepitve lokalnega samoupravljanja etničnih in verskih manjšin, ki živijo na območjih, kjer imajo močno zgodovinsko prisotnost in tam miroljubno sobivajo, na primer v gorovju Sindžar (jazidi) in na planoti Ninive (kaldejsko-sirsko-asirska ljudstva); poziva iraške oblasti, naj dovolijo Kurdom, kristjanom in jazidom, da se vrnejo na svoja prvotna območja prebivanja, in zagotovijo, da bo to varno zanje; |
| --- | --- |

12.

Politični dialog

| 13. | poziva EU, naj okrepi politični dialog z iraškimi oblastmi, da bi spodbudila spoštovanje človekovih pravic, krepitev demokratičnih institucij s pomočjo večjega spoštovanja pravne države, dobro upravljanje in učinkovit pravosodni sistem; v zvezi s tem poziva, naj se v tem dialogu prednost nameni odpravi smrtne kazni, in poziva iraške oblasti, naj takoj uvedejo moratorij zanjo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba podpreti razvoj iraške civilne družbe ter njeno polno politično zastopanost in sodelovanje v različnih reformnih procesih; vztraja, da je treba posebno pozornost nameniti zastopanosti žensk, mladih in pripadnikov vseh etničnih in verskih skupin iraške družbe, vključno s kristjani, šiitskimi in sunitskimi muslimani, jazidi in mandejci, Šabaki, Kurdi, Turkmenci in drugimi, katerih zahteve je treba obravnavati; istočasno poudarja, da je treba kot prednostno nalogo določiti uresničitev vključujočega nesektaškega političnega razreda, v katerem bodo zastopani vsi deli iraške družbe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva EU in države članice, naj ob upoštevanju pravnega reda EU na področju boja proti korupciji začnejo z iraškimi organi izvajati programe pravosodnega sodelovanja in izmenjavati dobre prakse ter učinkovita orodja za boj proti razširjeni korupciji in s tem zagotovitev pravične porazdelitve nacionalnega bogastva; poudarja pomen, ki ga ima EU pri svetovanju iraški vladi na področju varnosti in upravljanja z namenom zagotavljanja stabilnosti v Iraku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izreka pohvalo prispevku iraških oboroženih sil h globalnemu boju proti teroristični organizaciji Daiš; še naprej zagotavlja podporo obsežnim ukrepom za boj proti terorizmu, ki jih izvaja globalna koalicija za boj proti Daišu, organizaciji, ki še vedno predstavlja veliko grožnjo, kljub nedavnim vojaškim dosežkom v boju proti njej, ob zagotavljanju spoštovanja mednarodnega prava in človekovih pravic; se zaveda, da na boj proti terorizmu v Iraku močno vplivajo okoliščine, povezane z njim, kot je vojna v Siriji; poziva EU, naj vzpostavi dialog o vprašanjih, povezanih z bojem proti terorizmu, da bi se reformirala zakonodaja za boj proti terorizmu in okrepile zmogljivosti države za odzivanje na teroristične grožnje, ter naj sodeluje z iraškimi oblastmi v boju proti nekaznovanju vseh kaznivih dejanj, ki so usmerjena proti kateri koli skupini, bodisi etnični, verski ali drugi, v vseh njihovih oblikah; se zaveda, da je treba za boj proti terorizmu odpraviti njegove temeljne vzroke; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, naj spodbuja iraške oblasti, da sprejmejo nacionalno strategijo za obravnavo kaznivih dejanj, ki jih je zakrivil Daiš, ter pristopijo k Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodišča (MKS) in prostovoljno sprejmejo pristojnost MKS za pregledno in pravično preiskavo in zagotovitev odgovornosti za kršitve človekovih pravic, vojne zločine in zločine proti človeštvu, ki jih je zakrivil Daiš; poudarja potrebo po verodostojnem pregonu odgovornih za kazniva dejanja, ki jih je zakrivil Daiš, s smiselno udeležbo žrtev in vzpostavitvijo celovitega sodnega registra teh kaznivih dejanj; hkrati je zaskrbljen, da bi preširoko področje pregona lahko povzročilo dodatne krivice, kar bi oviralo prihodnjo spravo v skupnosti in ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba pri usposabljanju lokalnih medijskih akterjev o mirovnem novinarstvu zagotoviti obširno strokovno znanje na področju medijev in svobode izražanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj EU prizna odgovornost za državljane EU, ki so odpotovali v Irak, da bi sodelovali pri zločinih, ki jih je zakrivil Daiš, in ki bi morali biti podvrženi postopkom v skladu s pravno državo ter sojenju; poziva k vzpostavitvi jasnih postopkov med Irakom in zadevnimi državami članicami EU v zvezi z repatriacijo in pravno odgovornostjo vključenih oseb; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj podpre reformo pravosodnega sistema, zlasti prehodno pravosodno ureditev, da bi se zagotovila skladnost z mednarodnimi standardi dolžnega postopanja, poštenega sojenja in neodvisnosti sodstva ter nepristranskosti, da bi se zagotovila odgovornost znotraj vladnih struktur; prav tako poziva EU, naj sodeluje z iraškimi oblastmi v boju proti nekaznovanju vseh kaznivih dejanj, ki so usmerjena proti kateri koli skupini, bodisi etnični, verski ali drugi, v vseh njihovih oblikah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva iraške oblasti, naj namenijo prednost enakosti spolov ter odpravi vsega nasilja in diskriminacije nad ženskami in dekleti, vključno z nasiljem na podlagi spola; v zvezi s tem poudarja, da je treba odpraviti zakon, na podlagi katerega se obtoženi posilstva, spolnega napada, dejanja, ki velja za posilstvo v skladu z zakonom, ugrabitve ali podobnih dejanj, ne preganja, če se posiljevalec poroči z žrtvijo posilstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU, naj spodbuja dobre in konstruktivne odnose med Irakom in sosednjimi državami ter njegovo vlogo pri vzpostavitvi miru v regiji; poudarja, da Irak obsežno sodeluje z Združenimi državami in Iranom in je nedavno izboljšal odnose s Savdsko Arabijo, zaradi česar bi lahko Irak postal središče regionalnih prizadevanj za umirjanje napetosti; poziva vse udeležene strani k izvajanju točke 8 resolucije Varnostnega sveta OZN št. 598, ki poziva k vzpostavitvi regionalne varnostne ureditve med obalnimi državami Perzijskega zaliva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU, naj sodeluje z iraškimi oblastmi pri snovanju nacionalne strategije za ohranitev in izkop množičnih grobišč, da bi se ohranila množična grobišča na območjih nedavnih konfliktov, z namenom, da se izkopljejo in forenzično analizirajo človeški ostanki in s tem omogoči dostojen pokop ostankov žrtev ali njihova izročitev družinskim članom ter zagotovijo dokazi in omogočita preiskava in pregon domnevnih zločinov zoper človečnost; poziva tudi k ukrepom EU in njenih držav članic, da bi hitro oblikovale skupino strokovnjakov, ki bi poskušala zbrati vse dokaze v zvezi z morebitnimi potekajočimi mednarodnimi zločini, vključno z genocidom, kjer koli bi se ti zgodili, da bi se pripravil mednarodni pregon odgovornih za te zločine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k uvedbi svetovnega dneva spomina na žrtve terorističnih grozodejstev Daiša, Al Kaide in podobnih terorističnih organizacij; |
| --- | --- |

24.

Sektorsko sodelovanje

| 25. | poudarja, da mora proces obnove in stabilizacije spremljati usklajene politike gospodarskega in družbenega razvoja, ki bo vsem Iračanom koristil na trajnosten in vključujoč način; poziva EU, naj se z iraškimi oblastmi zavzema ne le za odpravo gospodarskega in proračunskega neravnovesja, ampak tudi za trajnostno in vključujočo gospodarsko rast, ki bo ustvarjala nova delovna mesta, zlasti za mlade, ter za vzpostavitev okvira za trgovino in ustvarjanje ugodnega okolja za naložbe; poziva EU, naj spodbuja in podpira Irak pri zagotavljanju možnosti mladim, ki se potem, ko jih je Daiš prisilno razselil, niso mogli formalno izobraževati, da dostopajo do programov formalnega izobraževanja, s katerimi bodo pridobili znanje in spretnosti za izboljšanje svojih možnosti zaposlitve; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EU, naj spodbuja in podpira Irak pri diverzifikaciji gospodarstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen, ker je v iraških šolah stopnja osipa med učenci obeh spolov visoka (organizacije civilne družbe navajajo, da je 60 % učencev, ki so se leta 2015 vpisali v osnovno šolo, šolanje medtem opustilo); poudarja, da je visoka stopnja pismenosti osrednjega pomena za gradnjo pozitivnega miru v okolju, v katerem divjajo konflikti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU, naj okrepi sodelovanje v sektorjih izobraževanja in za izvedbo reforme izobraževanja, da bi se zagotovil dostop do kakovostnega izobraževanja na vseh ravneh in za vse, zlasti mladoletnike; priznava problem pomanjkanja dostopa do šolanja za dekleta zaradi običajev, prepričanj v družbi, revščine in varnosti; poziva EU, naj spodbuja ozaveščanje o izobraževanju deklet in sodeluje z iraško vlado, da bi se stanje izboljšalo, saj je to bistveno za izboljšanje kakovosti njihovega življenja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva EU, naj zagotovi možnosti za sodelovanje na področju znanosti in raziskav, predvsem za sodelovanje in partnerstva med univerzami, zlasti kar zadeva program Erasmus+ in možnosti izmenjave na področju poučevanja in raziskav; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU, naj vzpostavi in okrepi sodelovanje na kulturnem področju, da bi zaščitila, ohranila in obnovila iraško umetniško in kulturno dediščino; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja začetek misije za podporo reformi varnostnega sektorja v Iraku (EUAM Irak), ki bo delovala na poziv iraških organov ter v okviru iraške varnostne strategije; upa, da bo to prispevalo h krepitvi javnih ustanov in omogočilo vzpostavitev nepristranskih in vključujočih policijskih sil; poudarja, da je reforma varnostnega sektorja v Iraku pomemben izziv, ki bi ga morala podpreti tudi OZN; poudarja potrebo po prizadevanjih za demobilizacijo milic in ponovno vključevanje borcev v okviru reforme varnostnega sektorja in prek prilagojenih programov ponovnega vključevanja, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, naj EU iraškim oblastem zagotovi tehnično pomoč za dobro upravljanje naravnih virov, boljše pobiranje davkov ter zmanjšanje nezakonitih finančnih tokov, s čimer bi zagotovili, da bo Irak srednjeročno sposoben sam financirati svoj razvoj ter zmanjšati neenakost med prebivalstvom in regijami; poudarja, da je treba dejavno svetovati zasebnemu sektorju in vlagateljem, da bi izboljšali tako tankočutnost glede konfliktov kot njihov prispevek k izgradnji miru in trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EU, naj v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju začne dialog z Irakom o vseh vidikih migracij ter ob upoštevanju potrebe po dolgoročnih, učinkovitih in izvedljivih rešitvah uvede na človekovih pravicah temelječ pristop za obravnavanje migracij, ki bo koristil tako državljanom tako EU kot Iraka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je Irak potencialno pomemben partner pri zagotavljanju obnove infrastrukture, povezane z energijo, ter večje diverzifikacije virov energije za Irak in virov dobave za EU; zato poziva EU, naj podpira Irak pri njegovem energetskem prehodu in sodeluje z njim pri vzpostavljanju skupnih projektov in izmenjavi dobrih praks in znanja na ključnih področjih energetske učinkovitosti, energije iz obnovljivih virov, okolja in učinkovitega upravljanja virov, vključno z vodo, s ciljem, da bi med drugim pospešili uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da konflikti in ekstremizem nesorazmerno vplivajo na ženske in dekleta, ki so bolj ranljiva za nasilje in zlorabe, vključno s spolnim nasiljem, mučenjem, trgovino z ljudmi, suženjstvom in porokami otrok; poudarja, da je treba obravnavati posebne humanitarne in razvojne potrebe žensk in deklet, zlasti v razseljenih skupnostih; poziva, naj EU v prizadevanjih za razvoj še odločneje spodbuja enakost med ženskami in moškimi ter krepitev vloge žensk, prav tako pa naj poudari vlogo žensk pri obnovi države in gradnji miru; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da so potrebne naložbe v iraško kmetijstvo, saj ima velik zaposlitveni potencial, prav tako pa je izjemno pomembno ponovno naseliti podeželska območja, v katerih prebivalstvo zaradi konfliktov vztrajno upada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja zavezanost Iraka pridružitvi Svetovni trgovinski organizaciji in poziva Komisijo, naj pomaga iraškim oblastem pri njihovih prizadevanjih za ponovno vključitev v svetovno gospodarstvo in trgovino; |
| --- | --- |

37.

Medinstitucionalni odnosi

| 38. | vztraja, da mora vsa pomoč, ki jo zagotavlja Unija, strogo izpolnjevati načela spoštovanja človekovih pravic in pravne države, ter da bo vseskozi predmet ocenjevanja, o rezultatih katerega je treba ustrezno obveščati Parlament v skladu s členom 113 Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | se zavezuje, da bo z iraškim parlamentom ustanovil odbor za parlamentarno sodelovanje, kot je predvideno v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, da bo lahko začel svojo dejavnost, kamor sodi tudi izvajanje projektov sodelovanja med EU in Irakom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | želi, da njegova skupina za podporo demokraciji in usklajevanje volitev Irak vključi na svoj seznam prednostnih držav za leto 2019 in pripravi programe za gradnjo zmogljivosti iraškega parlamenta; poziva Komisijo, naj podpre te programe; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Komisije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in predstavniškemu svetu Republike Irak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL L 204, 31.7.2012, str. 20.

(2)  UL C 440, 30.12.2015, str. 83.

(3)  UL C 35, 31.1.2018, str. 77.

(4)  UL C 215, 19.6.2018, str. 194.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0285.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/57

---

P8_TA(2018)0292

Zunanji strategiji EU proti zgodnjim in prisilnim porokam naproti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 Zunanji strategiji EU proti zgodnjim porokam in prisilnim porokam naproti – naslednji ukrepi (2017/2275(INI))

(2020/C 118/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2017 o preprečevanju porok otrok (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2017 o preprečevanju porok otrok (1),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, predvsem njenega člena 16, ter vseh drugih pogodb in instrumentov Združenih narodov o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, predvsem njenega člena 16, ter vseh drugih pogodb in instrumentov Združenih narodov o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 23 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 10(1) Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10(1) Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 20. novembra 1989, in njenih štirih temeljnih načel, tj. nediskriminacije (člen 2), otrokovih koristi (člen 3), preživetja, razvoja in zaščite (člen 6) ter udeležbe (člen 12), pa tudi svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 20. novembra 1989, in njenih štirih temeljnih načel, tj. nediskriminacije (člen 2), otrokovih koristi (člen 3), preživetja, razvoja in zaščite (člen 6) ter udeležbe (člen 12), pa tudi svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (2);

| — | ob upoštevanju člena 16 Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 16 Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o privolitvi za sklenitev zakonske zveze, minimalni starosti za sklenitev zakonske zveze in registraciji zakonske zveze, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o privolitvi za sklenitev zakonske zveze, minimalni starosti za sklenitev zakonske zveze in registraciji zakonske zveze,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov z dne 18. decembra 2014 in 19. decembra 2016 o zgodnjih in prisilnih porokah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov z dne 18. decembra 2014 in 19. decembra 2016 o zgodnjih in prisilnih porokah,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 29/8 z dne 2. julija 2015 o krepitvi prizadevanj za preprečevanje in odpravo porok otrok ter zgodnjih in prisilnih porok, resolucije št. 24/23 z dne 9. oktobra 2013 o krepitvi prizadevanj za preprečevanje in odpravljanje porok otrok, zgodnjih in prisilnih porok: izzivi, dosežki, najboljša praksa in vrzeli pri izvrševanju ter resolucije št. 35/16 z dne 22. junija 2017 o otroških, zgodnjih in prisilnih porokah v humanitarnih okoliščinah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 29/8 z dne 2. julija 2015 o krepitvi prizadevanj za preprečevanje in odpravo porok otrok ter zgodnjih in prisilnih porok, resolucije št. 24/23 z dne 9. oktobra 2013 o krepitvi prizadevanj za preprečevanje in odpravljanje porok otrok, zgodnjih in prisilnih porok: izzivi, dosežki, najboljša praksa in vrzeli pri izvrševanju ter resolucije št. 35/16 z dne 22. junija 2017 o otroških, zgodnjih in prisilnih porokah v humanitarnih okoliščinah,

| — | ob upoštevanju stališča, sprejetega na konferenci voditeljev držav in vlad Afriške unije junija 2015 v zvezi s porokami otrok, ki je potekala v Johannesburgu (Južna Afrika), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča, sprejetega na konferenci voditeljev držav in vlad Afriške unije junija 2015 v zvezi s porokami otrok, ki je potekala v Johannesburgu (Južna Afrika),

| — | ob upoštevanju skupnega splošnega stališča o preprečevanju otroških porok Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev (ACHPR) in Afriškega odbora strokovnjakov za pravice in dobrobit otrok (ACERWC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega splošnega stališča o preprečevanju otroških porok Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev (ACHPR) in Afriškega odbora strokovnjakov za pravice in dobrobit otrok (ACERWC),

| — | ob upoštevanju členov 32, 37 in 59(4) Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 32, 37 in 59(4) Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju poročila Sklada Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) iz leta 2012 z naslovom „Marrying Too Young – End Child Marriage (Premladi za poroko – odprava porok otrok)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sklada Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) iz leta 2012 z naslovom „Marrying Too Young – End Child Marriage (Premladi za poroko – odprava porok otrok)“,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 9,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015 o akcijskem načrtu za enakost spolov za obdobje 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015 o akcijskem načrtu za enakost spolov za obdobje 2016–2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic,

| — | ob upoštevanju temeljnih načel, določenih v sporočilu Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) iz leta 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih načel, določenih v sporočilu Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) iz leta 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012 (3); ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015 (4); ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 27. junija 2017 z naslovom „Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo: vmesni pregled – junij 2017“ (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet sprejel 25. junija 2012 (3); ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015 (4); ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 27. junija 2017 z naslovom „Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo: vmesni pregled – junij 2017“ (SWD(2017)0254),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije z dne 6. marca 2017 za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, naslovljenih „Ne zapostavljajmo nobenega otroka“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije z dne 6. marca 2017 za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, naslovljenih „Ne zapostavljajmo nobenega otroka“,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 7. junija 2017, ki poudarja zavezo Evropske unije za vključevanje človekovih pravic in enakosti med spoloma v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 7. junija 2017, ki poudarja zavezo Evropske unije za vključevanje človekovih pravic in enakosti med spoloma v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0187/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0187/2018),

| A. | ker so otroške, zgodnje in prisilne poroke huda kršitev človekovih pravic, zlasti pravic žensk, med drugim pravice do enakosti, neodvisnosti in telesne nedotakljivosti, izobraževanja ter svobode pred izkoriščanjem in diskriminacijo; ker ta problem ne obstaja samo v tretjih državah, temveč tudi v nekaterih državah članicah; ker je odprava porok te prakse ena izmed prednostnih nalog zunanjega delovanja EU na področju spodbujanja pravic žensk in človekovih pravic; ker so poroke mladoletnih otrok prepovedane z različnimi mednarodnimi listinami in zakoni, kot so konvencija OZN o otrokovih pravicah in njeni izbirni protokoli; ker imajo poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke zelo negativne učinke na fizično in duševno zdravje ter osebnostni razvoj zadevnih oseb in otrok, rojenih v taki zakonski zvezi, pa tudi na družbo kot celoto; ker so poroke otrok oblika prisilne poroke, saj otroci sami po sebi niso zmožni dati polne, prostovoljne in informirane privolitve k poroki ali njenemu času; ker so otroci zelo ranljiva skupina; |
| --- | --- |

A.

ker so otroške, zgodnje in prisilne poroke huda kršitev človekovih pravic, zlasti pravic žensk, med drugim pravice do enakosti, neodvisnosti in telesne nedotakljivosti, izobraževanja ter svobode pred izkoriščanjem in diskriminacijo; ker ta problem ne obstaja samo v tretjih državah, temveč tudi v nekaterih državah članicah; ker je odprava porok te prakse ena izmed prednostnih nalog zunanjega delovanja EU na področju spodbujanja pravic žensk in človekovih pravic; ker so poroke mladoletnih otrok prepovedane z različnimi mednarodnimi listinami in zakoni, kot so konvencija OZN o otrokovih pravicah in njeni izbirni protokoli; ker imajo poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke zelo negativne učinke na fizično in duševno zdravje ter osebnostni razvoj zadevnih oseb in otrok, rojenih v taki zakonski zvezi, pa tudi na družbo kot celoto; ker so poroke otrok oblika prisilne poroke, saj otroci sami po sebi niso zmožni dati polne, prostovoljne in informirane privolitve k poroki ali njenemu času; ker so otroci zelo ranljiva skupina;

| B. | ker je EU zavezana spodbujanju otrokovih pravic in ker poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke predstavljajo kršitev teh pravic; ker je EU zavezana celovitemu varstvu in spodbujanju otrokovih pravic v svoji zunanji politiki; |
| --- | --- |

B.

ker je EU zavezana spodbujanju otrokovih pravic in ker poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke predstavljajo kršitev teh pravic; ker je EU zavezana celovitemu varstvu in spodbujanju otrokovih pravic v svoji zunanji politiki;

| C. | ker se nobena zakonska zveza ne sme skleniti brez polne in svobodne privolitve obeh strani ali z osebo, ki je mlajša od minimalne starosti za poroko; |
| --- | --- |

C.

ker se nobena zakonska zveza ne sme skleniti brez polne in svobodne privolitve obeh strani ali z osebo, ki je mlajša od minimalne starosti za poroko;

| D. | ker so poroke otrok svetovni problem, ki presega države, kulture in vere; ker so otroške neveste prisotne v vseh regijah sveta, od Bližnjega vzhoda do Latinske Amerike, od Azije do Evrope in od Afrike do Severne Amerike; ker poroke otrok zadevajo tudi fante, vendar v precej manjšem obsegu kot dekleta; |
| --- | --- |

D.

ker so poroke otrok svetovni problem, ki presega države, kulture in vere; ker so otroške neveste prisotne v vseh regijah sveta, od Bližnjega vzhoda do Latinske Amerike, od Azije do Evrope in od Afrike do Severne Amerike; ker poroke otrok zadevajo tudi fante, vendar v precej manjšem obsegu kot dekleta;

| E. | ker je trenutno na svetu več kot 750 milijonov žensk, ki so se poročile pred dopolnjenim 18. letom, od tega 250 milijonov pred dopolnjenim 15. letom; ker je trenutno približno 40 milijonov deklet med 15. in 19. letom poročenih ali živi v paru; ker se vsako leto približno 15 milijonov deklet poroči pred dopolnjenim 18. letom, od tega 4 milijoni pred dopolnjenim 15. letom; ker se je okoli 156 milijonov fantov poročilo pred dopolnjenim 18. letom, od tega 25 milijonov pred dopolnjenim 15. letom; ker so otroške, zgodnje in prisilne poroke pogostejše v revnih in nerazvitih regijah; ker se število teh porok z rastjo svetovnega prebivalstva povečuje; ker je v nedavnem poročilu Unicefa ocenjeno, da se bo do leta 2050 pred dopolnjenim 18. starosti poročilo približno 1,2 milijarde deklet; ker je devet od desetih držav z najvišjo stopnjo porok otrok uvrščenih med nestabilne države; |
| --- | --- |

E.

ker je trenutno na svetu več kot 750 milijonov žensk, ki so se poročile pred dopolnjenim 18. letom, od tega 250 milijonov pred dopolnjenim 15. letom; ker je trenutno približno 40 milijonov deklet med 15. in 19. letom poročenih ali živi v paru; ker se vsako leto približno 15 milijonov deklet poroči pred dopolnjenim 18. letom, od tega 4 milijoni pred dopolnjenim 15. letom; ker se je okoli 156 milijonov fantov poročilo pred dopolnjenim 18. letom, od tega 25 milijonov pred dopolnjenim 15. letom; ker so otroške, zgodnje in prisilne poroke pogostejše v revnih in nerazvitih regijah; ker se število teh porok z rastjo svetovnega prebivalstva povečuje; ker je v nedavnem poročilu Unicefa ocenjeno, da se bo do leta 2050 pred dopolnjenim 18. starosti poročilo približno 1,2 milijarde deklet; ker je devet od desetih držav z najvišjo stopnjo porok otrok uvrščenih med nestabilne države;

| F. | ker so glavni vzroki za poroke otrok revščina, neizobraženost, trdovratne neenakosti med spoloma, stereotipi, prepričanje, da je zakonska zveza oblika zaščite, družinska čast ter neobstoj učinkovitega varstva pravic dečkov in deklic, pa tudi škodljive prakse, prepričanja, navade in diskriminacijska pravila; ker te dejavnike pogosto zaostrujejo omejene možnosti za kakovostno izobraževanje in priložnosti za delo, pa tudi zakoreninjeni socialni standardi glede otroških, zgodnjih in prisilnih porok; |
| --- | --- |

F.

ker so glavni vzroki za poroke otrok revščina, neizobraženost, trdovratne neenakosti med spoloma, stereotipi, prepričanje, da je zakonska zveza oblika zaščite, družinska čast ter neobstoj učinkovitega varstva pravic dečkov in deklic, pa tudi škodljive prakse, prepričanja, navade in diskriminacijska pravila; ker te dejavnike pogosto zaostrujejo omejene možnosti za kakovostno izobraževanje in priložnosti za delo, pa tudi zakoreninjeni socialni standardi glede otroških, zgodnjih in prisilnih porok;

| G. | ker so poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke povezane z visokim tveganjem zgodnjih in neželenih nosečnosti, visoko stopnjo umrljivosti mater in otrok, redkejšim načrtovanjem družin in neželenimi nosečnostmi z večjim zdravstvenim tveganjem ter neustreznimi ali neobstoječimi informacijami o spolnem in reproduktivnem zdravju, na splošno pa za dekleta pomenijo konec izobraževanja; ker se v nekaterih državah nosečnice in mlade matere ne smejo več šolati; ker poroke otrok lahko vodijo tudi do prisilnega dela, suženjstva in prostitucije; |
| --- | --- |

G.

ker so poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke povezane z visokim tveganjem zgodnjih in neželenih nosečnosti, visoko stopnjo umrljivosti mater in otrok, redkejšim načrtovanjem družin in neželenimi nosečnostmi z večjim zdravstvenim tveganjem ter neustreznimi ali neobstoječimi informacijami o spolnem in reproduktivnem zdravju, na splošno pa za dekleta pomenijo konec izobraževanja; ker se v nekaterih državah nosečnice in mlade matere ne smejo več šolati; ker poroke otrok lahko vodijo tudi do prisilnega dela, suženjstva in prostitucije;

| H. | ker se kljub konvenciji OZN o otrokovih pravicah, po kateri bi bilo treba spodbujati redno navzočnost pri pouku, veliko deklet ne šola zaradi številnih dejavnikov, na primer ker so šole nedostopne ali drage; ker žrtve otroških, zgodnjih in prisilnih porok trpijo nesorazmerno hude in vseživljenjske posledice in so zelo pogosto prikrajšane za možnost nadaljevanja izobraževanja, dekleta pa običajno opustijo šolanje med pripravami na poroko ali nemudoma po poroki; ker sta izobraževanje, vključno s spolno vzgojo, in usposabljanje učinkovit način za preprečevanje otroških, zgodnjih in prisilnih porok, saj prispevata k opolnomočenju, možnostim zaposlitve, svobodi izbire, pravici do odločanja o lastni usodi in dejavni udeležbi v družbi, posamezniki pa se lahko osvobodijo različnih oblik nadzora, ki škodijo njihovim pravicam, brez katerih je ekonomski, pravni, zdravstveni in družbeni položaj žensk in deklet, pa tudi razvoj družbe kot celote še naprej oviran; |
| --- | --- |

H.

ker se kljub konvenciji OZN o otrokovih pravicah, po kateri bi bilo treba spodbujati redno navzočnost pri pouku, veliko deklet ne šola zaradi številnih dejavnikov, na primer ker so šole nedostopne ali drage; ker žrtve otroških, zgodnjih in prisilnih porok trpijo nesorazmerno hude in vseživljenjske posledice in so zelo pogosto prikrajšane za možnost nadaljevanja izobraževanja, dekleta pa običajno opustijo šolanje med pripravami na poroko ali nemudoma po poroki; ker sta izobraževanje, vključno s spolno vzgojo, in usposabljanje učinkovit način za preprečevanje otroških, zgodnjih in prisilnih porok, saj prispevata k opolnomočenju, možnostim zaposlitve, svobodi izbire, pravici do odločanja o lastni usodi in dejavni udeležbi v družbi, posamezniki pa se lahko osvobodijo različnih oblik nadzora, ki škodijo njihovim pravicam, brez katerih je ekonomski, pravni, zdravstveni in družbeni položaj žensk in deklet, pa tudi razvoj družbe kot celote še naprej oviran;

| I. | ker vsako leto 17 milijonov mladoletnic rodi otroka, kar jih sili, da prevzamejo odgovornosti odraslih in ogroža njihovo zdravje, izobraževanje in ekonomske obete; ker poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke deklice izpostavljajo zgodnji nosečnosti, s tem pa precejšnjim tveganjem in težavam med nosečnostjo in porodom, zlasti zaradi nezadostne ali neobstoječe zdravniške oskrbe, celo v kakovostnih zdravstvenih domovih, kar pogosto privede do smrti in obolevnosti mater; ker so izpostavljene večjemu tveganju prenosljivih okužb, vključno z virusom HIV; ker so v državah z nizkimi in srednjimi dohodki zapleti v nosečnosti in pri porodu glavni vzrok smrti deklet v starosti od 15 do 19 let; ker je stopnja umrljivosti otrok, ki se rodijo najstniškim materam, 50 % višja in ker so bolj izpostavljeni motnjam v telesnem in umskem razvoju; ker lahko pogoste ali zgodnje nosečnosti povzročijo številne dolgoročne zdravstvene zaplete, pa tudi smrt; |
| --- | --- |

I.

ker vsako leto 17 milijonov mladoletnic rodi otroka, kar jih sili, da prevzamejo odgovornosti odraslih in ogroža njihovo zdravje, izobraževanje in ekonomske obete; ker poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke deklice izpostavljajo zgodnji nosečnosti, s tem pa precejšnjim tveganjem in težavam med nosečnostjo in porodom, zlasti zaradi nezadostne ali neobstoječe zdravniške oskrbe, celo v kakovostnih zdravstvenih domovih, kar pogosto privede do smrti in obolevnosti mater; ker so izpostavljene večjemu tveganju prenosljivih okužb, vključno z virusom HIV; ker so v državah z nizkimi in srednjimi dohodki zapleti v nosečnosti in pri porodu glavni vzrok smrti deklet v starosti od 15 do 19 let; ker je stopnja umrljivosti otrok, ki se rodijo najstniškim materam, 50 % višja in ker so bolj izpostavljeni motnjam v telesnem in umskem razvoju; ker lahko pogoste ali zgodnje nosečnosti povzročijo številne dolgoročne zdravstvene zaplete, pa tudi smrt;

| J. | ker poroke otroške, zgodnje in prisilne poroke pomenijo kršitev otrokovih pravic in obliko nasilja nad dekleti in dečki in ker imajo države kot take obveznost preiskati obtožbe, preganjati storilce in zagotoviti pravna sredstva žrtvam, ki so večinoma ženske in dekleta; ker je treba te poroke obsoditi in jih ni mogoče upravičiti s kulturnimi ali verskimi razlogi; ker otroške, zgodnje in prisilne poroke povečujejo tveganje nasilja na podlagi spola in so pogosto izvor družinskega in intimnega partnerskega nasilja, spolnih, telesnih, psiholoških, čustvenih in finančnih zlorab ter drugega ravnanja, ki škodi dekletom in ženskam, na primer pohabljanja ženskih spolnih organov in tako imenovanih zločinov iz časti, prav tako pa povečujejo izpostavljenost deklet in žensk diskriminaciji in nasilju na podlagi spola v njihovem celotnem življenju; |
| --- | --- |

J.

ker poroke otroške, zgodnje in prisilne poroke pomenijo kršitev otrokovih pravic in obliko nasilja nad dekleti in dečki in ker imajo države kot take obveznost preiskati obtožbe, preganjati storilce in zagotoviti pravna sredstva žrtvam, ki so večinoma ženske in dekleta; ker je treba te poroke obsoditi in jih ni mogoče upravičiti s kulturnimi ali verskimi razlogi; ker otroške, zgodnje in prisilne poroke povečujejo tveganje nasilja na podlagi spola in so pogosto izvor družinskega in intimnega partnerskega nasilja, spolnih, telesnih, psiholoških, čustvenih in finančnih zlorab ter drugega ravnanja, ki škodi dekletom in ženskam, na primer pohabljanja ženskih spolnih organov in tako imenovanih zločinov iz časti, prav tako pa povečujejo izpostavljenost deklet in žensk diskriminaciji in nasilju na podlagi spola v njihovem celotnem življenju;

| K. | ker se število otroških, zgodnjih in prisilnih porok precej poveča v obdobjih nestabilnosti, oboroženih spopadov ter naravnih in humanitarnih katastrof, med katerimi je zdravniška in psihološka obravnava pogosto pomanjkljiva, podobno kot možnosti izobraževanja in preživljanja, družbene mreže in storitve pa motene; ker so med nedavno migracijsko krizo nekateri starši, ki so želeli svoje otroke, zlasti hčere, zavarovati pred spolnim nasiljem oziroma so bili ti finančno breme za družino, ocenili, da nimajo druge možnosti, kot da jih poročijo pred dopolnjenim 18. letom v prepričanju, da jih bo to rešilo revščine; |
| --- | --- |

K.

ker se število otroških, zgodnjih in prisilnih porok precej poveča v obdobjih nestabilnosti, oboroženih spopadov ter naravnih in humanitarnih katastrof, med katerimi je zdravniška in psihološka obravnava pogosto pomanjkljiva, podobno kot možnosti izobraževanja in preživljanja, družbene mreže in storitve pa motene; ker so med nedavno migracijsko krizo nekateri starši, ki so želeli svoje otroke, zlasti hčere, zavarovati pred spolnim nasiljem oziroma so bili ti finančno breme za družino, ocenili, da nimajo druge možnosti, kot da jih poročijo pred dopolnjenim 18. letom v prepričanju, da jih bo to rešilo revščine;

| L. | ker so v istanbulski konvenciji poroke otrok opredeljene kot vrsta nasilja nad ženskami in ker konvencija zahteva kriminalizacijo prisile otroka v poroko in zvabljanja otroka v drugo državo z namenom prisile v zakon; ker je težava še toliko hujša, kadar žrtve nimajo dostopa do pravne, zdravstvene in socialne pomoči; ker mora to konvencijo ratificirati še 11 držav članic EU; |
| --- | --- |

L.

ker so v istanbulski konvenciji poroke otrok opredeljene kot vrsta nasilja nad ženskami in ker konvencija zahteva kriminalizacijo prisile otroka v poroko in zvabljanja otroka v drugo državo z namenom prisile v zakon; ker je težava še toliko hujša, kadar žrtve nimajo dostopa do pravne, zdravstvene in socialne pomoči; ker mora to konvencijo ratificirati še 11 držav članic EU;

| M. | ker zaradi narave otroških, zgodnjih ali prisilnih porok številni primeri ostanejo neprijavljeni, zlorabe pa prečkajo mednarodne in kulturne meje ter lahko pomenijo tudi trgovino z ljudmi, ki vodi v suženjstvo, izkoriščanje in/ali nadzor nad ljudmi; |
| --- | --- |

M.

ker zaradi narave otroških, zgodnjih ali prisilnih porok številni primeri ostanejo neprijavljeni, zlorabe pa prečkajo mednarodne in kulturne meje ter lahko pomenijo tudi trgovino z ljudmi, ki vodi v suženjstvo, izkoriščanje in/ali nadzor nad ljudmi;

| N. | ker je julija 2014 v Londonu potekalo prvo vrhovno srečanje deklet, katerega cilj je bil obuditi domača in mednarodna prizadevanja za odpravo pohabljanja ženskih spolnih organov ter otroških, zgodnjih in prisilnih porok znotraj generacije; |
| --- | --- |

N.

ker je julija 2014 v Londonu potekalo prvo vrhovno srečanje deklet, katerega cilj je bil obuditi domača in mednarodna prizadevanja za odpravo pohabljanja ženskih spolnih organov ter otroških, zgodnjih in prisilnih porok znotraj generacije;

| O. | ker sta preprečevanje vseh oblik nasilja nad dekleti in ženskami ter odzivanje nanj, vključno z otroškimi, zgodnjimi in prisilnimi porokami, med cilji akcijskega načrta EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020; |
| --- | --- |

O.

ker sta preprečevanje vseh oblik nasilja nad dekleti in ženskami ter odzivanje nanj, vključno z otroškimi, zgodnjimi in prisilnimi porokami, med cilji akcijskega načrta EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020;

| P. | ker bodo zakonske zveze otrok države v razvoju do leta 2030 stale več bilijonov dolarjev (5); |
| --- | --- |

P.

ker bodo zakonske zveze otrok države v razvoju do leta 2030 stale več bilijonov dolarjev (5);

| Q. | ker zgodnje in otroške poroke ostajajo tabu, ki ga je treba javno obravnavati, da bi končali vsakodnevno trpljenje deklic in mladostnic, ki so njihove žrtve, in nenehno kršenje njihovih človekovih pravic; ker eden od mogočih pristopov k temu vključuje podpiranje in širjenje dela novinarjev, umetnikov, fotografov in aktivistov, ki obravnavajo vprašanje zgodnjih porok; |
| --- | --- |

Q.

ker zgodnje in otroške poroke ostajajo tabu, ki ga je treba javno obravnavati, da bi končali vsakodnevno trpljenje deklic in mladostnic, ki so njihove žrtve, in nenehno kršenje njihovih človekovih pravic; ker eden od mogočih pristopov k temu vključuje podpiranje in širjenje dela novinarjev, umetnikov, fotografov in aktivistov, ki obravnavajo vprašanje zgodnjih porok;

| 1. | ugotavlja, da nekatere države članice EU še vedno dovoljujejo sklenitev zakonske zveze pri 16 letih s privolitvijo staršev; poziva zakonodajalce v državah članicah EU in tretjih državah, naj določijo, da je najnižja enotna starost za poroko 18 let, ter naj sprejmejo potrebne upravne, pravne in finančne ukrepe, s katerimi bo mogoče zagotavljati učinkovito izpolnjevanje te zahteve, na primer z registracijo porok in rojstev in zagotavljanjem, da bodo imela dekleta dostop do institucionalnih mehanizmov podpore, vključno s psihosocialnim svetovanjem, mehanizmi zaščite in priložnostmi za okrepitev ekonomske vloge; ponovno poudarja, da je treba otroške, zgodnje in prisilne poroke obravnavati kot resno kršitev človekovih pravic in temeljnih pravic prizadetih otrok, predvsem pravice, da svobodno izrazijo svojo privolitev, in pravice do integritete ter telesnega in duševnega zdravja, posredno pa tudi pravice do izobraževanja in uživanja vseh državljanskih in političnih pravic; obsoja takšne poroke in meni, da bi bilo treba vse te kršitve zakonodaje obravnavati na sorazmeren in učinkovit način; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da se je treba spopasti s številnimi vzroki za otroške, zgodnje in prisilne poroke, med katerimi so škodljive tradicije, zakoreninjena revščina, konflikti, običaji, posledice naravnih nesreč, stereotipi, nespoštovanje enakosti spolov ter pravic, zdravja in blaginje žensk in deklet, pomanjkanje možnosti za ustrezno izobraževanje ter neodločno odzivanje na ta pojav z zakonodajo in politikami s posebnim poudarkom na otrocih iz zapostavljenih skupnosti; v zvezi s tem poziva EU in države članice, naj v sodelovanju z Agencijo OZN za ženske, skladom OZN za otroke, skladom OZN za prebivalstvo ter drugimi partnerji opozarjajo na problematiko otroških, zgodnjih in prisilnih porok; poziva EU in države članice, naj uresničijo cilje agende za trajnostni razvoj do leta 2030, da bi se učinkoviteje borili proti škodljivim praksam, kot je pohabljanje ženskih spolnih organov, in kazensko preganjali storilce; podpira povečanje financiranja s strani EU in držav članic prek mehanizmov za razvojno pomoč, ki spodbujajo enakost spolov in izobraževanje, da bi izboljšali možnosti izobraževanja za dekleta in ženske ter priložnosti za njihovo sodelovanje pri razvoju skupnosti ter gospodarskem in političnem vodstvu, da bi tako odpravili vzroke za otroške, zgodnje in prisilne poroke; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da samo zakonska prepoved otroških, zgodnjih in prisilnih porok ne zagotavlja, da bo ta praksa opuščena; poziva EU in njene države članice, naj bolje usklajujejo in izboljšujejo izvajanje mednarodnih pogodb in zakonodaje, tudi prek diplomatskih odnosov z vladami in organizacijami tretjih držav, da bi obravnavali vprašanja v zvezi z otroškimi, zgodnjimi in prisilnimi porokami; poziva, da se naredi čim več za zakonsko prepoved teh porok in da se jo dopolni s širšo paleto zakonov in politik; se zaveda, da je treba v ta namen sprejeti in izvajati celovite in holistične politike, strategije in programe, vključno z razveljavitvijo diskriminacijskih zakonskih določb v zvezi s poroko in sprejetjem pozitivnih ukrepov za krepitev vloge deklet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so neenakost spolov, pomanjkanje spoštovanja do deklet in žensk ter vztrajanje pri kulturnih in družbenih tradicijah, ki podaljšujejo diskriminacijo deklet in žensk, ena največjih ovir v boju otroškim, proti zgodnjim in prisilnim porokam; prav tako priznava povezavo med otroškimi, zgodnjimi in prisilnimi porokami ter nasiljem iz časti, zato poziva, naj se tovrstni zločini ustrezno preiskujejo, osumljenci pa kazensko preganjajo; dodaja še, da so žrtve takšnega nasilja tudi dečki in mladi moški; poziva, da se te prakse obravnavajo v vseh ustreznih programih in političnih dialogih EU s partnerskimi državami, da bodo uvedeni mehanizmi za njihovo odpravljanje, prav tako pa se je treba z njimi spopasti prek izobraževanja in ozaveščanja v partnerskih državah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spodbuja k premisleku o tem, da je Evropska unija kot glavni spodbujevalec razvoja in človekovih pravic v svetu tista, ki mora prevzeti vodilno vlogo v sodelovanju z regionalnimi organizacijami in lokalnimi skupnostmi, če naj se celostno borimo proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam; poziva EU in države članice, naj sodelujejo z organi kazenskega pregona in pravosodnimi sistemi v tretjih državah ter zagotavljajo usposabljanje in tehnično pomoč, da bi pomagale pri sprejemanju in uveljavljanju zakonodaje, s katero bi prepovedali otroške, zgodnje in prisilne poroke, ter odpravljanju zakonov, družbenih standardov in kulturnih tradicij, ki ovirajo pravice in svoboščine deklet in žensk; poziva države članice, naj prispevajo k pobudam, kot je pobuda EU in OZN Spotlight, ki se osredotoča na odpravo vseh vrst nasilja zoper ženske in dekleta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zato poziva države članice EU, ki tega še niso storile, naj v svojo zakonodajo vpišejo popolno prepoved otroških, zgodnjih in prisilnih porok, izvršujejo kazensko zakonodajo in ratificirajo istanbulsko konvencijo; prav tako jih poziva, naj v sodelovanju s civilno družbo usklajujejo ukrepe v zvezi s tem; poudarja, kako pomembna je ustrezna in dolgoročna podpora za zatočišča za ženske, begunce ter otroke brez spremstva in razseljene otroke, tako da nihče ne bo ostal brez pomoči zaradi pomanjkanja sredstev; poziva države članice, naj uveljavljajo minimalno starost za sklenitev zakonske zveze, določeno z zakonodajo, in spremljajo razmere z zbiranjem po spolu razčlenjenih podatkov in dokazov o povezanih dejavnikih, da bodo lahko bolje ocenile razsežnost problema; poziva Komisijo, naj oblikuje evropsko podatkovno zbirko s podatki iz tretjih držav, da bo spremljala prisilne poroke; |
| --- | --- |

6.

| 7. | spodbuja Evropsko unijo, naj v okviru svoje zunanje politike in politike razvojnega sodelovanja partnerjem ponudi strateški sporazum in naj v ta namen zahteva, da:






  (a) | vse njene partnerske države prepovejo otroške, zgodnje in prisilne poroke, odpravijo zakonske vrzeli in izvršujejo zakonodajo v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic, vključno z razveljavitvijo vseh določb, ki bi lahko dovolile, opravičile ali omogočile te poroke, tudi tiste, ki osebam, ki zagrešijo posilstvo, spolno zlorabo, spolno izkoriščanje, ugrabitev, trgovino z ljudmi ali moderne oblike suženjstva, dovolijo, da se izognejo pregonu in kaznovanju s tem, da se poročijo s svojo žrtvijo, zlasti tako, da prekličejo ali spremenijo te zakone; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

vse njene partnerske države prepovejo otroške, zgodnje in prisilne poroke, odpravijo zakonske vrzeli in izvršujejo zakonodajo v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic, vključno z razveljavitvijo vseh določb, ki bi lahko dovolile, opravičile ali omogočile te poroke, tudi tiste, ki osebam, ki zagrešijo posilstvo, spolno zlorabo, spolno izkoriščanje, ugrabitev, trgovino z ljudmi ali moderne oblike suženjstva, dovolijo, da se izognejo pregonu in kaznovanju s tem, da se poročijo s svojo žrtvijo, zlasti tako, da prekličejo ali spremenijo te zakone;

| (b) | se bo ta prepoved po sprejemu zakonodaje spoštovala in izvajala v praksi na vseh ravneh in da bodo sprejeti celoviti in holistični programi in strategije z merljivimi večfaznimi cilji, da se otroške, zgodnje in prisilne poroke preprečijo in izkoreninijo, ter da bodo ti programi ustrezno financirani in ocenjeni, predvsem z zagotavljanjem pravnega varstva, mehanizmi za odgovornost in odpravo krivic; |
| --- | --- |

(b)

se bo ta prepoved po sprejemu zakonodaje spoštovala in izvajala v praksi na vseh ravneh in da bodo sprejeti celoviti in holistični programi in strategije z merljivimi večfaznimi cilji, da se otroške, zgodnje in prisilne poroke preprečijo in izkoreninijo, ter da bodo ti programi ustrezno financirani in ocenjeni, predvsem z zagotavljanjem pravnega varstva, mehanizmi za odgovornost in odpravo krivic;

| (c) | partnerske vlade izkažejo vztrajnost in politično voljo za odpravo porok otrok ter oblikujejo celovite zakonodajne okvire in akcijske načrte z jasnimi mejniki in roki za uvedbo ukrepov za preprečevanje porok otrok v različnih sektorjih, pa tudi ustvarijo politično, gospodarsko, družbeno, kulturno in državljansko okolje, ki bo ščitilo dekleta in ženske in jim omogočalo večjo vlogo ter podpiralo enakost spolov; |
| --- | --- |

(c)

partnerske vlade izkažejo vztrajnost in politično voljo za odpravo porok otrok ter oblikujejo celovite zakonodajne okvire in akcijske načrte z jasnimi mejniki in roki za uvedbo ukrepov za preprečevanje porok otrok v različnih sektorjih, pa tudi ustvarijo politično, gospodarsko, družbeno, kulturno in državljansko okolje, ki bo ščitilo dekleta in ženske in jim omogočalo večjo vlogo ter podpiralo enakost spolov;

| (d) | se namenijo potrebna sredstva za uresničitev tega cilja, pri čemer si je treba prizadevati za to, da bodo imeli dostop do tega sodelovanja vsi institucionalni akterji, kot so sodstvo, delavci v izobraževanju in zdravstvu, organi pregona, vodje skupnosti in verski voditelji in organizacije civilne družbe s področja boja proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam; |
| --- | --- |

(d)

se namenijo potrebna sredstva za uresničitev tega cilja, pri čemer si je treba prizadevati za to, da bodo imeli dostop do tega sodelovanja vsi institucionalni akterji, kot so sodstvo, delavci v izobraževanju in zdravstvu, organi pregona, vodje skupnosti in verski voditelji in organizacije civilne družbe s področja boja proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam;

| (e) | se zagotovi, da bo raven uradne razvojne pomoči, dodeljene vladnim organom, odvisna od prizadevanj države prejemnice za izpolnitev zahtev v zvezi s človekovimi pravicami, vključno z bojem proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam; |
| --- | --- |

(e)

se zagotovi, da bo raven uradne razvojne pomoči, dodeljene vladnim organom, odvisna od prizadevanj države prejemnice za izpolnitev zahtev v zvezi s človekovimi pravicami, vključno z bojem proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam;

| (f) | se UNFPA in Sklad Združenih narodov za otroke (UNICEF) vključita v tristransko sodelovanje, v okviru katerega bosta v boju proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam z izvajanjem v proračunih predvidenih nacionalnih akcijskih načrtov povezana z Evropsko unijo, njenimi državami članicami in njihovimi organizacijami civilne družbe s tega področja partnerskimi državami, pri čemer se da prednost zlasti programom in metodam, s katerimi bo mogoče preseči t. i. kulturne, verske in plemenske prakse, ki v resnici pomenijo predvsem najhujše kršitve pravic otrok in poseganje v dostojanstvo deklet; poziva, da se pri tem sodelovanju obravnava tudi povezano vprašanje nasilja iz časti; |
| --- | --- |

(f)

se UNFPA in Sklad Združenih narodov za otroke (UNICEF) vključita v tristransko sodelovanje, v okviru katerega bosta v boju proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam z izvajanjem v proračunih predvidenih nacionalnih akcijskih načrtov povezana z Evropsko unijo, njenimi državami članicami in njihovimi organizacijami civilne družbe s tega področja partnerskimi državami, pri čemer se da prednost zlasti programom in metodam, s katerimi bo mogoče preseči t. i. kulturne, verske in plemenske prakse, ki v resnici pomenijo predvsem najhujše kršitve pravic otrok in poseganje v dostojanstvo deklet; poziva, da se pri tem sodelovanju obravnava tudi povezano vprašanje nasilja iz časti;

| (g) | se pri izvajanju teh programov kot podlaga uporabijo ustrezne konvencije in besedila, pa tudi neposredni cilji, sprejeti z resolucijo generalne skupščine Združenih narodov z dne 25. septembra 2015 v okviru programa trajnostnega razvoja do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilj 3 (poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih), cilj 4 (vsem enakopravno zagotoviti kakovostno izobrazbo ter spodbujati možnosti vseživljenjskega učenja za vsakogar) in cilj 16 (spodbujati miroljubne in vključujoče družbe za doseganje trajnostnega razvoja, vsem omogočiti dostop do pravosodja in vzpostaviti dobro delujoče, odgovorne in vključujoče institucije na vseh ravneh), še posebej pa odprava zlorab, izkoriščanja, preprodaje in vseh oblik nasilja nad otroki in njihovega mučenja; |
| --- | --- |

(g)

se pri izvajanju teh programov kot podlaga uporabijo ustrezne konvencije in besedila, pa tudi neposredni cilji, sprejeti z resolucijo generalne skupščine Združenih narodov z dne 25. septembra 2015 v okviru programa trajnostnega razvoja do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilj 3 (poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih), cilj 4 (vsem enakopravno zagotoviti kakovostno izobrazbo ter spodbujati možnosti vseživljenjskega učenja za vsakogar) in cilj 16 (spodbujati miroljubne in vključujoče družbe za doseganje trajnostnega razvoja, vsem omogočiti dostop do pravosodja in vzpostaviti dobro delujoče, odgovorne in vključujoče institucije na vseh ravneh), še posebej pa odprava zlorab, izkoriščanja, preprodaje in vseh oblik nasilja nad otroki in njihovega mučenja;

| (h) | se pri izvajanju teh programov upošteva tudi cilj trajnostnega razvoja št. 5 (doseči enakost spolov in okrepiti vlogo žensk in deklet), vključno z možnostjo načrtovanja družine in celotnim naborom javnih in splošnih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, tudi sodobno kontracepcijo ter varnim in zakonitim splavom za dekleta; glede na to poziva Komisijo in države članice, naj podprejo gibanje SheDecides in se zavežejo dodatnemu financiranju mednarodne pomoči za spolno in reproduktivno zdravstveno varstvo, vključno z varnim splavom in informacijami o njem, s čimer bodo nasprotovale svetovni prepovedi financiranja nevladnih organizacij, ki zagovarjajo splav („global gag rule“), ki jo je vlada ZDA znova uvedla v začetku leta 2017; |
| --- | --- |

(h)

se pri izvajanju teh programov upošteva tudi cilj trajnostnega razvoja št. 5 (doseči enakost spolov in okrepiti vlogo žensk in deklet), vključno z možnostjo načrtovanja družine in celotnim naborom javnih in splošnih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, tudi sodobno kontracepcijo ter varnim in zakonitim splavom za dekleta; glede na to poziva Komisijo in države članice, naj podprejo gibanje SheDecides in se zavežejo dodatnemu financiranju mednarodne pomoči za spolno in reproduktivno zdravstveno varstvo, vključno z varnim splavom in informacijami o njem, s čimer bodo nasprotovale svetovni prepovedi financiranja nevladnih organizacij, ki zagovarjajo splav („global gag rule“), ki jo je vlada ZDA znova uvedla v začetku leta 2017;

| (i) | se vprašanja otroških, zgodnjih in prisilnih porok načnejo v potekajočem dialogu med posebnim predstavnikom EU za človekove pravice Stavrosom Lambrinidisom in tretjimi državami; spodbuja Komisijo in države članice, naj v programe za vzpostavljanje miru in obnovo po konfliktih vključijo vidik spola, razvijejo programe za ekonomsko preživljanje in izobraževanje deklet in žensk, ki so žrtve zgodnjih in pod prisilo sklenjenih zakonskih zvez, ter jim olajšajo dostop do zdravstvenih in reproduktivnih storitev na območjih, ki so jih prizadeli konflikti; |
| --- | --- |

(i)

se vprašanja otroških, zgodnjih in prisilnih porok načnejo v potekajočem dialogu med posebnim predstavnikom EU za človekove pravice Stavrosom Lambrinidisom in tretjimi državami; spodbuja Komisijo in države članice, naj v programe za vzpostavljanje miru in obnovo po konfliktih vključijo vidik spola, razvijejo programe za ekonomsko preživljanje in izobraževanje deklet in žensk, ki so žrtve zgodnjih in pod prisilo sklenjenih zakonskih zvez, ter jim olajšajo dostop do zdravstvenih in reproduktivnih storitev na območjih, ki so jih prizadeli konflikti;

| 8. | meni, da je treba nujno ustvariti prostor za spoštljiv dialog z voditelji skupnosti in ozavestiti splošno javnost in še posebej ogrožene osebe, pri čemer se je treba v boju proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam opreti na neposredne kampanje za izobraževanje in ozaveščanje ter na družbena omrežja in nove medije; zato poziva k razvoju horizontalnih vladnih, pravnih, družbenih in diplomatskih ukrepov za preprečevanje te prakse; meni, da je treba v lokalnih skupnostih nujno sodelovati z osrednjimi deležniki, kot so dijaki in dijakinje, učitelji, starši, vodje skupnosti in verski voditelji, in sicer prek programov, ki jih organizirajo te skupnosti, ali s posebnimi programi ozaveščanja, da se bodo te skupnosti bolje zavedale negativnih posledic otroških porok za otroke, družine in skupnosti, obstoječe zakonodaje o otroških porokah in neenakosti spolov ter načinov, kako pridobiti finančna sredstva za reševanje tega problema; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je povečevanje vpliva žensk in deklet z izobraževanjem, družbeno podporo in gospodarskimi priložnostmi ključno orodje za boj proti tem praksam; priporoča, naj EU spodbuja in varuje enake pravice za ženske in dekleta, kar zadeva izobraževanje, s posebnim poudarkom na brezplačnem visokokakovostnem osnovno- in srednješolskem izobraževanju, vključevanju spolne vzgoje v šolske programe ter finančnih spodbudah spodbudami za družine deklic in/ali pomoči za vpis v šolo in dokončanje šolanja; poudarja, da je treba begunskim otrokom omogočiti neoviran dostop do izobraževanja ter spodbuditi njihovo integracijo in vključevanje v nacionalne izobraževalne sisteme; se zaveda, da je treba podpreti in zaščititi vse tiste, ki jim grozi otroška, zgodnja ali prisilna poroka ali jo že imajo za seboj, vključno z izobraževanjem, psihološko in socialno podporo, stanovanji in drugimi visokokakovostnimi socialnimi storitvami ter zdravstvenimi storitvami in oskrbo na področju duševnega, spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Evropsko unijo, naj poskrbi, da bo zagotovljeno usposabljanje za vladne uradnike, vključno z diplomati, socialne delavce, verske voditelje in voditelje skupnosti, zaposlene v organih kazenskega pregona in pravosodnih sistemih tretjih držav, učitelje in vzgojitelje ter druge uslužbence, ki so v stiku z morebitnimi žrtvami, tako da se bodo lahko odzivali na primere otroških porok in nasilja na podlagi spola, da bodo bolje odkrivali deklice in dečke, izpostavljene otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam, nasilju v družini, spolnemu nasilju in drugim praksam, ki spodkopavajo človekove pravice in dostojanstvo, ter jim pomagali in da bodo sposobni učinkovito ukrepati ter zagotoviti spoštovanje pravic in dostojanstva teh posameznikov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Evropsko unijo, naj zagotovi usposabljanje za organe pregona, da bodo sposobni bolje zagotoviti spoštovanje pravic deklet, izpostavljenih prisilnim in zgodnjim porokam, nasilju v družini, tveganju posilstva ter drugi praksi ali poseganju v človekovo dostojanstvo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj migrantskim ženskam in dekletom podelijo nevezano dovoljenje za bivanje, ki ne bo odvisno od statusa njihovega soproga ali partnerja, zlasti če gre za žrtve fizičnega in psihološkega nasilja, vključno s pod prisilo sklenjeno ali dogovorjeno zakonsko zvezo, in naj zagotovijo, da bodo za njihovo zaščito izkoriščeni vsi upravni ukrepi, med drugim učinkovit dostop do mehanizmov pomoči in zaščite; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj razmislijo o podpori in poostritvi zaščitnih ukrepov v tretjih državah, kot so varne hiše, ter možnostih pravne, zdravstvene in po potrebi konzularne pomoči za žrtve otroških, zgodnjih in prisilnih porok; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se zaveda, da mora biti Evropska unija, ki visoko ceni človekove pravice in temeljne vrednote, med njimi spoštovanje človekovega dostojanstva, na ravni držav članic vsekakor povsem neoporečna, ter poziva Komisijo, naj začne obširno kampanjo ozaveščanja in naj eno od evropskih let posveti boju proti otroškim, zgodnjim in prisilnim porokam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odločno podpira delo svetovnega partnerstva Girls Not Brides, ki se bori proti porokam otrok in skuša deklicam omogočiti, da izkoristijo ves svoj potencial; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja potekajočo kampanjo Afriške unije za izkoreninjenje otroških porok in delo organizacij, kot je Royal Commonwealth Society, ki se zavzemajo za odločnejše ukrepe zoper otroške poroke in neenakost spolov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je nujno treba obveščati in izobraževati moške in fante ter pridobiti njihovo podporo za ukrepe spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami otrok in žensk; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Združenim narodom. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0379.

(2)  UL C 289, 9.8.2016, str. 57.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata /EN/foraff/131181.pdf

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_action_plan_on_human_ rights_and_democracy_en_2.pdf

(5)  Wodon, Quentin T.; Male, Chata; Nayihouba, Kolobadia Ada; Onagoruwa, Adenike Opeoluwa; Savadogo, Aboudrahyme; Yedan, Ali; Edmeades, Jeff; Kes, Aslihan; John, Neetu; Murithi, Lydia; Steinhaus, Mara; Petroni, Suzanne, Economic Impacts of Child Marriage: Global Synthesis Report, Washington, D.C., Skupina Svetovne banke, 2017.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/65

---

P8_TA(2018)0293

Opredelitev malih in srednjih podjetij

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o opredelitvi malih in srednjih podjetij (2018/2545(RSP))

(2020/C 118/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2003/361/EC z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2003/361/EC z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo (COM(2011)0078) in s tem povezane resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo (COM(2011)0078) in s tem povezane resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (4),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 15. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 15. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Naslednji na čelu Evrope: pobuda za zagon in razširitev podjetij (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Naslednji na čelu Evrope: pobuda za zagon in razširitev podjetij (COM(2016)0733),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o opredelitvi malih in srednjih podjetij (O-000050/2018 – B8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o opredelitvi malih in srednjih podjetij (O-000050/2018 – B8-0031/2018),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za industrijo, raziskave in energetiko,

| — | ob upoštevanju člena 128 ter člena 123(2) do (8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128 ter člena 123(2) do (8) Poslovnika,

| A. | ker 23 milijonov malih in srednjih podjetij v Uniji, kar je približno 99 % vseh podjetij, zaposluje skoraj dve tretjini evropskega aktivnega prebivalstva in zagotavlja več kot 90 milijonov delovnih mest in ustvarja dodano vrednost v višini 3,9 bilijona EUR; ker ta podjetja odločilno prispevajo h gospodarski rasti, socialni koheziji ter ustvarjanju in ohranjanju trajnostnih in visokokakovostnih delovnih mest ter so ključni dejavniki za energetski prehod, boj proti podnebnim spremembam ter konkurenčnost EU na področju zelene tehnologije, pa tudi glavni vir inovacij EU; |
| --- | --- |

A.

ker 23 milijonov malih in srednjih podjetij v Uniji, kar je približno 99 % vseh podjetij, zaposluje skoraj dve tretjini evropskega aktivnega prebivalstva in zagotavlja več kot 90 milijonov delovnih mest in ustvarja dodano vrednost v višini 3,9 bilijona EUR; ker ta podjetja odločilno prispevajo h gospodarski rasti, socialni koheziji ter ustvarjanju in ohranjanju trajnostnih in visokokakovostnih delovnih mest ter so ključni dejavniki za energetski prehod, boj proti podnebnim spremembam ter konkurenčnost EU na področju zelene tehnologije, pa tudi glavni vir inovacij EU;

| B. | ker je 90 % malih in srednjih podjetij v EU in 93 % vseh podjetij v EU v nefinančnem sektorju mikropodjetij, ki prispevajo največji delež dodane vrednosti in delovnih mest med malimi in srednjimi podjetji, saj zaposlujejo približno 30 % delovne sile EU, in jim je treba zato nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

B.

ker je 90 % malih in srednjih podjetij v EU in 93 % vseh podjetij v EU v nefinančnem sektorju mikropodjetij, ki prispevajo največji delež dodane vrednosti in delovnih mest med malimi in srednjimi podjetji, saj zaposlujejo približno 30 % delovne sile EU, in jim je treba zato nameniti posebno pozornost;

| C. | ker so upravne obremenitve in finančne ovire za mala in srednja podjetja v primerjavi z večjimi podjetji nesorazmerno velike, kar ovira njihovo konkurenčnost, izvoz in ustvarjanje delovnih mest; ker so ta podjetja na ravni EU in držav članic ter regionalni in lokalni ravni sicer deležna posebne podpore, vključno s finančnimi možnostmi in poenostavljenimi postopki, vendar bi si lahko poleg političnih obljub bolj prizadevali za to, da bi ustvarili enostavnejše okolje, ki bo tem podjetjem prijazno; |
| --- | --- |

C.

ker so upravne obremenitve in finančne ovire za mala in srednja podjetja v primerjavi z večjimi podjetji nesorazmerno velike, kar ovira njihovo konkurenčnost, izvoz in ustvarjanje delovnih mest; ker so ta podjetja na ravni EU in držav članic ter regionalni in lokalni ravni sicer deležna posebne podpore, vključno s finančnimi možnostmi in poenostavljenimi postopki, vendar bi si lahko poleg političnih obljub bolj prizadevali za to, da bi ustvarili enostavnejše okolje, ki bo tem podjetjem prijazno;

| D. | ker se približno 100 pravnih aktov Unije nanaša na opredelitev malih in srednjih podjetij, in sicer v prvi vrsti na področju politike konkurence, zakonodaje o finančnih trgih ter strukturnih sredstev, sredstev za raziskave in inovacije, pa tudi v delovni zakonodaji, zakonodaji na področju okolja, energije, varstva potrošnikov in socialne varnosti ter na primer v sekundarnih pravnih aktih Unije o REACH in direktivi o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

D.

ker se približno 100 pravnih aktov Unije nanaša na opredelitev malih in srednjih podjetij, in sicer v prvi vrsti na področju politike konkurence, zakonodaje o finančnih trgih ter strukturnih sredstev, sredstev za raziskave in inovacije, pa tudi v delovni zakonodaji, zakonodaji na področju okolja, energije, varstva potrošnikov in socialne varnosti ter na primer v sekundarnih pravnih aktih Unije o REACH in direktivi o energetski učinkovitosti;

| E. | ker je usklajeno pravno okolje z jasnimi pravili ugodno za vsa podjetja in ker je stroga opredelitev malih in srednjih podjetij sredstvo, s katerim bi lahko omilili tržne pomanjkljivosti ter težave, povezane s konkurenco med podjetji, ki se razlikujejo v velikosti, količini sredstev in poslovnih modelih; |
| --- | --- |

E.

ker je usklajeno pravno okolje z jasnimi pravili ugodno za vsa podjetja in ker je stroga opredelitev malih in srednjih podjetij sredstvo, s katerim bi lahko omilili tržne pomanjkljivosti ter težave, povezane s konkurenco med podjetji, ki se razlikujejo v velikosti, količini sredstev in poslovnih modelih;

| F. | ker Komisija redno spremlja izvajanje opredelitve malih in srednjih podjetij v EU; ker je bila ta opredelitev že večkrat ocenjena (leta 2006, 2009 in nazadnje 2012), pri čemer je bilo ugotovljeno, da njena večja revizija ni potrebna; |
| --- | --- |

F.

ker Komisija redno spremlja izvajanje opredelitve malih in srednjih podjetij v EU; ker je bila ta opredelitev že večkrat ocenjena (leta 2006, 2009 in nazadnje 2012), pri čemer je bilo ugotovljeno, da njena večja revizija ni potrebna;

| G. | ker medsektorska vrednostna veriga za mala in srednja podjetja omogoča zmanjšanje institucionalnih, tehničnih in birokratskih ovir in ker so za vzpostavitev mreže med podjetji potrebne učinkovite podporne politike; |
| --- | --- |

G.

ker medsektorska vrednostna veriga za mala in srednja podjetja omogoča zmanjšanje institucionalnih, tehničnih in birokratskih ovir in ker so za vzpostavitev mreže med podjetji potrebne učinkovite podporne politike;

| H. | ker mora opredelitev malih in srednjih podjetij prispevati k lažjemu ustvarjanju delovnih mest, izboljšanju delovnih pogojev in varnosti ter zmanjšanju morebitnih zlorab na najnižjo možno raven; |
| --- | --- |

H.

ker mora opredelitev malih in srednjih podjetij prispevati k lažjemu ustvarjanju delovnih mest, izboljšanju delovnih pogojev in varnosti ter zmanjšanju morebitnih zlorab na najnižjo možno raven;

Opredelitev malih in srednjih podjetij

Dejavnosti Komisije

| 1. | pozdravlja začetno oceno učinka, ki jo je izvedla Komisija, in se strinja s tem, da se posebna pozornost nameni podjetjem, ki potrebujejo podporo in enostavne predpise, da bi se poenostavilo načrtovanje in izboljšala pravna varnost za mala in srednja podjetja; v zvezi s tem pozdravlja, da je Komisija izvedla javno posvetovanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da bi bilo treba ohraniti prožnost iz priporočila iz leta 2003 glede na značilnosti tega strateškega instrumenta in razlike med malimi in srednjimi podjetji in državami članicami; je prepričan, da bi bilo treba splošno strukturo opredelitve ohraniti in jo uporabljati z ustrezno kombinacijo že opredeljenih meril; |
| --- | --- |

2.

Ponovna ocena opredelitve malih in srednjih podjetij

| 3. | poziva Komisijo, naj prepreči, da bi veliki akterji izoblikovali umetne podjetniške strukture z namenom, da bi izkoristili opredelitev malih in srednjih podjetij, kar bi lahko privedlo do tega, da bi bila razpoložljiva podpora neupravičeno bolj razpršena in tako ne bi bila na voljo tistim malim in srednjim podjetjem, ki jo potrebujejo; poudarja, da bi bilo treba opredelitev malih in srednjih podjetij vedno prilagoditi v korist teh podjetij in tako, da bi lažje dostopali do javne podpore; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj preuči možnost posodobitve opredelitve malih in srednjih podjetij, pri čemer naj tudi upošteva svoje gospodarske napovedi v zvezi z inflacijo in produktivnost delovne sile, da je v naslednjih nekaj letih ne bo treba spet prilagajati; meni, da bi morale biti prilagoditve te opredelitve v prihodnje takšne, da opredelitve ne bi bilo treba spreminjati na dolgi rok; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je število zaposlenih splošno uveljavljeno merilo in bi moralo še naprej biti glavno merilo; priznava, da ima to merilo določene omejitve v smislu natančnosti za primerjavo na ravni EU, zato meni, da sta za opredelitev pomembni merili tudi promet in bilančna vsota; poleg tega poudarja pomen ustreznega priznavanja zagonskih podjetij in mikropodjetij, zato bi bilo treba uporabljati kratico MMSP; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba pojasniti pojma „povezano podjetje“ in „partnersko podjetje“ ter status malih in srednjih podjetij v primeru združitve; meni, da je nujno treba poenostaviti postopke in veljavne predpise ter zmanjšati birokracijo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj poenostavi veljavne predpise; meni, da v primeru, da zagonska podjetja sodelujejo s skupnimi podjetji, podjetij, povezanih s skupnimi podjetji, ne bi smeli upoštevati pri oceni statusa MSP pod pogojem, da ne gre za umetno podjetniško strukturo in da ni nadaljnje povezave med zagonskim podjetjem in povezanimi podjetji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj podpre združevanje podjetij, zlasti grozdov in poslovnih mrež, da se spodbudi racionalizacija stroškov in izboljša izmenjava strokovnega znanja in izkušenj, s posebnim poudarkom na inovacijah proizvodov/storitev in procesov; |
| --- | --- |

7.

Druga vprašanja v zvezi z opredelitvijo malih in srednjih podjetij

| 8. | podpira pobudo Komisije za zagon in razširitev podjetij; meni, da je spodbujanje podjetništva pomembno za gospodarsko rast v Uniji; pozdravlja uvedbo dvoletnega prehodnega obdobja, v katerem bi na primer hitrorastoča podjetja ohranila status MSP; poziva, naj se oceni, ali je treba to obdobje podaljšati; poziva Komisijo, naj podjetnikom, zagonskim podjetjem ter malim in srednjim še naprej pomaga pri pobudah za zbiranje sredstev, tudi novih, kot je množično financiranje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi lahko z instrumenti gospodarske diplomacije na ravni Unije, kot je na primer misija za rast, bolje reševali izzive in izkoriščali priložnosti v gospodarstvu na globalni ravni; poziva Komisijo, naj si v okviru strategije EU na področju industrijske politike bolj prizadeva na tem področju in pri tem ne podvaja struktur; v zvezi s tem poziva, naj se oblikuje kazalnik o potencialni rasti izvoza glede na velikost podjetja, da se izboljšajo podatki in zgledi najboljše prakse v zvezi z možnostmi za internacionalizacijo in mednarodno konkurenčnostjo malih in srednjih podjetij, in naj se malim in srednjim podjetjem z velikim izvoznim potencialom zagotovi dodatna podpora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je zaskrbljen, ker oblikovalci politike podjetjem, ki sicer ne ustrezajo več opredelitvi malih in srednjih podjetij, a imajo še vedno tipično strukturo srednjega podjetja, t. i. podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, namenjajo premalo pozornosti, čeprav ta podjetja s svojo produktivnostjo veliko prispevajo k zaposlovanju in rasti; zato poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe ločene opredelitve teh podjetij, da bo mogoče zanje sprejeti usmerjene ukrepe, obenem pa se opredelitev malih in srednjih podjetij ne bo razširila do te mere, da bi to škodilo njenemu prvotnemu cilju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da poleg malih in srednjih podjetij, samostojnih podjetnikov in velikih podjetij tudi podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo prispevajo k zaposlovanju in rasti, zlasti zaradi svoje produktivnosti, zato si zaslužijo, da jim namenimo ustrezno pozornost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj poleg prednostnih ukrepov EU za mala in srednja podjetja preuči možnost za sprejetje pobude za finančna sredstva, ki bi zajemala dostop do sodelovanja na področju raziskav, strategije za digitalizacijo in razvoj izvoznih trgov; |
| --- | --- |

12.

Obveznosti poročanja, statistični podatki, študije in ocene učinka

| 13. | meni, da bi morali v programu COSME, devetem okvirnem programu in programih strukturnih skladov tudi v naslednjem finančnem okviru namenjati dovolj sredstev v podporo malim in srednjim podjetjem, ki si prizadevajo za inovacije in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba v okviru tekočih pogajanj o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije ohraniti jasno skupno opredelitev malih in srednjih podjetij, saj so ta podjetja opredeljena v pravu EU in imajo pogosto poseben status v trgovinskih sporazumih Unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj podrobno preuči morebitne učinke opredelitve malih in srednjih podjetij na gospodarski razvoj in učinke vezave, ki se kažejo tako, da podjetja načrtno ne rastejo, da bi se izognila upravnim obremenitvam in drugim obveznostim, ki bi jih imela, če bi izgubila status malega in srednjega podjetja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da mala lokalna podjetja, ki zagotavljajo javne storitve in izpolnjujejo merila za mala in srednja podjetja, opravljajo pomembno nalogo za javne skupnosti in so globoko ukoreninjena v lokalno poslovno okolje ter med drugim ustvarjajo prave pogoje za rast vseh drugih malih in srednjih podjetij; ugotavlja, da javno lastništvo nujno ne pomeni finančne ali regulativne podpore javnega subjekta, kar je mogoče pripisati nacionalni zakonodaji, predpisom o državni pomoči ali finančno šibkim javnim subjektom; zato spodbuja Komisijo, naj preuči učinke opredelitve na podjetja v javni lasti, ki so finančno neodvisna, organizirana na podlagi zasebnega prava ali poslujejo pod takimi konkurenčnimi pogoji kot zasebna podjetja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj preuči, v kolikšni meri bi bila sektorska opredelitev malih in srednjih podjetij izvedljiva, ter pri tem oceni učinek in dodano vrednost, ki bi jo v tem primeru imeli gospodarski sektorji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva, naj se pri vseh zakonodajnih predlogih EU opravi test za mala in srednja podjetja, s katerim se uveljavlja načelo „najprej pomisli na male“, in sicer za različne kategorije teh podjetij, ki naj bo poleg prostovoljnih zavez Komisije na splošno obvezen; poudarja, da bi bilo treba rezultat tega testa jasno izpostaviti v oceni učinka vseh zakonodajnih predlogov; poziva Komisijo k sprejetju ustrezne zaveze v naslednjem medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje in meni, da bi bilo treba razmisliti o posodobitvi Akta za mala podjetja za Evropo; |
| --- | --- |

18.

Smernice za mala in srednja podjetja v zvezi z opredelitvijo

| 19. | poziva države članice in Komisijo, naj podjetjem pravočasno in optimalno zagotovijo smernice v zvezi z uporabljenimi postopki pri določanju statusa MSP ter informacije o morebitnih spremembah opredelitve malih in srednjih podjetij ali postopkov; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(2)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 102.

(3)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 40.

(4)  UL C 316, 22.9.2017, str. 57.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/69

---

P8_TA(2018)0295

Začetek pogajanj o sporazumu med EU in Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

(2020/C 118/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0798), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Jordanije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0798),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6),

| — | ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU;

| — | ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0232/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0232/2018),

| A. | ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi;

| B. | ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve namena, pravico do dostopa, pravico do popravka ter spremljanje neodvisnega organa, kar je izrecno določeno v Listini, in dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve namena, pravico do dostopa, pravico do popravka ter spremljanje neodvisnega organa, kar je izrecno določeno v Listini, in dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola;

| C. | ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| D. | ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev; |
| --- | --- |

D.

ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev;

| E. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| F. | ker je Europol v preteklosti že vzpostavil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike; |
| --- | --- |

F.

ker je Europol v preteklosti že vzpostavil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike;

| G. | ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

G.

ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov;

| 1. | meni, da je treba ustrezno oceniti potrebnost in sorazmernost sodelovanja s Hašemitsko kraljevino Jordanijo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zaradi varnostnih interesov Evropske unije; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem opravi temeljito oceno učinka; poudarja, da je potrebna previdnost pri opredelitvi pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi jordanskimi organi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba v tretjih državah prejemnicah zagotoviti popolno skladnost s členoma 7 in 8 Listine ter drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z Listino; v zvezi s tem poziva Svet, naj pogajalske smernice, ki jih je predlagala Komisija, dopolni s pogoji iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da zaenkrat še ni bila izvedena ustrezna ocena učinka, s katero bi poglobljeno ocenili tveganje prenosa osebnih podatkov v Hašemitsko kraljevino Jordanijo za pravice posameznikov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, pa tudi za druge temeljne pravice in svoboščine, zaščitene z Listino o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj izvede ustrezno oceno učinka, da bi opredelili potrebne zaščitne ukrepe, ki jih je treba vključiti v sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da bi morala biti raven varstva, določena s sporazumom, dejansko enaka ravni varstva, ki jo zagotavlja pravo EU; poudarja, da sporazuma ni mogoče skleniti, če take ravni ni mogoče zagotoviti tako v predpisih kot v praksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, naj sporazum, da bi v celoti spoštovali člen 8 Listine in člen 16 PDEU ter preprečili kakršno koli odgovornost Europola za kršitve prava Unije o varstvu podatkov, do lahko katerih pride zaradi prenosa osebnih podatkov brez potrebnih in ustreznih zaščitnih ukrepov, vsebuje stroge posebne določbe, ki zahtevajo spoštovanje načela omejitve namena z jasnimi pogoji za obdelavo prenesenih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se smernica B dopolni z izrecno navedbo, da mora Europol za uporabo podatkov, ki bodo preneseni v Hašemitsko kraljevino Jordanijo, in dostopom do njih, v skladu s členom 19 uredbe o Europolu upoštevati vse omejitve, določene za osebne podatke, ki so jih Europolu poslale države članice ali drugi pošiljatelji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj bo v sporazumu jasno določeno, da je za vsako nadaljnjo obdelavo vedno potrebna predhodna pisna odobritev Europola; poudarja, da bi moral Europol ta pooblastila dokumentirati in jih na zahtevo dati na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov; poziva, naj sporazum vsebuje tudi določbo, ki bi pristojne organe Hašemitske kraljevine Jordanije zavezovala k upoštevanju teh omejitev, in naj določa izvrševanje skladnosti s temi omejitvami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vztraja, naj sporazum vsebuje jasno in natančno določbo, ki bo določala obdobje hrambe osebnih podatkov, ki so bili preneseni in jih je treba ob koncu obdobja hrambe izbrisati; zahteva, naj se v sporazumu določijo postopkovni ukrepi za zagotovitev skladnosti; vztraja, naj se v izjemnih primerih, ko obstajajo utemeljeni razlogi za hrambo podatkov za čas po preteku roka, ti razlogi sporočijo Europolu in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter se jima posreduje spremna dokumentacija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pričakuje, da se bodo uporabljala merila iz uvodne izjave 71 Direktive (EU) 2016/680, in sicer da morajo za prenos osebnih podatkov za jordanske organe, ki prejmejo podatke od Europola, veljati obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti ter da se osebni podatki nikakor ne bodo uporabljali pri pozivu k smrtni kazni, njenemu izreku in njeni uresničitvi ali kakršni koli obliki krutega in nečloveškega ravnanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba natančno opredeliti kategorije kaznivih dejanj, v zvezi s katerimi se bodo izmenjevali osebni podatki, in jih navesti v seznamu v samem mednarodnem sporazumu, in sicer v skladu z opredelitvami EU za kazniva dejanja, kadar so na voljo; poudarja, da bi bilo treba s tem seznamom jasno in natančno opredeliti dejavnosti, ki jih vključujejo ta kazniva dejanja, ter osebe, skupine in organizacije, na katere bo verjetno vplival prenos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in v smislu člena 8(3) Listine skupaj z vlado Hašemitske kraljevine Jordanije opredelita, kateri neodvisni nadzorni organ bo odgovoren za nadziranje izvajanja mednarodnega sporazuma; meni, da bi se bilo treba dogovoriti o ustanovitvi tega organa, preden bi lahko začel veljati mednarodni sporazum; vztraja, da je treba v prilogi k sporazumu izrecno navesti ime tega organa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morali imeti pogodbenici možnost začasne prekinitve ali preklica mednarodnega sporazuma, če bi prišlo do njegove kršitve, in da bi moral biti neodvisni nadzorni organ pooblaščen za predlaganje prekinitve ali prenehanja veljave sporazuma v primeru njegove kršitve; meni, da se lahko vsi osebni podatki, ki spadajo v področje uporabe sporazuma in ki so se prenesli pred njegovo začasno prekinitvijo ali prenehanjem veljave, še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom; meni, da bi bilo treba vzpostaviti redno ocenjevanje sporazuma, da bi se lahko ocenila skladnost partnerjev z njim; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „posamezni primeri“, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „razumni razlogi“, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da drugi organi nikoli ne smejo nadalje obdelati podatkov, ki so bili preneseni organu prejemniku, zato bi bilo treba oblikovati izčrpen seznam pristojnih organov v Hašemitski kraljevini Jordaniji, na katere lahko Europol prenese podatke, vključno z opisom pristojnosti organov; meni, da bi bilo treba mednarodni sporazum revidirati pri vsaki spremembi tega seznama, s katero se nadomesti pristojni organ ali doda nov pristojni organ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da je treba izrecno navesti, da lahko pristojni organi Hašemitske kraljevine Jordanije posredujejo informacije drugim organom v državi le, da se izpolni prvotni namen prenosa Europola, in da bi bilo treba o tem prenosu vedno obvestiti neodvisni organ, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba izrecno navesti, da pristojnim organom Hašemitske kraljevine Jordanije niso dovoljeni nadaljnji prenosi informacij v druge države in da bi takšen prenos imel za posledico takojšnje prenehanje veljavnosti mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral mednarodni sporazum s Hašemitsko kraljevino Jordanijo vključevati pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti, popravka in izbrisa, kot določa druga zakonodaja Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, versko ali filozofsko prepričanje, pripadnost sindikatu, genske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, izredno občutljiv in da zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Hašemitske kraljevine Jordanije v primerjavi z Evropsko unijo vzbuja resne pomisleke; poudarja, da so kazniva dejanja v Uniji drugače opredeljena kot v Hašemitski kraljevini Jordaniji; meni, da bi moral takšen prenos podatkov potekati le v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in osebe, povezane s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki; meni, da je treba določiti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Hašemitska kraljevina Jordanija spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s spoštovanjem svobode izražanja, svobode veroizpovedi in človeškega dostojanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi bilo treba v sporazum vključiti mehanizem spremljanja, poleg tega bi ga bilo treba redno ocenjevati, da se preveri njegovo delovanje glede na operativne potrebe Europola, pa tudi skladnost s pravicami in načeli na področju evropskega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj pred dokončno sklenitvijo mednarodnega sporazuma v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (ES) št. 45/2001 pridobi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bo Parlament odobritev sklenitve sporazuma pogojeval z zadostno udeležbo Parlamenta v vseh fazah postopka v skladu s členom 218 PDEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladi Hašemitske kraljevine Jordanije. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za obdobje 2018–2020, ki ga je 30. novembra 2017 sprejel upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/74 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/74

---

P8_TA(2018)0296

Začetek pogajanj o sporazumu med EU in Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

(2020/C 118/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0799), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Turčije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0799),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ki se nanaša na nadzorne organe in čezmejni prenos podatkov (ETS št. 181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ki se nanaša na nadzorne organe in čezmejni prenos podatkov (ETS št. 181),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6),

| — | ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki sodijo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki sodijo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU;

| — | ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0233/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0233/2018),

| A. | ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi;

| B. | ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa in pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v Listini, ter dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa in pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v Listini, ter dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola;

| C. | ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| D. | ker je bilo v zadnjih letih razkritih več kršitev človekovih pravic v Republiki Turčiji; ker režim neusmiljeno zatira oporečnike, med katerimi so se med drugim znašli tudi novinarji, politični aktivisti in zagovorniki človekovih pravic; ker so o primerih mučenja so poročali tudi po poskusu državnega udara julija 2016; ker kakršno koli učinkovito preiskavo kršitev človekovih pravic s strani državnih uradnikov preprečuje splošno razširjena kultura nekaznovanosti in ker oborožene skupine nadaljujejo z zlorabami; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v zadnjih letih razkritih več kršitev človekovih pravic v Republiki Turčiji; ker režim neusmiljeno zatira oporečnike, med katerimi so se med drugim znašli tudi novinarji, politični aktivisti in zagovorniki človekovih pravic; ker so o primerih mučenja so poročali tudi po poskusu državnega udara julija 2016; ker kakršno koli učinkovito preiskavo kršitev človekovih pravic s strani državnih uradnikov preprečuje splošno razširjena kultura nekaznovanosti in ker oborožene skupine nadaljujejo z zlorabami;

| E. | ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev; |
| --- | --- |

E.

ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev;

| F. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| G. | ker je Europol v preteklosti že vzpostavil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike; |
| --- | --- |

G.

ker je Europol v preteklosti že vzpostavil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike;

| H. | ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

H.

ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov;

| 1. | meni, da je treba ustrezno oceniti potrebnost in sorazmernost sodelovanja z Republiko Turčijo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zaradi varnostnih interesov Evropske unije; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem opravi temeljito oceno učinka; poudarja, da je potrebna previdnost pri opredelitvi pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi turškimi organi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba v tretjih državah prejemnicah zagotoviti popolno skladnost s členoma 7 in 8 Listine ter drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z Listino; v zvezi s tem poziva Svet, naj pogajalske smernice, ki jih je predlagala Komisija, dopolni s pogoji iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da obstajajo pomembni pomisleki glede spoštovanja temeljnih pravic v Republiki Turčiji, zlasti kar zadeva svobodo izražanja, svobodo veroizpovedi in pravico ne biti podvržen mučenju ali nečloveškemu ravnanju, kot so določene v Listini in v Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je predpogoj za začetek pogajanj, da Turčija izpolni svojo horizontalno obveznost polnega, učinkovitega in nediskriminatornega sodelovanja z vsemi državami članicami na področju pravosodja in notranjih zadev, tudi z Republiko Ciper; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da zaenkrat še ni bila izvedena ustrezna ocena učinka, s katero bi poglobljeno ocenili tveganja, ki jih predstavljajo prenosi osebnih podatkov v Republiko Turčijo v zvezi s pravicami posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov, pa tudi za druge temeljne pravice in svoboščine, zaščitene z Listino o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj izvede ustrezno oceno učinka, da bi opredelili potrebne zaščitne ukrepe, ki jih je treba vključiti v sporazum; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vztraja, da bi morala biti raven varstva, določena s sporazumom, dejansko enaka ravni varstva v zakonodaji EU; poudarja, da sporazuma ni mogoče skleniti, če take ravni ni mogoče zagotoviti tako v predpisih kot v praksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj sporazum, da bi v celoti spoštovali člen 8 Listine in člen 16 PDEU ter preprečili kakršno koli odgovornost Europola za kršitve zakonodaje Unije o varstvu podatkov, do lahko katerih pride zaradi prenosa osebnih podatkov brez potrebnih in ustreznih zaščitnih ukrepov, vsebuje stroge in posebne določbe, ki zahtevajo spoštovanje načela omejitve namena z jasnimi pogoji za obdelavo prenesenih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva, naj se smernica B dopolni tako, da bo v njej izrecno navedeno, da mora Europol v skladu s členom 19 uredbe o Europolu upoštevati vse omejitve, določene za osebne podatke, ki so jih Europolu poslale države članice ali drugi pošiljatelji, v zvezi z uporabo podatkov, ki bodo preneseni v Republiko Turčijo, in dostopom do njih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahteva, naj bo v sporazumu jasno določeno, da je za vsako nadaljnjo obdelavo podatkov vedno potrebna predhodna pisna odobritev Europola; poudarja, da bi moral Europol ta pooblastila dokumentirati in jih na zahtevo dati na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov; poziva, naj sporazum vsebuje tudi določbo, ki bi pristojne organe Republike Turčije zavezovala k upoštevanju teh omejitev, in določa, kako se bo uveljavljala skladnost s temi omejitvami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vztraja, naj sporazum vsebuje jasno in natančno določbo, ki bo določala obdobje hrambe osebnih podatkov, ki so bili preneseni, in zahtevala, da jih je treba ob koncu obdobja hrambe podatkov izbrisati; zahteva, naj se v sporazumu določijo postopkovni ukrepi za zagotovitev skladnosti; vztraja, da se Europolu in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov v izjemnih primerih, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za shranjevanje podatkov za daljše obdobje, ki presega obdobja hrambe podatkov, ti razlogi sporočijo in se jima posreduje spremna dokumentacija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pričakuje, da se bodo uporabljala merila iz uvodne izjave 71 Direktive (EU) 2016/680, in sicer da morajo za prenos osebnih podatkov za turške organe, ki prejmejo podatke od Europola, veljati obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti ter da se osebni podatki nikakor ne bodo uporabljali pri pozivu k smrtni kazni, njenemu izreku in njeni uresničitvi ali kakršni koli obliki krutega in nečloveškega ravnanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je treba natančno opredeliti kategorije kaznivih dejanj, v zvezi s katerimi se bodo izmenjevali osebni podatki, in jih navesti v seznamu v samem mednarodnem sporazumu, in sicer v skladu z opredelitvami EU za kazniva dejanja, kadar so na voljo; poudarja, da bi bilo treba s tem seznamom jasno in natančno opredeliti dejavnosti, ki jih vključujejo ta kazniva dejanja, ter osebe, skupine in organizacije, na katere bo verjetno vplival prenos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in v smislu člena 8(3) Listine skupaj z vlado Turčije določita, kateri neodvisni nadzorni organ je odgovoren za nadzor nad izvajanjem mednarodnega sporazuma; meni, da bi se bilo treba dogovoriti o ustanovitvi tega organa, preden bi lahko začel veljati mednarodni sporazum; vztraja, da je treba v prilogi k sporazumu izrecno navesti ime tega organa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je mnenja, da bi morala Komisija biti previdna pri resnosti tveganj, ki jih predstavlja prenos osebnih podatkov v Turčijo, glede na pogoste pritožbe državljanov o kršitvah človekovih pravic v Republiki Turčiji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morali imeti pogodbenici možnost začasne prekinitve ali preklica mednarodnega sporazuma, če bi prišlo do njegove kršitve, in da bi moral biti neodvisni nadzorni organ pooblaščen, da v primeru kršitve sporazuma predlaga njegovo začasno prekinitev ali prenehanje njegove veljavnosti; meni, da se lahko vsi osebni podatki, ki spadajo na področje uporabe sporazuma, preneseni pred začasno prekinitvijo ali prenehanjem njegove veljavnosti, še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom; meni, da bi bilo treba vzpostaviti redno ocenjevanje sporazuma, da bi se lahko ocenila skladnost partnerjev z njim; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je potrebna jasna opredelitev koncepta posameznih primerov, saj je ta potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati le na dejanske kazenske preiskave, ne pa na zbiranje obveščevalnih podatkov o kaznivih dejanjih, osredotočeno na določene posameznike, ki štejejo za osumljence; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „razumni razlogi“, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da podatkov, ki so bili preneseni organu prejemniku, nikoli ne smejo nadalje obdelati drugi organi in da bi bilo treba zato oblikovati izčrpen seznam pristojnih organov v Republiki Turčiji, na katere lahko Europol prenese podatke, vključno z opisom pristojnosti organov; meni, da bi bilo treba pri vsaki spremembi tega seznama, s katero se nadomesti pristojni organ ali doda nov pristojni organ, mednarodni sporazum revidirati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da je treba izrecno navesti, da lahko pristojni organi Republike Turčije posredujejo informacije drugim organom v Republiki Turčiji le, da se izpolni prvotni namen prenosa Europola, in da bi bilo treba o tem prenosu vedno obvestiti neodvisni organ, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Europol; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba izrecno navesti, da pristojnim organom Republike Turčije niso dovoljeni nadaljnji prenosi informacij v druge države in da bi takšen prenos imel za posledico takojšnjo razveljavitev mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi moral mednarodni sporazum z Republiko Turčijo vključevati pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti, popravka in izbrisa, kot določa druga zakonodaja Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, genske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, zelo občutljiv in da zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Turčije v primerjavi z Evropsko unijo vzbuja resne pomisleke; poudarja, da so kazniva dejanja v Uniji drugače opredeljena kot v Turčiji; meni, da bi moral takšen prenos podatkov potekati le v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter za osebe, povezane z njim; meni, da je treba določiti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Turčija spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s spoštovanjem svobode izražanja, svobode veroizpovedi in človekovega dostojanstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da bi bilo treba v sporazum vključiti mehanizem spremljanja in da bi bilo treba sporazum redno ocenjevati, da se preveri njegovo delovanje glede na operativne potrebe Europola, pa tudi skladnost s pravicami in načeli na področju evropskega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj pred dokončno sklenitvijo mednarodnega sporazuma v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (ES) št. 45/2001 pridobi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bo Parlament odobritev sklenitve sporazuma pogojeval z zadostno udeležbo Parlamenta v vseh fazah postopka v skladu s členom 218 PDEU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladi Republike Turčije. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za obdobje 2018–2020, ki ga je 30. novembra 2017 sprejel upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/79

---

P8_TA(2018)0297

Začetek pogajanj o sporazumu med EU in Izraelom o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

(2020/C 118/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0806), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0806),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti členov 16 in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti členov 16 in 218,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklenitev mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklenitev mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6),

| — | ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU;

| — | ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0235/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0235/2018),

| A. | ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) dovoljuje prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, kolikor je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, in v izjemnih okoliščinah na podlagi posameznega primera pod strogimi pogoji iz člena 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, če so zagotovljeni strogi zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) dovoljuje prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, kolikor je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, in v izjemnih okoliščinah na podlagi posameznega primera pod strogimi pogoji iz člena 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, če so zagotovljeni strogi zaščitni ukrepi;

| B. | ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve namena, pravico do dostopa, pravico do popravka ter spremljanje neodvisnega organa, kar je izrecno določeno v Listini, in dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve namena, pravico do dostopa, pravico do popravka ter spremljanje neodvisnega organa, kar je izrecno določeno v Listini, in dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola;

| C. | ker mora tak prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora tak prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| D. | ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev; |
| --- | --- |

D.

ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev;

| E. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| F. | ker je Europol v preteklosti že vzpostavil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike; |
| --- | --- |

F.

ker je Europol v preteklosti že vzpostavil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike;

| G. | ker je Država Izrael v Sklepu Sveta 2009/935/PNZ z dne 30. novembra 2009 (8) vključena na seznam tretjih držav in organizacij, s katerimi naj Europol sklene sporazume; ker so se pogajanja o sporazumu o operativnem sodelovanju začela leta 2010, vendar se niso zaključila do 1. maja 2017, ko je začela veljati Uredba o Europolu (Uredba (EU) 2016/794); |
| --- | --- |

G.

ker je Država Izrael v Sklepu Sveta 2009/935/PNZ z dne 30. novembra 2009 (8) vključena na seznam tretjih držav in organizacij, s katerimi naj Europol sklene sporazume; ker so se pogajanja o sporazumu o operativnem sodelovanju začela leta 2010, vendar se niso zaključila do 1. maja 2017, ko je začela veljati Uredba o Europolu (Uredba (EU) 2016/794);

| H. | ker je ENVP nadzornik Europola od 1. maja 2017 in tudi svetuje institucijam EU glede politik in zakonodaje v zvezi z varstvom podatkov; |
| --- | --- |

H.

ker je ENVP nadzornik Europola od 1. maja 2017 in tudi svetuje institucijam EU glede politik in zakonodaje v zvezi z varstvom podatkov;

| 1. | meni, da je treba ustrezno oceniti potrebnost in sorazmernost sodelovanja z Državo Izrael na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zaradi varnostnih interesov Evropske unije; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem opravi temeljito oceno učinka; poudarja, da je potrebna ustrezna previdnost pri opredelitvi pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba v tretjih državah prejemnicah zagotoviti popolno skladnost s členoma 7 in 8 Listine ter drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z Listino; v zvezi s tem poziva Svet, naj pogajalske smernice, ki jih je predlagala Komisija, dopolni s pogoji iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da zaenkrat še ni bila izvedena ustrezna ocena učinka, s katero bi poglobljeno ocenili tveganja, ki jih predstavljajo prenosi osebnih podatkov v Državo Izrael v zvezi s pravicami posameznikov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, pa tudi za druge temeljne pravice in svoboščine, zaščitene z Listino o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj izvede ustrezno oceno učinka, da bi določila potrebne zaščitne ukrepe, ki jih je treba vključiti v sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da bi morala biti raven varstva, zagotovljena s sporazumom, v osnovi enakovredna ravni varstva, ki jo zagotavlja pravo EU; poudarja, da sporazuma ni mogoče skleniti, če take ravni ni mogoče zagotoviti tako v predpisih kot v praksi; pri tem pozdravlja, da je Komisija leta 2011 Izrael formalno priznala kot državo, ki zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov pri avtomatizirani obdelavi osebnih podatkov, v skladu z Direktivo 95/46/ES; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, da se z namenom zagotavljanja popolne skladnosti s členom 8 Listine o temeljnih pravicah in členom 16 PDEU ter preprečevanja morebitne odgovornosti Europola v zvezi s kršitvijo prava Unije o varstvu podatkov, do katere bi lahko prišlo zaradi prenosa osebnih podatkov brez potrebnih in ustreznih zaščitnih ukrepov, v sporazum vključijo stroge in posebne določbe, s katerimi se predpiše spoštovanje načela omejitve namena, z jasnimi pogoji za obdelavo prenesenih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se smernica B dopolni tako, da bo v njej izrecno navedeno, da mora Europol v skladu s členom 19 uredbe o Europolu upoštevati vse omejitve, določene za osebne podatke, ki so jih Europolu poslale države članice ali drugi pošiljatelji, v zvezi z uporabo podatkov, ki bodo preneseni v Državo Izrael, in dostopom do njih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj bo v sporazumu jasno določeno, da je za vsako nadaljnjo obdelavo podatkov vedno potrebna predhodno pisno dovoljenje Europola; poudarja, da bi moral Europol ta dovoljenja dokumentirati in jih na zahtevo dati na voljo ENVP; poziva, naj sporazum vsebuje tudi določbo, ki bi pristojne organe Države Izrael zavezovala k upoštevanju teh omejitev, in določa, kako se bo uveljavljala skladnost s temi omejitvami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vztraja, naj sporazum vsebuje jasno in natančno določbo, ki določa obdobje hrambe prenesenih osebnih podatkov in zahteva, da se preneseni osebni podatki po koncu obdobja hrambe izbrišejo; zahteva, naj se v sporazumu določijo postopkovni ukrepi za zagotavljanje skladnosti; vztraja, da se morajo v izjemnih primerih, kadar obstajajo ustrezno utemeljeni razlogi za to, da se podatki hranijo dlje časa po poteku obdobja hrambe podatkov, ti razlogi in spremna dokumentacija predložiti Europolu in ENVP; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pričakuje, da se bodo uporabljala merila iz uvodne izjave 71 Direktive (EU) 2016/680, tj. da morajo za prenos osebnih podatkov za izraelske organe, ki prejmejo podatke od Europola, veljati obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti ter da se osebni podatki nikakor ne bodo uporabljali pri pozivu k smrtni kazni, njenemu izreku in njeni uresničitvi ali kakršni koli obliki krutega in nečloveškega ravnanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba natančno opredeliti kategorije kaznivih dejanj, v zvezi s katerimi se bodo izmenjevali osebni podatki, in jih navesti v seznamu v samem mednarodnem sporazumu, in sicer v skladu z opredelitvami EU za kazniva dejanja, kadar so na voljo; poudarja, da bi bilo treba s tem seznamom jasno in natančno opredeliti dejavnosti, ki jih vključujejo ta kazniva dejanja, ter osebe, skupine in organizacije, na katere bo verjetno vplival prenos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in v smislu člena 8(3) Listine o temeljnih pravicah skupaj z vlado Države Izrael opredelita, kateri neodvisni nadzorni organ je odgovoren za nadzor nad izvajanjem mednarodnega sporazuma; meni, da bi se bilo treba dogovoriti o tem organu in ga ustanoviti, preden bi lahko začel veljati mednarodni sporazum; vztraja, da je treba v prilogi k sporazumu izrecno navesti ime tega organa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morali imeti pogodbenici možnost začasne prekinitve ali preklica mednarodnega sporazuma, če bi prišlo do njegove kršitve, in da bi moral biti neodvisni nadzorni organ pooblaščen, da v primeru kršitve sporazuma predlaga njegovo začasno prekinitev ali prenehanje njegove veljavnosti; meni, da se lahko vsi osebni podatki, ki spadajo na področje uporabe sporazuma, preneseni pred začasno prekinitvijo ali prenehanjem njegove veljavnosti, še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom; meni, da bi bilo treba vzpostaviti redno ocenjevanje sporazuma, da bi se lahko ocenila skladnost partnerjev z njim; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je treba pojem „posamezni primeri“ jasno opredeliti, saj je potreben za presojo nujnosti in sorazmernosti prenosov podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba opredeliti pojem „razumni razlogi“, saj je potreben za presojo nujnosti in sorazmernosti prenosov podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da podatke, ki so bili preneseni organu prejemniku, ne smejo nikoli nadalje obdelovati drugi organi in da bi bilo treba v ta namen pripraviti izčrpen seznam pristojnih organov v Državi Izrael, katerim lahko Europol prenese podatke, vključno z opisom pristojnosti teh organov; meni, da bi bilo treba pri vsaki spremembi tega seznama, s katero se nadomesti pristojni organ ali doda novi pristojni organ, mednarodni sporazum revidirati; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da je treba izrecno navesti, da lahko pristojni organi Države Izrael informacije nadalje prenesejo drugim organom v Državi Izrael samo za izpolnitev prvotnega namena prenosa, ki ga opravi Europol, in da je treba take prenose drugim organom vedno sporočiti neodvisnemu organu, ENVP in Europolu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba izrecno navesti, da so nadaljnji prenosi informacij od pristojnih organov Države Izrael drugim državam prepovedani in bi povzročili takojšnje prenehanje mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral mednarodni sporazum z Državo Izrael vključevati pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti, popravka in izbrisa, kot določa druga zakonodaja Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, genske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, zelo občutljiv in da zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Države Izrael v primerjavi z Evropsko unijo vzbuja resne pomisleke; poudarja dejstvo, da so kazniva dejanja v Uniji opredeljena drugače kot v Državi Izrael; meni, da bi se moral tak prenos podatkov zato izvajati samo v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter za osebe, povezane z njim; meni, da je treba določiti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Država Izrael spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s spoštovanjem svobode izražanja, svobode veroizpovedi in človekovega dostojanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi bilo treba v sporazum vključiti mehanizem spremljanja in da bi bilo treba sporazum redno ocenjevati, da bi ocenili njegovo delovanje glede na operativne potrebe Europola, pa tudi skladnost s pravicami in načeli na področju evropskega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj pred dokončno sklenitvijo mednarodnega sporazuma v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (ES) št. 45/2001 pridobi mnenje ENVP; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bo Parlament odobritev sklenitve sporazuma pogojeval z zadostno udeležbo Parlamenta v vseh fazah postopka v skladu s členom 218 PDEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladi Države Izrael. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za obdobje 2018-2020, ki ga je 30. novembra 2017 sprejel upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

(8)  UL L 325, 11.12.2009, str. 12.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/84 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/84

---

P8_TA(2018)0298

Začetek pogajanj o sporazumu med EU in Tunizijo o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Tunizijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Tunizije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

(2020/C 118/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Tunizijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Tunizije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0807), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Tunizijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Tunizije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0807),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6),

| — | ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki se uporablja za organe, urade ali agencije Unije, ko opravljajo dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 in poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki se uporablja za organe, urade ali agencije Unije, ko opravljajo dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 in poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU;

| — | ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0237/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0237/2018),

| A. | ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi;

| B. | ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve namena, pravico do dostopa in pravico do popravka, in ker bi morali biti pod nadzorom neodvisnega organa in dokazano nujni in sorazmerni za izpolnjevanje nalog Europola; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve namena, pravico do dostopa in pravico do popravka, in ker bi morali biti pod nadzorom neodvisnega organa in dokazano nujni in sorazmerni za izpolnjevanje nalog Europola;

| C. | ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| D. | ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinarni pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse širšega kroga partnerjev; |
| --- | --- |

D.

ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinarni pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse širšega kroga partnerjev;

| E. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| F. | ker je Europol v preteklosti že vzpostavil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike; |
| --- | --- |

F.

ker je Europol v preteklosti že vzpostavil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike;

| G. | ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

G.

ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov;

| 1. | meni, da je treba ustrezno oceniti, ali je sodelovanje s Tunizijo na področju kazenskega pregona nujno za varnostne interese Evropske unije in ali je sorazmerno; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj opravi temeljito oceno učinka; poudarja, da je potrebna previdnost pri opredelitvi pogajalskega mandata za sporazum med Evropsko unijo in Tunizijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Tunizije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba v tretjih državah prejemnicah zagotoviti popolno skladnost s členoma 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah, pa tudi z drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z Listino; v zvezi s tem poziva Svet, naj pogajalske smernice, ki jih je predlagala Komisija, dopolni s pogoji iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen s tem, da še ni bila opravljena ustrezna ocena učinka, da bi podrobno ocenili tveganja, ki jih predstavljajo prenosi osebnih podatkov Tuniziji v zvezi s pravicami posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov, pa tudi za druge temeljne pravice in svoboščine, ki so zaščitene z Listino; poziva Komisijo, naj opravi ustrezno oceno učinka, da bi opredelili potrebne zaščitne ukrepe, ki jih je treba vključiti v sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da bi morala biti raven varstva, določena s sporazumom, dejansko enaka ravni varstva v pravu EU; poudarja, da sporazuma ni mogoče skleniti, če take ravni ni mogoče zagotoviti tako v predpisih kot v praksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, naj sporazum, da bi v celoti spoštovali člen 8 Listine in člen 16 PDEU ter preprečili kakršno koli odgovornost Europola za kršitve prava Unije o varstvu podatkov, do katerih lahko pride zaradi prenosa osebnih podatkov brez potrebnih in ustreznih zaščitnih ukrepov, vsebuje stroge in posebne določbe, ki zahtevajo spoštovanje načela omejitve namena z jasnimi pogoji za obdelavo prenesenih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se smernica B dopolni tako, da bo izrecno naveden dogovor, da mora Europol v skladu s členom 19 uredbe o Europolu upoštevati vse omejitve glede osebnih podatkov, ki jih Europolu posredujejo države članice ali drugi ponudniki v zvezi z uporabo in dostopom do podatkov, ki se prenesejo Tuniziji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj bo v sporazumu jasno določeno, da je za vsako nadaljnjo obdelavo vedno potrebna predhodna pisna odobritev Europola; poudarja, da bi moral Europol ta pooblastila dokumentirati in jih na zahtevo dati na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov; zahteva tudi, naj sporazum vsebuje določbo, ki bo pristojnim organom Tunizije nalagala spoštovanje teh omejitev in določala, kako naj se zagotavlja spoštovanje teh omejitev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vztraja, naj sporazum vsebuje jasno in natančno določbo, ki bo določala obdobje hrambe osebnih podatkov, ki so bili preneseni in jih je treba ob koncu obdobja hrambe podatkov izbrisati; zahteva, naj se v sporazumu določijo postopkovni ukrepi za zagotovitev skladnosti; vztraja, da se Europolu in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov v izjemnih primerih, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za shranjevanje podatkov za daljše obdobje, ti razlogi sporočijo in se mu posreduje spremna dokumentacija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pričakuje, da se bodo uporabljala merila iz uvodne izjave 71 Direktive (EU) 2016/680, in sicer da bodo za prenose osebnih podatkov veljale obveznosti glede zaupnosti, ki jih morajo izpolnjevati pristojni tunizijski organi, ki prejemajo osebne podatke od Europola, načelo specifičnosti in da osebni podatki v nobenem primeru ne bodo uporabljeni, da bi se zahtevala, izrekla ali izvršila smrtna kazen ali kakršna koli oblika okrutnega in nečloveškega ravnanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba vrste kaznivih dejanj, za katere bodo izmenjani osebni podatki, jasno opredeliti in navesti v mednarodnem sporazumu, in sicer v skladu z opredelitvami EU za kazniva dejanja, kadar so na voljo; poudarja, da bi moral ta seznam jasno in natančno opredeliti dejavnosti, ki jih zajemajo takšna kazniva dejanja, ter osebe, skupine in organizacije, na katere bo verjetno vplival prenos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in v smislu člena 8(3) Listine skupaj z vlado Tunizije določita, kateri neodvisni nadzorni organ je odgovoren za nadzor nad izvajanjem mednarodnega sporazuma; poziva, naj bo dogovor o takšnem organu sklenjen in organ ustanovljen, preden bi lahko mednarodni sporazum začel veljati; vztraja, da je treba v prilogi k sporazumu izrecno navesti ime tega organa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morali imeti pogodbenici možnost začasne prekinitve ali preklica mednarodnega sporazuma, če bi prišlo do njegove kršitve, in da bi moral biti neodvisni nadzorni organ pooblaščen, da predlaga prekinitev ali prenehanje veljavnosti sporazuma v primeru njegove kršitve; meni, da se lahko vsi osebni podatki, ki spadajo v področje uporabe sporazuma in so bili preneseni pred prekinitvijo njegovega izvajanja ali odpovedjo, še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom; meni, da bi bilo treba vzpostaviti redno ocenjevanje sporazuma, da bi se lahko ocenila skladnost partnerjev z njim; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „posamezni primeri“, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „razumni razlogi“, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da drugi organi podatkov, ki so bili preneseni organu prejemniku, nikoli ne smejo nadalje obdelati in da bi bilo treba zato oblikovati izčrpen seznam pristojnih organov v Tuniziji, na katere lahko Europol prenese podatke, vključno z opisom pristojnosti organov; meni, da bi bilo treba mednarodni sporazum revidirati pri vsaki spremembi tega seznama, s katero se nadomesti pristojni organ ali doda nov pristojni organ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da je treba izrecno navesti, da lahko pristojni organi Tunizije posredujejo informacije drugim organom v Tuniziji le, da se izpolni prvotni namen prenosa Europola, in da bi bilo treba o tem prenosu vedno obvestiti neodvisni organ, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba izrecno navesti, da pristojnim organom Tunizije niso dovoljeni nadaljnji prenosi informacij v druge države in da bi imel takšen prenos za posledico takojšnjo razveljavitev mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral mednarodni sporazum s Tunizijo vključevati pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti, popravka in izbrisa, kot določa druga zakonodaja Unije o varstvu podatkov;; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, genske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, zelo občutljiv in da zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Tunizije v primerjavi z Evropsko unijo vzbuja resne pomisleke; poudarja, da so kazniva dejanja v Uniji drugače opredeljena kot v Tuniziji; meni, da bi moral takšen prenos podatkov potekati le v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in osebe, povezane s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki; meni, da je treba določiti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Tunizija spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s spoštovanjem svobode izražanja, svobode veroizpovedi in človeškega dostojanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi bilo treba v sporazum vključiti mehanizem spremljanja, poleg tega bi ga bilo treba redno ocenjevati, da se preveri njegovo delovanje glede na operativne potrebe Europola, pa tudi skladnost s pravicami in načeli na področju evropskega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj pred dokončno sklenitvijo mednarodnega sporazuma v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (ES) št. 45/2001 pridobi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bo Parlament odobritev sklenitve sporazuma pogojeval z zadostno udeležbo Parlamenta v vseh fazah postopka v skladu s členom 218 PDEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in tunizijski vladi. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za obdobje 2018–2020, ki ga je 30. novembra 2017 sprejel upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/89

---

P8_TA(2018)0299

Začetek pogajanj o sporazumu med EU in Marokom o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

(2020/C 118/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0808), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0808),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6),

| — | ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki sodijo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki sodijo na področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU;

| — | ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0238/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0238/2018),

| A. | ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi;

| B. | ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa in pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v Listini, ter dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa in pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v Listini, ter dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola;

| C. | ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| D. | ker programski dokument Europola za obdobje 2018–2020 (7) vsebuje opozorilo, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinarni pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev; |
| --- | --- |

D.

ker programski dokument Europola za obdobje 2018–2020 (7) vsebuje opozorilo, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinarni pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev;

| E. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| F. | ker je Europol v preteklosti že sklenil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike; |
| --- | --- |

F.

ker je Europol v preteklosti že sklenil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike;

| G. | ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

G.

ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov;

| 1. | meni, da je treba ustrezno oceniti potrebnost in sorazmernost sodelovanja s Kraljevino Maroko na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zaradi varnostnih interesov Evropske unije; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem opravi temeljito oceno učinka; poudarja, da je potrebna previdnost pri opredelitvi pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Maroka za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba v tretjih državah prejemnicah zagotoviti popolno skladnost s členoma 7 in 8 Listine ter drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z Listino; v zvezi s tem poziva Svet, naj pogajalske smernice, ki jih je predlagala Komisija, dopolni s pogoji iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da zaenkrat še ni bila izvedena ustrezna ocena učinka, s katero bi poglobljeno ocenili tveganja, ki jih predstavljajo prenosi osebnih podatkov v Kraljevino Maroko v zvezi s pravicami posameznikov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, pa tudi za druge temeljne pravice in svoboščine, zaščitene z Listino o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj izvede ustrezno oceno učinka, da bi opredelili potrebne zaščitne ukrepe, ki jih je treba vključiti v sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da bi morala biti raven varstva, določena s sporazumom, dejansko enaka ravni varstva v pravu EU; poudarja, da sporazuma ni mogoče skleniti, če take ravni ni mogoče zagotoviti tako v predpisih kot v praksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, naj sporazum, da bi v celoti spoštovali člen 8 Listine in člen 16 PDEU ter preprečili morebitno odgovornost Europola za kršitve prava Unije o varstvu podatkov, do katerih lahko pride zaradi prenosa osebnih podatkov brez potrebnih in ustreznih zaščitnih ukrepov, vsebuje stroge in posebne določbe, ki zahtevajo spoštovanje načela omejitve namena z jasnimi pogoji za obdelavo prenesenih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se smernica B dopolni tako, da bo v njej izrecno navedeno, da mora Europol v skladu s členom 19 uredbe o Europolu upoštevati vse omejitve, določene za osebne podatke, ki so jih Europolu poslale države članice ali drugi pošiljatelji, v zvezi z uporabo podatkov, ki bodo preneseni v Kraljevino Maroko, in dostopom do njih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj bo v sporazumu jasno določeno, da je za vsako nadaljnjo obdelavo podatkov vedno potrebna predhodna pisna odobritev Europola; poudarja, da bi moral Europol ta pooblastila dokumentirati in jih na zahtevo dati na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov; poziva, naj sporazum vsebuje tudi določbo, ki bi pristojne organe Kraljevine Maroko zavezovala k upoštevanju teh omejitev in opredelitvi, kako se bo uveljavljala skladnost s temi omejitvami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vztraja, naj sporazum vsebuje jasno in natančno določbo, ki bo določala obdobje shranjevanja osebnih podatkov, ki so bili preneseni in jih je treba ob izteku tega obdobja izbrisati; zahteva, naj se v sporazumu določijo postopkovni ukrepi za zagotovitev skladnosti; vztraja, da se Europolu in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov v izjemnih primerih, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za shranjevanje podatkov za daljše obdobje, ti razlogi sporočijo in se jima posreduje spremna dokumentacija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pričakuje, da se bodo uporabljala merila iz uvodne izjave 71 Direktive (EU) 2016/680, in sicer da morajo za prenos osebnih podatkov za maroške organe, ki prejmejo podatke od Europola, veljati obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti ter da se osebni podatki nikakor ne bodo uporabljali pri pozivu k smrtni kazni, njenemu izreku in njeni uresničitvi ali kakršni koli obliki krutega in nečloveškega ravnanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba natančno opredeliti kategorije kaznivih dejanj, v zvezi s katerimi se bodo izmenjevali osebni podatki, in jih navesti na seznamu v samem mednarodnem sporazumu, in sicer v skladu z opredelitvami EU za kazniva dejanja, kadar so na voljo; poudarja, da bi bilo treba s tem seznamom jasno in natančno opredeliti dejavnosti, ki jih vključujejo ta kazniva dejanja, ter osebe, skupine in organizacije, na katere bo verjetno vplival prenos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in v smislu člena 8(3) Listine o temeljnih pravicah skupaj z vlado Kraljevine Maroko opredelita, kateri neodvisni nadzorni organ bo odgovoren za nadzor nad izvajanjem mednarodnega sporazuma; meni, da bi se bilo treba dogovoriti o ustanovitvi tega organa, preden bo lahko začel mednarodni sporazum veljati; vztraja, da je treba v prilogi k sporazumu izrecno navesti ime tega organa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morali imeti podpisnici možnost začasne prekinitve ali preklica mednarodnega sporazuma, če bi prišlo do njegove kršitve, in da bi moral imeti neodvisni nadzorni organ pooblastila, da v primeru kršitve sporazuma predlaga njegovo začasno prekinitev ali prenehanje njegove veljave; meni, da se lahko vsi osebni podatki, ki spadajo v področje uporabe sporazuma, preneseni pred začasno prekinitvijo izvajanja ali razveljavitvijo, še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom; meni, da bi bilo treba sporazum redno ocenjevati, da bi bilo mogoče oceniti, ali ga partnerja spoštujeta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „posamezni primeri“, saj je to potrebno za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „razumni razlogi“, saj je to potrebno za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da drugi organi podatkov, ki so bili preneseni organu prejemniku, v nobenem primeru ne smejo dodatno obdelati in da bi bilo treba zato oblikovati izčrpen seznam pristojnih organov v Kraljevini Maroko, na katere lahko Europol prenese podatke, vključno z opisom pristojnosti organov; meni, da bi bilo treba pri vsaki spremembi tega seznama, s katero se nadomesti pristojni organ ali doda nov pristojni organ, pregledati mednarodni sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da je treba izrecno navesti, da lahko pristojni organi Kraljevine Maroko posredujejo informacije drugim organom v državi le, da se izpolni prvotni namen prenosa Europola, in da bi bilo treba s tem prenosom vedno seznaniti neodvisni organ, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba izrecno navesti, da pristojnim organom Kraljevine Maroko niso dovoljeni nadaljnji prenosi informacij v druge države in da bi takšen prenos imel za posledico takojšnjo razveljavitev mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral mednarodni sporazum s Kraljevino Maroko vključevati pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti, popravka in izbrisa, kot določa druga zakonodaja Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, genske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, zelo občutljiv in da zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Kraljevine Maroko v primerjavi z Evropsko unijo vzbuja resne pomisleke; poudarja, da so kazniva dejanja v Uniji drugače opredeljena kot v Kraljevini Maroko; meni, da bi moral takšen prenos podatkov potekati le v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in osebe, povezane s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki; meni, da je treba opredeliti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Kraljevina Maroko spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s spoštovanjem svobode izražanja, svobode veroizpovedi in človekovega dostojanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi bilo treba v sporazum vključiti mehanizem spremljanja, prav tako pa bi ga bilo treba redno ocenjevati, da se preveri, ali deluje v skladu z operativnimi potrebami Europola in ali je skladen s pravicami in načeli na področju evropskega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj pred dokončno sklenitvijo mednarodnega sporazuma v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (ES) št. 45/2001 pridobi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bo Parlament kot pogoj za odobritev sklenitve sporazuma postavil zadostno vključenost Parlamenta v vse faze postopka v skladu s členom 218 PDEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladi Kraljevine Maroko. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za obdobje 2018–2020, ki ga je 30. novembra 2017 sprejel upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/94

---

P8_TA(2018)0300

Začetek pogajanj o sporazumu med EU in Libanonom o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

(2020/C 118/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0805), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Libanona za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0805),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in čezmejni prenos podatkov (ETS št. 181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in čezmejni prenos podatkov (ETS št. 181),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklenitev mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklenitev mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6),

| — | ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki sodijo v področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki sodijo v področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU;

| — | ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0234/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0234/2018),

| A. | ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, sklenjenih pred 1. majem 2017, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, sklenjenih pred 1. majem 2017, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi;

| B. | ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa, pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v Listini, in dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa, pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v Listini, in dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola;

| C. | ker mora prenos osebnih podatkov temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora prenos osebnih podatkov temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| D. | ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev; |
| --- | --- |

D.

ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev;

| E. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| F. | ker je Europol v preteklosti že sklenil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike; |
| --- | --- |

F.

ker je Europol v preteklosti že sklenil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike;

| G. | ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

G.

ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov;

| 1. | meni, da je treba ustrezno oceniti potrebnost in sorazmernost sodelovanja z Libanonsko republiko na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zaradi varnostnih interesov Evropske unije; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem opravi temeljito oceno učinka; poudarja, da je potrebna previdnost pri opredelitvi pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Libanonsko republiko o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi libanonskimi organi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba v tretjih državah prejemnicah zagotoviti popolno skladnost s členoma 7 in 8 Listine ter drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z Listino; v zvezi s tem poziva Svet, naj pogajalske smernice, ki jih je predlagala Komisija, dopolni s pogoji iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da zaenkrat še ni bila izvedena ustrezna ocena učinka, s katero bi poglobljeno ocenili tveganja, ki jih za pravice posameznikov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov ter za druge temeljne pravice in svoboščine, zaščitene z Listino o temeljnih pravicah, predstavlja prenos osebnih podatkov v Libanonsko republiko; poziva Komisijo, naj izvede ustrezno oceno učinka, da bi opredelili zaščitne ukrepe, ki jih je treba vključiti v sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da bi morala biti raven varstva, določena s sporazumom, dejansko enaka ravni varstva v pravu EU; poudarja, da sporazuma ni mogoče skleniti, če take ravni ni mogoče zagotoviti tako v predpisih kot v praksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, da mora sporazum vsebovati stroge in posebne določbe, ki zahtevajo spoštovanje načela omejitve za posamezen namen, z jasnimi pogoji za obdelavo prenesenih osebnih podatkov, da se bosta v celoti spoštovala člen 8 Listine in člen 16 PDEU ter se bo preprečilo, da bi bil Europol odgovoren za kršitve prava Unije o varstvu podatkov zaradi prenosa osebnih podatkov brez potrebnih in ustreznih zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se smernica B dopolni tako, da bo v njej izrecno navedeno, da mora Europol v skladu s členom 19 uredbe o Europolu upoštevati vse omejitve, določene za osebne podatke, ki so jih Europolu poslale države članice ali drugi pošiljatelji, v zvezi z uporabo podatkov, ki bodo preneseni v Libanonsko republiko, in dostopom do njih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj bo v sporazumu jasno določeno, da je za vsako nadaljnjo obdelavo podatkov vedno potrebna predhodna pisna odobritev Europola; poudarja, da bi moral Europol ta pooblastila dokumentirati in jih na zahtevo dati na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov; poziva, naj sporazum vsebuje tudi določbo, ki bi pristojne organe Libanonske republike zavezovala k upoštevanju teh omejitev, in določa, kako se bo uveljavljala skladnost s temi omejitvami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vztraja, naj sporazum vsebuje jasno in natančno določbo, ki bo določala obdobje hrambe prenesenih osebnih podatkov in zahtevala izbris teh podatkov ob koncu obdobja hrambe; zahteva, naj se v sporazumu določijo postopkovni ukrepi za zagotovitev skladnosti; vztraja, da je treba v izjemnih primerih, če obstajajo utemeljeni razlogi za shranjevanje podatkov po izteku obdobja hrambe podatkov, te razloge sporočiti Europolu in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in jima posredovati spremno dokumentacijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pričakuje, da se bodo uporabljala merila iz uvodne izjave 71 Direktive (EU) 2016/680, in sicer da morajo za prenos osebnih podatkov za libanonske organe, ki prejmejo podatke od Europola, veljati obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti ter da se osebni podatki nikakor ne bodo uporabljali pri pozivu k smrtni kazni, njenemu izreku in njeni uresničitvi ali kakršni koli obliki krutega in nečloveškega ravnanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba natančno opredeliti kategorije kaznivih dejanj, v zvezi s katerimi se bodo izmenjevali osebni podatki, in jih navesti v seznamu v samem mednarodnem sporazumu, in sicer v skladu z opredelitvami EU za kazniva dejanja, kadar so na voljo; poudarja, da bi bilo treba s tem seznamom jasno in natančno opredeliti dejavnosti, ki jih vključujejo ta kazniva dejanja, ter osebe, skupine in organizacije, na katere bo verjetno vplival prenos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in v smislu člena 8(3) Listine o temeljnih pravicah skupaj z vlado Libanonske republike opredelita, kateri neodvisen nadzorni organ bo pristojen za nadziranje izvajanja mednarodnega sporazuma; meni, da bi se bilo treba dogovoriti o ustanovitvi tega organa, preden bi lahko začel veljati mednarodni sporazum; vztraja, da je treba v prilogi k sporazumu izrecno navesti ime tega organa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morali imeti pogodbenici možnost začasne prekinitve ali preklica mednarodnega sporazuma, če bi prišlo do njegove kršitve, in da bi moral biti neodvisen nadzorni organ pooblaščen, da v primeru kršitve sporazuma predlaga njegovo začasno prekinitev ali prenehanje njegove veljave; meni, da se lahko vsi osebni podatki, ki spadajo v področje uporabe sporazuma in so bili preneseni pred začasnim prenehanjem njegovega izvajanja ali prenehanjem njegove veljave, še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom; meni, da bi bilo treba vzpostaviti redno ocenjevanje sporazuma, da bi se lahko ocenila skladnost partnerjev z njim; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je potrebna jasna opredelitev pojma „posamezni primeri“, saj je ta potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „razumni razlogi“, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da drugi organi podatkov, ki so bili preneseni organu prejemniku, nikoli ne smejo nadalje obdelovati in da bi bilo treba zato oblikovati izčrpen seznam pristojnih organov v Libanonski republiki, katerim lahko Europol posreduje podatke, vključno z opisom pristojnosti organov; meni, da bi bilo treba pri vsaki spremembi tega seznama, s katero se nadomesti pristojni organ ali doda nov pristojni organ, revidirati mednarodni sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da je treba izrecno navesti, da lahko pristojni organi Libanonske republike posredujejo informacije drugim organom v Libanonski republiki le, da se izpolni prvotni namen prenosa Europola in bi bilo treba o tem prenosu vedno obvestiti neodvisni organ, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba izrecno navesti, da pristojnim organom Libanonske republike niso dovoljeni nadaljnji prenosi informacij v druge države in da bi takšen prenos imel za posledico takojšnjo razveljavitev mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral mednarodni sporazum z Libanonsko republiko vključevati pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti, popravka in izbrisa, kot določa druga zakonodaja Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, genske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, zelo občutljiv in da zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Libanonske republike v primerjavi z Evropsko unijo vzbuja resne pomisleke; poudarja, da so kazniva dejanja v Uniji drugače opredeljena kot v Libanonski republiki; meni, da bi moral takšen prenos podatkov potekati le v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in osebe, povezane s tem posameznikom; meni, da je treba določiti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Libanonska republika spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s spoštovanjem svobode izražanja, svobode veroizpovedi in človeškega dostojanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi bilo treba v sporazum vključiti mehanizem spremljanja, poleg tega bi ga bilo treba redno ocenjevati, da se preveri njegovo delovanje glede na operativne potrebe Europola, pa tudi skladnost s pravicami in načeli na področju evropskega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj pred dokončno sklenitvijo mednarodnega sporazuma v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (ES) št. 45/2001 pridobi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bo Parlament odobritev sklenitve sporazuma pogojeval z zadostno udeležbo Parlamenta v vseh fazah postopka v skladu s členom 218 PDEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladi Libanonske republike. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za obdobje 2018–2020, ki ga je 30. novembra 2017 sprejel upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/99

---

P8_TA(2018)0301

Začetek pogajanj o sporazumu med EU in Egiptom o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

(2020/C 118/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0809), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0809),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklepanje mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6),

| — | ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki sodijo v področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki sodijo v področje uporabe poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU;

| — | ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0236/2018),

| A. | ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) omogoča prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je tak prenos potreben za izvajanje nalog Europola, in sicer na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki navaja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, sklenjenih pred 1. majem 2017, v izjemnih primerih pa za vsak posamični primer pod strogimi pogoji, določenimi v členu 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, in pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi;

| B. | ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa, pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v Listini, in dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa, pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v Listini, in dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola;

| C. | ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora takšen prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je bil sklenjen med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| D. | ker je bilo v zadnjih letih razkritih več kršitev človekovih pravic v Arabski republiki Egipt; ker režim neusmiljeno zatira oporečnike, med katerimi so se med drugim znašli tudi novinarji, politični aktivisti in zagovorniki človekovih pravic; ker še vedno poročajo o primerih mučenja; ker učinkovito preiskavo kršitev človekovih pravic s strani državnih uradnikov preprečuje razširjena nekaznovanost; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v zadnjih letih razkritih več kršitev človekovih pravic v Arabski republiki Egipt; ker režim neusmiljeno zatira oporečnike, med katerimi so se med drugim znašli tudi novinarji, politični aktivisti in zagovorniki človekovih pravic; ker še vedno poročajo o primerih mučenja; ker učinkovito preiskavo kršitev človekovih pravic s strani državnih uradnikov preprečuje razširjena nekaznovanost;

| E. | ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev; |
| --- | --- |

E.

ker se v programskem dokumentu Europola za obdobje 2018–2020 (7) opozarja, da je za uresničevanje naloge Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinaren pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev;

| F. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| G. | ker je Europol v preteklosti že sklenil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike; |
| --- | --- |

G.

ker je Europol v preteklosti že sklenil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike;

| H. | ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

H.

ker Evropski nadzornik za varstvo podatkov od 1. maja 2017 nadzoruje Europol in je tudi svetovalec institucij EU v zvezi s politikami in zakonodajo o varstvu podatkov;

| 1. | meni, da je treba ustrezno oceniti potrebnost in sorazmernost sodelovanja z Arabsko republiko Egipt na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zaradi varnostnih interesov Evropske unije; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem opravi temeljito oceno učinka; poudarja, da je potrebna previdnost pri opredelitvi pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi egiptovskimi organi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba v tretjih državah prejemnicah zagotoviti popolno skladnost s členoma 7 in 8 Listine ter drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z Listino; v zvezi s tem poziva Svet, naj pogajalske smernice, ki jih je predlagala Komisija, dopolni s pogoji iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da obstajajo pomembni pomisleki glede spoštovanja temeljnih pravic v Arabski republiki Egipt, zlasti kar zadeva svobodo izražanja, svobodo veroizpovedi in pravico ne biti podvržen mučenju ali nečloveškemu ravnanju, kot so določene v Listini in v Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da zaenkrat še ni bila izvedena ustrezna ocena učinka, s katero bi poglobljeno ocenili tveganja, ki jih predstavljajo prenosi osebnih podatkov v Arabsko republiko Egipt v zvezi s pravicami posameznikov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, pa tudi za druge temeljne pravice in svoboščine, zaščitene z Listino o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj izvede ustrezno oceno učinka, da bi opredelili potrebne zaščitne ukrepe, ki jih je treba vključiti v sporazum; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vztraja, da bi morala biti raven varstva, določena s sporazumom, dejansko enaka ravni varstva v pravu EU; poudarja, da sporazuma ni mogoče skleniti, če take ravni ni mogoče zagotoviti tako v predpisih kot v praksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zahteva, naj sporazum, da bi v celoti spoštovali člen 8 Listine in člen 16 PDEU ter preprečili kakršno koli odgovornost Europola za kršitve prava Unije o varstvu podatkov, do lahko katerih pride zaradi prenosa osebnih podatkov brez potrebnih in ustreznih zaščitnih ukrepov, vsebuje stroge in posebne določbe, ki zahtevajo spoštovanje načela omejitve namena z jasnimi pogoji za obdelavo prenesenih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj se smernica B dopolni tako, da bo v njej izrecno navedeno, da mora Europol v skladu s členom 19 uredbe o Europolu upoštevati vse omejitve, določene za osebne podatke, ki so jih Europolu poslale države članice ali drugi pošiljatelji, v zvezi z uporabo podatkov, ki bodo preneseni v Arabsko republiko Egipt, in dostopom do njih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zahteva, naj bo v sporazumu jasno določeno, da je za vsako nadaljnjo obdelavo podatkov vedno potrebna predhodna pisna odobritev Europola; poudarja, da bi moral Europol ta pooblastila dokumentirati in jih na zahtevo dati na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov; poziva, naj sporazum vsebuje tudi določbo, ki bi pristojne organe Arabske republike Egipt zavezovala k upoštevanju teh omejitev, in določa, kako se bo uveljavljala skladnost s temi omejitvami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vztraja, naj sporazum vsebuje jasno in natančno določbo, ki bo določala obdobje hrambe osebnih podatkov, ki so bili preneseni in jih je treba ob koncu obdobja hrambe podatkov izbrisati; zahteva, naj se v sporazumu določijo postopkovni ukrepi za zagotovitev skladnosti; vztraja, da se Europolu in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov v izjemnih primerih, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za shranjevanje podatkov za daljše obdobje, ti razlogi sporočijo in se jima posreduje spremna dokumentacija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pričakuje, da se bodo uporabljala merila iz uvodne izjave 71 Direktive (EU) 2016/680, in sicer da morajo za prenos osebnih podatkov za organe Egipta, ki prejmejo podatke od Europola, veljati obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti ter da se osebni podatki nikakor ne bodo uporabljali pri pozivu k smrtni kazni, njenemu izreku in njeni uresničitvi ali kakršni koli obliki krutega in nečloveškega ravnanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je treba natančno opredeliti kategorije kaznivih dejanj, v zvezi s katerimi se bodo izmenjevali osebni podatki, in jih navesti v seznamu v samem mednarodnem sporazumu, in sicer v skladu z opredelitvami EU za kazniva dejanja, kadar so na voljo; poudarja, da bi bilo treba s tem seznamom jasno in natančno opredeliti dejavnosti, ki jih vključujejo ta kazniva dejanja, ter osebe, skupine in organizacije, na katere bo verjetno vplival prenos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in v smislu člena 8(3) Listine o temeljnih pravicah skupaj z vlado Arabske republike Egipt opredelita, kateri neodvisni nadzorni organ bo odgovoren za nadziranje izvajanja mednarodnega sporazuma; meni, da bi se bilo treba dogovoriti o ustanovitvi tega organa, preden bi lahko začel veljati mednarodni sporazum; vztraja, da je treba v prilogi k sporazumu izrecno navesti ime tega organa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morali imeti pogodbenici možnost začasne prekinitve ali preklica mednarodnega sporazuma, če bi prišlo do njegove kršitve, in da bi moral biti neodvisen nadzorni organ pooblaščen, da v primeru kršitve sporazuma predlaga njegovo začasno prekinitev ali prenehanje njegove veljavnosti; meni, da se lahko vsi osebni podatki, ki spadajo v področje uporabe sporazuma, preneseni pred začasnim prenehanjem njegovega izvajanja ali odpovedi, še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom; meni, da bi bilo treba vzpostaviti redno ocenjevanje sporazuma, da bi se lahko ocenila skladnost partnerjev z njim; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je potrebna jasna opredelitev pojma „posamezni primeri“, saj je ta potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „razumni razlogi“, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da drugi organi podatkov, ki so bili preneseni organu prejemniku, nikoli ne smejo nadalje obdelati in da bi bilo treba zato oblikovati izčrpen seznam pristojnih organov v Arabski republiki Egipt, na katere lahko Europol prenese podatke, vključno z opisom pristojnosti organov; meni, da bi bilo treba pri vsaki spremembi tega seznama, s katero se nadomesti pristojni organ ali doda nov pristojni organ, revidirati mednarodni sporazum; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vztraja, da je treba izrecno navesti, da lahko pristojni organi Arabske republike Egipt posredujejo informacije drugim organom v Arabski republiki Egipt le, da se izpolni prvotni namen prenosa Europola in bi bilo treba o tem prenosu vedno obvestiti neodvisni organ, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Europol; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba izrecno navesti, da pristojnim organom Arabske republike Egipt ni dovoljen nadaljnji prenos informacij v druge države in da bi takšen prenos imel za posledico takojšnjo razveljavitev mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi moral mednarodni sporazum z Arabsko republiko Egipt vključevati pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti, popravka in izbrisa, kot določa druga zakonodaja Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, genske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, zelo občutljiv in da zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Arabske republike Egipt v primerjavi z Evropsko unijo vzbuja resne pomisleke; poudarja, da so kazniva dejanja v Uniji drugače opredeljena kot v Arabski republiki Egipt; meni, da bi moral takšen prenos podatkov potekati le v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in osebe, povezane s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki; meni, da je treba določiti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Arabska republika Egipt spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s spoštovanjem svobode izražanja, svobode veroizpovedi in človeškega dostojanstva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi bilo treba v sporazum vključiti mehanizem spremljanja, poleg tega bi ga bilo treba redno ocenjevati, da se preveri njegovo delovanje glede na operativne potrebe Europola, pa tudi skladnost s pravicami in načeli na področju evropskega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj pred dokončno sklenitvijo mednarodnega sporazuma v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (ES) št. 45/2001 pridobi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bo Parlament odobritev sklenitve sporazuma pogojeval z zadostno udeležbo Parlamenta v vseh fazah postopka v skladu s členom 218 PDEU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladi Arabske republike Egipt. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za obdobje 2018–2020, ki ga je 30. novembra 2017 sprejel upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/104

---

P8_TA(2018)0302

Začetek pogajanj o sporazumu med EU in Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o priporočilu Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

(2020/C 118/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0811), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Alžirije za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu (COM(2017)0811),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 6, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 218,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu podatkov (ETS št. 108) in dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001 h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v zvezi z nadzornimi organi in prenosom podatkov čez meje (ETS št. 181),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklenitev mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) 2/2018 o osmih pogajalskih mandatih za sklenitev mednarodnih sporazumov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med Europolom in tretjimi državami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (6),

| — | ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), zlasti glede poglavja o obdelavi operativnih osebnih podatkov, ki jih obdelujejo organi, uradi ali agencije Unije pri opravljanju dejavnosti, ki spadajo na področje poglavja 4 ali poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU;

| — | ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0239/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0239/2018),

| A. | ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) dovoljuje prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je ta prenos potreben za izvajanje nalog Europola, na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, sklenjenih pred 1. majem 2017, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, in v izjemnih okoliščinah na podlagi posameznega primera pod strogimi pogoji iz člena 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, če so zagotovljeni strogi zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) dovoljuje prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji, če je ta prenos potreben za izvajanje nalog Europola, na podlagi sklepa Komisije o ustreznosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, mednarodnega sporazuma v skladu s členom 218 PDEU, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe, ali sporazumov o sodelovanju, sklenjenih pred 1. majem 2017, ki omogočajo izmenjavo osebnih podatkov, in v izjemnih okoliščinah na podlagi posameznega primera pod strogimi pogoji iz člena 25(5) Uredbe (EU) 2016/794, če so zagotovljeni strogi zaščitni ukrepi;

| B. | ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa in pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v listini, ter dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali mednarodni sporazumi, ki Europolu in tretjim državam omogočajo sodelovanje in izmenjavo osebnih podatkov, upoštevati člena 7 in 8 listine o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU ter s tem spoštovati načelo omejitve za določen namen, pravico do dostopa in pravico do popravka, kar bi moral nadzirati neodvisen organ, kot je izrecno določeno v listini, ter dokazati, da je to potrebno in sorazmerno za izpolnjevanje nalog Europola;

| C. | ker mora ta prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora ta prenos temeljiti na mednarodnem sporazumu, ki je sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo v skladu s členom 218 PDEU in zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov;

| D. | ker programski dokument Europola za obdobje 2018–2020 (7) vsebuje opozorilo, da je za uresničevanje nalog Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinarni pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev; |
| --- | --- |

D.

ker programski dokument Europola za obdobje 2018–2020 (7) vsebuje opozorilo, da je za uresničevanje nalog Europola vse pomembnejši okrepljen večdisciplinarni pristop, vključno z združevanjem potrebnega strokovnega znanja in informacij vse večjega kroga partnerjev;

| E. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti poudaril, da sporazumi o strateškem in operativnem sodelovanju med Europolom in tretjimi državami omogočajo izmenjavo informacij in praktično sodelovanje v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| F. | ker je Europol v preteklosti že sklenil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike; |
| --- | --- |

F.

ker je Europol v preteklosti že sklenil več sporazumov o izmenjavi podatkov s tretjimi državami, kot so Albanija, Avstralija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Gruzija, Islandija, Kanada, Kolumbija, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Norveška, Srbija, Švica, Ukrajina ter Združene države Amerike;

| G. | ker je ENVP nadzornik Europola od 1. maja 2017 in tudi svetuje institucijam EU glede politik in zakonodaje v zvezi z varstvom podatkov; |
| --- | --- |

G.

ker je ENVP nadzornik Europola od 1. maja 2017 in tudi svetuje institucijam EU glede politik in zakonodaje v zvezi z varstvom podatkov;

| 1. | meni, da je treba ustrezno oceniti potrebnost in sorazmernost sodelovanja z Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zaradi varnostnih interesov Evropske unije; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem opravi temeljito oceno učinka; poudarja, da je potrebna previdnost pri opredelitvi pogajalskega mandata za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi alžirskimi organi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba v tretjih državah prejemnicah zagotoviti popolno skladnost s členoma 7 in 8 listine ter drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z njo; v zvezi s tem poziva Svet, naj pogajalske smernice, ki jih je predlagala Komisija, dopolni s pogoji iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da zaenkrat še ni bila izvedena ustrezna ocena učinka, s katero bi poglobljeno ocenili tveganja, ki jih predstavljajo prenosi osebnih podatkov v Ljudsko demokratično republiko Alžirijo v zvezi s pravicami posameznikov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, pa tudi v zvezi z drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami, zaščitenimi z listino o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj izvede ustrezno oceno učinka, da bi določila potrebne zaščitne ukrepe, ki jih je treba vključiti v sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da bi morala biti raven varstva, zagotovljena s sporazumom, v osnovi enakovredna ravni varstva, ki jo zagotavlja pravo EU; poudarja, da sporazuma ni mogoče skleniti, če take ravni ni mogoče zagotoviti tako v predpisih kot v praksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, da se z namenom popolne skladnosti s členom 8 listine o temeljnih pravicah in členom 16 PDEU ter preprečevanja možne odgovornosti Europola v zvezi s kršitvijo prava Unije o varstvu podatkov, do katere bi prišlo zaradi prenosa osebnih podatkov brez potrebnih in ustreznih zaščitnih ukrepov, v sporazum vključijo stroge in posebne določbe, s katerimi se predpiše spoštovanje načela omejitve namena, z jasnimi pogoji za obdelavo prenesenih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se smernica B dopolni tako, da bo v njej izrecno navedeno, da mora Europol v skladu s členom 19 uredbe o Europolu spoštovati vse omejitve, določene za osebne podatke, ki so jih Europolu poslale države članice ali drugi pošiljatelji, v zvezi z uporabo podatkov, ki bodo preneseni v Ljudsko demokratično republiko Alžirijo, in dostopom do njih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj bo v sporazumu jasno določeno, da je za vsako nadaljnjo obdelavo podatkov vedno potrebna predhodna pisna odobritev Europola; poudarja, da bi moral Europol ta dovoljenja dokumentirati in jih na zahtevo dati na voljo ENVP; poziva, naj sporazum vsebuje tudi določbo, ki bi pristojne organe Ljudske demokratične republike Alžirije zavezovala k upoštevanju teh omejitev, in določa, kako se bo uveljavljala skladnost s temi omejitvami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vztraja, naj sporazum vsebuje jasno in natančno določbo o obdobju hrambe prenesenih osebnih podatkov, in zahteva, da se preneseni osebni podatki po koncu obdobja hrambe izbrišejo; zahteva, naj se v sporazumu določijo postopkovni ukrepi za zagotavljanje skladnosti; vztraja, da se morajo v izjemnih primerih, v katerih obstajajo ustrezno utemeljeni razlogi za to, da se podatki hranijo dlje časa po poteku obdobja hrambe, ti razlogi in spremna dokumentacija predložiti Europolu in ENVP; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pričakuje, da se bodo uporabljala merila iz uvodne izjave 71 Direktive (EU) 2016/680, in sicer da morajo za prenos osebnih podatkov za alžirske organe, ki prejmejo podatke od Europola, veljati obveznosti glede zaupnosti in načelo specifičnosti ter da se osebni podatki nikakor ne bodo uporabljali v zvezi z zahtevami za smrtno kazen, njenim izrekom in njeno uresničitvijo ali kakršno koli obliko krutega in nečloveškega ravnanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba natančno opredeliti kategorije kaznivih dejanj, v zvezi s katerimi se bodo izmenjevali osebni podatki, in jih navesti na seznamu v mednarodnem sporazumu, in sicer v skladu z opredelitvami EU za kazniva dejanja, kadar so na voljo; poudarja, da bi bilo treba s tem seznamom jasno in natančno opredeliti dejavnosti, ki jih vključujejo ta kazniva dejanja, ter osebe, skupine in organizacije, na katere bo verjetno vplival prenos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in v smislu člena 8(3) listine o temeljnih pravicah skupaj z vlado Ljudske demokratične republike Alžirije opredelita, kateri neodvisni nadzorni organ bo odgovoren za nadziranje izvajanja mednarodnega sporazuma; meni, da bi se bilo treba dogovoriti o ustanovitvi tega organa, preden bi lahko začel veljati mednarodni sporazum; vztraja, da je treba v prilogi k sporazumu izrecno navesti ime tega organa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morali imeti pogodbenici možnost začasne prekinitve ali preklica mednarodnega sporazuma, če bi prišlo do njegove kršitve, in da bi moral biti neodvisni nadzorni organ pooblaščen, da v primeru kršitve sporazuma predlaga njegovo začasno prekinitev ali prenehanje njegove veljavnosti; meni, da se vsi osebni podatki, ki sodijo na področje uporabe tega sporazuma in so bili preneseni pred njegovim začasnim prenehanjem izvajanja ali prekinitvi, lahko še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom; meni, da bi bilo treba vzpostaviti redno ocenjevanje sporazuma, da bi se lahko ocenila skladnost partnerjev z njim; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je treba koncept posameznih primerov jasno opredeliti, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba jasno opredeliti pojem „razumni razlogi“, saj je potreben za oceno nujnosti in sorazmernosti prenosa podatkov; poudarja, da bi se morala ta opredelitev nanašati na dejanske kazenske preiskave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da podatkov, ki so bili preneseni organu prejemniku, ne smejo nikoli nadalje obdelovati drugi organi in da je treba v ta namen pripraviti izčrpen seznam pristojnih organov v Ljudski demokratični republiki Alžiriji, katerim lahko Europol pošilja podatke, vključno z opisom pristojnosti teh organov; meni, da bi bilo treba pri vsaki spremembi tega seznama, s katero se nadomesti pristojni organ ali doda nov pristojni organ, mednarodni sporazum revidirati; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da je treba izrecno navesti, da lahko pristojni organi Ljudske demokratične republike Alžirije informacije posredujejo drugim organom v tej državi samo za izpolnitev prvotnega namena prenosa, ki ga opravi Europol, in da je treba o posredovanju podatkov drugim organom vedno obvestiti neodvisni organ, ENVP in Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba izrecno navesti, da je posredovanje informacij s strani pristojnih organov Ljudske demokratične republike Alžirije drugim državam prepovedani in bi povzročili takojšnje prenehanje veljavnosti mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral mednarodni sporazum z Ljudsko demokratično republiko Alžirijo vključevati pravico posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do obveščenosti, popravka in izbrisa, kot določa druga zakonodaja Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je prenos osebnih podatkov, ki razkrivajo raso ali etično poreklo, politično prepričanje, vero ali filozofsko prepričanje, članstvo v sindikatu, genetske podatke ali podatke o zdravju in spolnem življenju, izjemno občutljiv in sproža velike pomisleke zaradi drugačnega pravnega okvira, družbenih značilnosti in kulturnega ozadja Ljudske demokratične republike Alžiriji v primerjavi z Evropsko unijo; poudarja, da so kazniva dejanja v Uniji opredeljena drugače kot v Ljudski demokratični republiki Alžiriji; meni, da bi se moral tak prenos podatkov zato izvajati samo v zelo izjemnih primerih in z jasnimi zaščitnimi ukrepi za posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ter za osebe, povezane z njim; meni, da je treba določiti posebne varnostne ukrepe, ki jih mora Ljudska demokratična republika Alžirija spoštovati v zvezi s temeljnimi pravicami, vključno s svobodo izražanja, svobodo veroizpovedi in človeškim dostojanstvom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi bilo treba v sporazum vključiti mehanizem spremljanja, poleg tega bi ga bilo treba redno ocenjevati, da se preveri njegovo delovanje glede na operativne potrebe Europola, pa tudi skladnost s pravicami in načeli na področju evropskega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj pred dokončno sklenitvijo mednarodnega sporazuma v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 in Uredbo (ES) št. 45/2001 pridobi mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bo Parlament odobritev sklenitve sporazuma pogojeval z zadostno udeležbo Parlamenta v vseh fazah postopka v skladu s členom 218 PDEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladi Ljudske demokratične republike Alžirije. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za obdobje 2018–2020, ki ga je 30. novembra 2017 sprejel upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

Četrtek, 5. julij 2018

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/109 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/109

---

P8_TA(2018)0303

Politična kriza v Moldaviji po razveljavitvi županskih volitev v Kišinjevu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o politični krizi v Moldaviji po razveljavitvi županskih volitev v Kišinjevu (2018/2783(RSP))

(2020/C 118/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Moldaviji, zlasti tiste z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino (1) (AA/DCFTA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Moldaviji, zlasti tiste z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino (1) (AA/DCFTA),

| — | ob upoštevanju poročila o izvajanju pridružitvenega sporazuma z Republiko Moldavijo z dne 3. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvajanju pridružitvenega sporazuma z Republiko Moldavijo z dne 3. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. julija 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. julija 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o določitvi političnih predpogojev za dodelitev makroekonomske pomoči Republiki Moldaviji, ki je priložena zakonodajni resoluciji z dne 4. julija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o določitvi političnih predpogojev za dodelitev makroekonomske pomoči Republiki Moldaviji, ki je priložena zakonodajni resoluciji z dne 4. julija 2017,

| — | ob upoštevanju glasovanja v parlamentu Republike Moldavije dne 20. julija 2017, s katerim so bile sprejete spremembe volilnega sistema, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja v parlamentu Republike Moldavije dne 20. julija 2017, s katerim so bile sprejete spremembe volilnega sistema,

| — | ob upoštevanju priporočil OVSE/ODIHR in Beneške komisije z dne 19. julija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil OVSE/ODIHR in Beneške komisije z dne 19. julija 2017,

| — | ob upoštevanju izjav predsednika Odbora Evropskega parlamenta za zunanje zadeve, poročevalca tega odbora za Moldavijo in sopredsedujoče parlamentarni skupščini Euronest z dne 21. junija 2018 ter izjav Evropske službe za zunanje delovanje z dne 20. junija 2018 in 27. junija 2018 o potrditvi županskih volitev v Kišinjevu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika Odbora Evropskega parlamenta za zunanje zadeve, poročevalca tega odbora za Moldavijo in sopredsedujoče parlamentarni skupščini Euronest z dne 21. junija 2018 ter izjav Evropske službe za zunanje delovanje z dne 20. junija 2018 in 27. junija 2018 o potrditvi županskih volitev v Kišinjevu,

| — | ob upoštevanju člena 2 pridružitvenega sporazuma med Evropsko Unijo in Republiko Moldavijo, ki navaja, da je „spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin [...] podlaga notranje in zunanje politike pogodbenic ter bistvena sestavina tega sporazuma“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 pridružitvenega sporazuma med Evropsko Unijo in Republiko Moldavijo, ki navaja, da je „spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin [...] podlaga notranje in zunanje politike pogodbenic ter bistvena sestavina tega sporazuma“,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je na predčasnih županskih volitvah v Kišinjevu po dveh krogih volitev 20. maja in 3. junija 2018 zmagal Andrei Năstase ter s 52,57-odstotno podporo premagal Iona Cebana, ki je prejel 47,43 % glasov; |
| --- | --- |

A.

ker je na predčasnih županskih volitvah v Kišinjevu po dveh krogih volitev 20. maja in 3. junija 2018 zmagal Andrei Năstase ter s 52,57-odstotno podporo premagal Iona Cebana, ki je prejel 47,43 % glasov;

| B. | ker so mednarodni opazovalci županskih volitev v Kišinjevu priznali veljavnost izidov volitev in njihovo tekmovalnost; |
| --- | --- |

B.

ker so mednarodni opazovalci županskih volitev v Kišinjevu priznali veljavnost izidov volitev in njihovo tekmovalnost;

| C. | ker je sodišče v Kišinjevu 19. junija 2018 razveljavilo rezultate teh volitev z utemeljitvijo, da sta oba kandidata na dan volitev nagovorila volivce na družbenih medijih, po zakonitem koncu volilne kampanje; ker nobeden od tekmecev v volilnem postopku ni zahteval razveljavitve volitev; |
| --- | --- |

C.

ker je sodišče v Kišinjevu 19. junija 2018 razveljavilo rezultate teh volitev z utemeljitvijo, da sta oba kandidata na dan volitev nagovorila volivce na družbenih medijih, po zakonitem koncu volilne kampanje; ker nobeden od tekmecev v volilnem postopku ni zahteval razveljavitve volitev;

| D. | ker je pritožbeno sodišče v Kišinjevu 21. junija 2018 potrdilo odločitev nižjega sodišča, ko je ugotovilo, da je komuniciranje z volivci prek družbenih medijev nezakonito vplivalo na izide volitev; |
| --- | --- |

D.

ker je pritožbeno sodišče v Kišinjevu 21. junija 2018 potrdilo odločitev nižjega sodišča, ko je ugotovilo, da je komuniciranje z volivci prek družbenih medijev nezakonito vplivalo na izide volitev;

| E. | ker je moldavsko vrhovno sodišče 25. junija 2018 potrdilo odločitve nižjih sodišč, da razveljavijo izide županskih volitev v Kišinjevu; |
| --- | --- |

E.

ker je moldavsko vrhovno sodišče 25. junija 2018 potrdilo odločitve nižjih sodišč, da razveljavijo izide županskih volitev v Kišinjevu;

| F. | ker je osrednja moldavijska volilna komisija 29. junija 2018 potrdila odločitev vrhovnega sodišča, da razveljavi županske volitve v Kišinjevu; |
| --- | --- |

F.

ker je osrednja moldavijska volilna komisija 29. junija 2018 potrdila odločitev vrhovnega sodišča, da razveljavi županske volitve v Kišinjevu;

| G. | ker je bilo povabilo k udeležitvi na volitvah, ki po mnenju sodišča šteje kot pritisk in nedopusten vpliv na volivce, v Moldaviji pogosta praksa na preteklih volitvah, ki jih zaradi tega še nikoli niso razveljavili; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo povabilo k udeležitvi na volitvah, ki po mnenju sodišča šteje kot pritisk in nedopusten vpliv na volivce, v Moldaviji pogosta praksa na preteklih volitvah, ki jih zaradi tega še nikoli niso razveljavili;

| H. | ker utegne ta potek dogodkov povzročiti, da bo Moldavija prenehala upoštevati evropske vrednote in načela, ter še bolj spodkopati že tako slabo zaupanje moldavijskih državljanov v državne institucije; ker so moldavijske politične stranke izjavile, da je to nevaren precedenčni primer za prihodnje volitve in so proti odločitvi sodišč v Kišinjevu protestirali tisoči ljudi; |
| --- | --- |

H.

ker utegne ta potek dogodkov povzročiti, da bo Moldavija prenehala upoštevati evropske vrednote in načela, ter še bolj spodkopati že tako slabo zaupanje moldavijskih državljanov v državne institucije; ker so moldavijske politične stranke izjavile, da je to nevaren precedenčni primer za prihodnje volitve in so proti odločitvi sodišč v Kišinjevu protestirali tisoči ljudi;

| I. | ker je mednarodna skupnost, vključno z Evropsko unijo in Ministrstvom za zunanje zadeve ZDA, obsodila to odločitev ter poudarila, da je treba spoštovati voljo volivcev; |
| --- | --- |

I.

ker je mednarodna skupnost, vključno z Evropsko unijo in Ministrstvom za zunanje zadeve ZDA, obsodila to odločitev ter poudarila, da je treba spoštovati voljo volivcev;

| J. | ker sta se EU in Moldavija skupaj zavezali, da si bosta prizadevali za napredek njunega političnega združevanja in gospodarskega povezovanja, za kar pa mora država v skladu z določbami pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ter pridružitvenega načrta sprejeti in izvajati strukturne in druge obsežne reforme, potrebna pa je tudi zaveza Moldavije, da bo varovala evropske vrednote, vključno s spoštovanjem človeških vrednot in svoboščin, demokracije, enakosti in pravne države; |
| --- | --- |

J.

ker sta se EU in Moldavija skupaj zavezali, da si bosta prizadevali za napredek njunega političnega združevanja in gospodarskega povezovanja, za kar pa mora država v skladu z določbami pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ter pridružitvenega načrta sprejeti in izvajati strukturne in druge obsežne reforme, potrebna pa je tudi zaveza Moldavije, da bo varovala evropske vrednote, vključno s spoštovanjem človeških vrednot in svoboščin, demokracije, enakosti in pravne države;

| K. | ker je razveljavitev volitev skrb vzbujajoče in pomenljivo znamenje nenehnega poslabševanja na področju uveljavljanja demokratičnih standardov v Moldaviji, zlasti ker je treba opozoriti, da je neodvisno in pregledno sodstvo osnovni steber demokracije in pravne države; ker razveljavitev volitev kaže na vedno večjo nagnjenost k avtoritarnosti in samovolji oblasti ter znatno zmanjšanje zaupanja ljudi v organe oblasti in institucije; |
| --- | --- |

K.

ker je razveljavitev volitev skrb vzbujajoče in pomenljivo znamenje nenehnega poslabševanja na področju uveljavljanja demokratičnih standardov v Moldaviji, zlasti ker je treba opozoriti, da je neodvisno in pregledno sodstvo osnovni steber demokracije in pravne države; ker razveljavitev volitev kaže na vedno večjo nagnjenost k avtoritarnosti in samovolji oblasti ter znatno zmanjšanje zaupanja ljudi v organe oblasti in institucije;

| L. | ker je parlament Republike Moldavije kljub negativnemu priporočilu OVSE/ODIHR in Beneške komisije julija 2017 sprejel sporno spremembo volilnega zakona, kar je povzročilo zaskrbljenost zaradi nevarnosti nedopustnega vpliva na volivce, volilnih enot s samo enim kandidatom, previsokih pragov za vstop v parlament v proporcionalnem delu in nevarnost neustreznega zastopanja manjšin in žensk; ker je Beneška komisija poudarila, da polarizacija glede te zakonodajne pobude ne kaže na ustrezno posvetovanje in široko soglasje med ključnimi deležniki; |
| --- | --- |

L.

ker je parlament Republike Moldavije kljub negativnemu priporočilu OVSE/ODIHR in Beneške komisije julija 2017 sprejel sporno spremembo volilnega zakona, kar je povzročilo zaskrbljenost zaradi nevarnosti nedopustnega vpliva na volivce, volilnih enot s samo enim kandidatom, previsokih pragov za vstop v parlament v proporcionalnem delu in nevarnost neustreznega zastopanja manjšin in žensk; ker je Beneška komisija poudarila, da polarizacija glede te zakonodajne pobude ne kaže na ustrezno posvetovanje in široko soglasje med ključnimi deležniki;

| M. | ker so po poročanju posebnega poročevalca OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic zagovorniki človekovih pravic in novinarji v Moldaviji žrtve kampanj ožigosanja in se spoprijemajo s politično motiviranimi kazenskimi obtožbami ali se jim grozi, če branijo oporečnike, medtem ko je dostop novinarjev do informacij omejen; |
| --- | --- |

M.

ker so po poročanju posebnega poročevalca OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic zagovorniki človekovih pravic in novinarji v Moldaviji žrtve kampanj ožigosanja in se spoprijemajo s politično motiviranimi kazenskimi obtožbami ali se jim grozi, če branijo oporečnike, medtem ko je dostop novinarjev do informacij omejen;

| N. | ker je zaradi nezadostnega napredka pri reformi moldavijskega sodstva in ker ta država ni izpolnila pogojev EU, slednja oktobra 2017 sprejela odločitev, da zadrži izplačilo 28 milijonov EUR iz programa EU za reformo pravosodja; |
| --- | --- |

N.

ker je zaradi nezadostnega napredka pri reformi moldavijskega sodstva in ker ta država ni izpolnila pogojev EU, slednja oktobra 2017 sprejela odločitev, da zadrži izplačilo 28 milijonov EUR iz programa EU za reformo pravosodja;

| 1. | izraža resno zaskrbljenost v zvezi z odločitvijo vrhovnega sodišča Moldavije, da razveljavi rezultate volitev za župana Kišinjeva, ki je bila sprejeta iz vprašljivih razlogov in na nepregleden način, kar je znatno oslabilo celovitost volilnega postopka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno opozarja, da so verodostojne, pregledne, poštene in vključujoče volitve temelj vsakega demokratičnega sistema, s katerim se ohranja nepristranskost in neodvisnost sodstva pred kakršnim koli političnim vplivom, ter so temelj zaupanja v politični sistem države in da je politično vmešavanje v sodstvo in potek volitev v nasprotju z evropskimi standardi, ki jih je Moldavija sprejela, zlasti kot del pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža močno solidarnost s tisoči ljudi, ki protestirajo na ulicah Kišinjeva, in soglaša z njihovimi zahtevami, naj moldavski organi sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se bodo spoštovali rezultati županskih volitev v Kišinjevu, ki jih priznavajo tudi nacionalni in mednarodni opazovalci in ki odražajo voljo volivcev; poziva oblasti, naj spoštujejo pravico do miroljubnega protesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva moldavske organe, naj zagotovijo delovanje demokratičnih mehanizmov in vztraja pri tem, naj tako izvršilna kot sodna veja oblasti vzajemno spoštujeta delitev oblasti, v celoti podpreta demokratična načela in spoštujeta načelo pravne države; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi dodatnega slabšanja demokratičnih standardov v Moldaviji; priznava, da je odločitev sodišča, za katero je bilo že večkrat rečeno, da ga usmerja politika ter da nanj vpliva, primer prilastitve države in hude institucionalne krize v Moldaviji; obžaluje, da oblasti kljub številnim pozivom mednarodne skupnosti še naprej spodkopavajo zaupanje ljudi v pravičnost in nepristranskost državnih institucij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da po odločitvi o razveljavitvi rezultatov županskih volitev Kišinjevu niso izpolnjeni politični pogoji za izplačilo makrofinančne pomoči, in opozarja, da je „temeljni pogoj za dodelitev makroekonomske pomoči ta, da država upravičenka spoštuje učinkovite demokratične mehanizme – vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom – in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj začasno ustavi vsa predvidena izplačila makrofinančne pomoči Moldaviji; meni, da bi bilo treba odločitev o prihodnjih izplačilih sprejeti šele po izvedbi načrtovanih parlamentarnih volitev in pod pogojem, da se izvedejo v skladu z mednarodno priznanimi standardi in jih ocenijo specializirani mednarodni organi, ter ko bodo izpolnjeni pogoji za makrofinančno pomoč; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zahteva, naj Evropska komisija začasno ustavi proračunsko podporo Moldaviji z uporabo precedenčnega primera iz julija 2015, ko je do take začasne prekinitve prišlo po bančni krizi; meni, da bi bilo treba mehanizem za zadržanje proračunske podpore EU sprejeti kot odziv na razveljavitev županskih volitev v Kišinjevu ter da bi moral vključevati seznam pogojev, ki naj bi jih moldavske oblasti izpolnile; moral bi vključevati tudi potrditev volitev v Kišinjevu ter preiskavo, ki bo usmerjena v konkretne rezultate in bo izčrpno pregledna, pa tudi izterjavo sredstev in pregon storilcev v zadevi bančne goljufije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva moldavske oblasti, naj se odzovejo na priporočila OVSE/ODIHR in Beneške komisije o volilni reformi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno izraža zaskrbljenost glede koncentracije gospodarske in politične moči v rokah majhne skupine ljudi, poslabšanja stanja pravne države, demokratičnih standardov in spoštovanja človekovih pravic, čezmerne politizacije državnih institucij, sistemske korupcije, nezadostne preiskave bančne goljufije iz leta 2014 in omejene pluralnosti medijev; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja neodvisnosti sodstva in zlasti primerov selektivne pravičnosti, ki se uporablja za izvajanje pritiska na politične nasprotnike; poziva moldavske oblasti, naj opravijo reformo sodstva, vključno z imenovanjem novih sodnikov, da bi preprečili poseganje sodstva v volilni in politični proces ali da bi se na druge načine spodkopavala demokratično izražena volja prebivalcev Moldavije;; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen, ker moldavske oblasti s pomočjo lažnih obtožb in kazenskih postopkov preganjajo politične nasprotnike in njihove odvetnike, ter opozarja, da tako kršijo načelo pravne države in pravice političnih nasprotnikov in odvetnikov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da so oblasti zelo malo napredovale pri temeljiti in nepristranski preiskavi bančne goljufije iz leta 2014, s katero je bila iz moldavskega finančnega sistema ukradena približno 1 milijarda USD, poziva k odločnim prizadevanjem za izterjavo ukradenih sredstev in privedbo odgovornih oseb pred sodišče, ne glede na njihovo politično pripadnost; meni, da je to nujno potrebno za ponovno vzpostavitev zaupanja državljanov Moldavije v institucije in obnovitev verodostojnosti organov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva moldavske organe, naj spoštujejo mednarodna načela in dobro prakso ter zagotovijo ugodno okolje za civilno družbo; izraža zaskrbljenost zlasti zaradi vključitve določb, ki bi lahko omejile tuje financiranje moldavskih nevladnih organizacij, v osnutek zakonodaje o nevladnih organizacijah, o katerem se ravno razpravlja parlamentu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva moldavski parlament, naj se pred končnim sprejetjem novega avdiovizualnega zakonika posvetuje s civilno družbo in neodvisnimi mediji ter naj zavrne „reformo dvojne destinacije“; je zaskrbljen, ali bodo moldavski neodvisni, lokalni in opozicijski mediji, ki med drugim nimajo zadostnih sredstev, lahko zadostili zahtevam novega zakonika o obvezni lokalni vsebini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva ESZD in Komisijo, naj pozorno spremljata dogodke na vseh teh področjih ter o tem ustrezno obveščata Parlament; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji in državam članicam, predsedniku, predsedniku vlade in predsedniku parlamenta Republike Moldavije, OVSE/ODHIR in Beneški komisiji. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 11, 12.1.2018, str. 82.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0283.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/113

---

P8_TA(2018)0304

Somalija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o Somaliji (2018/2784(RSP))

(2020/C 118/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Somaliji, zlasti resolucije z dne 15. septembra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Somaliji, zlasti resolucije z dne 15. septembra 2016 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o begunskem taborišču Dadab z dne 18. maja 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o begunskem taborišču Dadab z dne 18. maja 2017 (2),

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 30. oktobra 2017 o napadih v Somaliji in tudi vseh njenih prejšnjih izjav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 30. oktobra 2017 o napadih v Somaliji in tudi vseh njenih prejšnjih izjav,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o Somaliji,

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročila Urada OZN za človekove pravice z naslovom Zaščita civilistov: polaganje temeljev za mir, varnost in človekove pravice v Somaliji iz decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada OZN za človekove pravice z naslovom Zaščita civilistov: polaganje temeljev za mir, varnost in človekove pravice v Somaliji iz decembra 2017,

| — | ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa EU–Somalija za Zvezno republiko Somalijo za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa EU–Somalija za Zvezno republiko Somalijo za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN z dne 15. maja 2018 o podaljšanju mandata misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN z dne 15. maja 2018 o podaljšanju mandata misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN z dne 27. marca 2018 o Somaliji in tudi vseh njegovih prejšnjih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN z dne 27. marca 2018 o Somaliji in tudi vseh njegovih prejšnjih resolucij,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika OZN za Somalijo z dne 15. maja 2018 za varnostni svet OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika OZN za Somalijo z dne 15. maja 2018 za varnostni svet OZN,

| — | ob upoštevanju izjav varnostnega sveta OZN za javnost z dne 25. januarja 2018, 25. februarja 2018 in 4. aprila 2018 o Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav varnostnega sveta OZN za javnost z dne 25. januarja 2018, 25. februarja 2018 in 4. aprila 2018 o Somaliji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2018 o Afriškem rogu, z dne 17. julija 2017 o obravnavanju nevarnosti lakote in z dne 3. aprila 2017 o Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. junija 2018 o Afriškem rogu, z dne 17. julija 2017 o obravnavanju nevarnosti lakote in z dne 3. aprila 2017 o Somaliji,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja OZN z dne 26. decembra 2017 in 2. maja 2018 o Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja OZN z dne 26. decembra 2017 in 2. maja 2018 o Somaliji,

| — | ob upoštevanju sporočila z varnostne konference OZN–Somalija z dne 4. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila z varnostne konference OZN–Somalija z dne 4. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 29. septembra 2017 o pomoči Somaliji na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 29. septembra 2017 o pomoči Somaliji na področju človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju izjave misije AMISOM z dne 8. novembra 2017, v kateri je napovedala, da namerava decembra 2017 začeti postopen umik vojaških enot iz Somalije, dokončno pa naj bi jih umaknila do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave misije AMISOM z dne 8. novembra 2017, v kateri je napovedala, da namerava decembra 2017 začeti postopen umik vojaških enot iz Somalije, dokončno pa naj bi jih umaknila do leta 2020,

| — | ob upoštevanju skupne izjave štirih strokovnjakov s področja človekovih pravic OZN z dne 4. maja 2016, v kateri so opozorili na vedno večje preganjanje sindikalistov v Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave štirih strokovnjakov s področja človekovih pravic OZN z dne 4. maja 2016, v kateri so opozorili na vedno večje preganjanje sindikalistov v Somaliji,

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil iz 380. poročila Odbora za svobodo združevanja Mednarodne organizacije dela (MOD) iz novembra 2016, ki ga je odobril upravni organ MOD za zadevo št. 3113, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil iz 380. poročila Odbora za svobodo združevanja Mednarodne organizacije dela (MOD) iz novembra 2016, ki ga je odobril upravni organ MOD za zadevo št. 3113,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Al Šabab izvedel številne teroristične napade na somalskih tleh; ker je Somalija 14. oktobra 2017 doživela najhujši teroristični napad, v katerem je bilo uradno zabeleženih najmanj 512 mrtvih in 357 ranjenih oseb; ker Al Šabab in druge teroristične skupine, povezane z Islamsko državo, še naprej izvajajo teroristične napade proti mednarodno priznani somalski vladi in civilistom; |
| --- | --- |

A.

ker je Al Šabab izvedel številne teroristične napade na somalskih tleh; ker je Somalija 14. oktobra 2017 doživela najhujši teroristični napad, v katerem je bilo uradno zabeleženih najmanj 512 mrtvih in 357 ranjenih oseb; ker Al Šabab in druge teroristične skupine, povezane z Islamsko državo, še naprej izvajajo teroristične napade proti mednarodno priznani somalski vladi in civilistom;

| B. | ker je Al Šabab 1. aprila 2018 izvedel napad z avtomobilom bombo na oporišče pripadnikov mirovnih sil Afriške unije v kraju Bulamarer in bližnjih vaseh; ker je bilo 25. februarja 2018 v Mogadišu v dveh terorističnih napadih ubitih najmanj 32 ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker je Al Šabab 1. aprila 2018 izvedel napad z avtomobilom bombo na oporišče pripadnikov mirovnih sil Afriške unije v kraju Bulamarer in bližnjih vaseh; ker je bilo 25. februarja 2018 v Mogadišu v dveh terorističnih napadih ubitih najmanj 32 ljudi;

| C. | ker so varnostne sile somalske vlade junija 2017 nezakonito ubile in ranile civiliste zaradi notranjih spopadov med vladnimi silami pri razdeljevanju pomoči v kraju Baidoa; ker so regionalne sile in klanske milice napadale tudi civilno prebivalstvo, zlasti v regijah Spodnji Šabel, Galgudud in Hiran; |
| --- | --- |

C.

ker so varnostne sile somalske vlade junija 2017 nezakonito ubile in ranile civiliste zaradi notranjih spopadov med vladnimi silami pri razdeljevanju pomoči v kraju Baidoa; ker so regionalne sile in klanske milice napadale tudi civilno prebivalstvo, zlasti v regijah Spodnji Šabel, Galgudud in Hiran;

| D. | ker je na podlagi poročila Urada OZN za človekove pravice in misije OZN za pomoč v Somaliji (UNSOM), ki zajema obdobje od 1. januarja 2016 do 14. oktobra 2017, v Somaliji umrlo 2 078 civilistov, ranjenih pa jih je bilo 2 507; ker se večina teh žrtev pripisuje skrajnežem skupine Al Šabab; ker so znaten delež teh smrti povzročili klanske milice, državni akterji, tudi vojska in policija ter celo misija Afriške unije v Somaliji; |
| --- | --- |

D.

ker je na podlagi poročila Urada OZN za človekove pravice in misije OZN za pomoč v Somaliji (UNSOM), ki zajema obdobje od 1. januarja 2016 do 14. oktobra 2017, v Somaliji umrlo 2 078 civilistov, ranjenih pa jih je bilo 2 507; ker se večina teh žrtev pripisuje skrajnežem skupine Al Šabab; ker so znaten delež teh smrti povzročili klanske milice, državni akterji, tudi vojska in policija ter celo misija Afriške unije v Somaliji;

| E. | ker v Somaliji že dve desetletji vihra državljanska vojna; ker je od leta 2012, ko je bila vzpostavljena nova mednarodno podprta vlada, država znatno napredovala pri doseganju miru in stabilnosti; ker je Al Šabab v zadnjih letih utrpela velike izgube zaradi protiterorističnih dejavnosti, poročila OZN pa kažejo, da se je frakcija ISIS/Daiš v Somaliji znatno okrepila; |
| --- | --- |

E.

ker v Somaliji že dve desetletji vihra državljanska vojna; ker je od leta 2012, ko je bila vzpostavljena nova mednarodno podprta vlada, država znatno napredovala pri doseganju miru in stabilnosti; ker je Al Šabab v zadnjih letih utrpela velike izgube zaradi protiterorističnih dejavnosti, poročila OZN pa kažejo, da se je frakcija ISIS/Daiš v Somaliji znatno okrepila;

| F. | ker so 8. februarja 2017 v Somaliji potekale prve svobodne volitve, odkar je bila vzpostavljena mednarodno podprta vlada; ker je volilni sistem pomenil napredek v smislu sodelovanja, vendar je prikazal le omejene volilne značilnosti; ker se je vlada zavezala, da bo za volitve v obdobju 2020–2021 prešla na netehtano splošno volilno pravico na podlagi volilnega sistema; |
| --- | --- |

F.

ker so 8. februarja 2017 v Somaliji potekale prve svobodne volitve, odkar je bila vzpostavljena mednarodno podprta vlada; ker je volilni sistem pomenil napredek v smislu sodelovanja, vendar je prikazal le omejene volilne značilnosti; ker se je vlada zavezala, da bo za volitve v obdobju 2020–2021 prešla na netehtano splošno volilno pravico na podlagi volilnega sistema;

| G. | ker je bil mandat misije Afriške unije v Somaliji podaljšan do 31. julija 2018; ker naj bi se v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2372/17 število uniformiranih članov osebja misije AMISOM do 30. oktobra 2018 zmanjšalo na 20 626; ker je bilo osebje misije AMISOM obtoženo kršitev človekovih pravic, spolnega nasilja in neprimernega vedenja med opravljanjem dolžnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je bil mandat misije Afriške unije v Somaliji podaljšan do 31. julija 2018; ker naj bi se v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2372/17 število uniformiranih članov osebja misije AMISOM do 30. oktobra 2018 zmanjšalo na 20 626; ker je bilo osebje misije AMISOM obtoženo kršitev človekovih pravic, spolnega nasilja in neprimernega vedenja med opravljanjem dolžnosti;

| H. | ker je svoboda izražanja, ki je temeljni steber vsake delujoče demokracije, v Somaliji še vedno močno omejena; ker se novinarji, zagovorniki človekovih pravic, aktivisti civilne družbe in politični voditelji še naprej vsakodnevno soočajo z grožnjami; ker Al Šabab še vedno ustrahuje, izvaja aretacije in pridržuje osebe brez ustreznega postopka ter celo ubija; ker oblasti te primere le redko raziščejo; ker se je po podatkih Mednarodne zveze novinarjev Somalija v osmih zaporednih letih izkazala za najsmrtonosnejšo državo v Afriki za novinarje in druge medijske delavce, ki uveljavljajo in uresničujejo svojo temeljno pravico do svobode izražanja; |
| --- | --- |

H.

ker je svoboda izražanja, ki je temeljni steber vsake delujoče demokracije, v Somaliji še vedno močno omejena; ker se novinarji, zagovorniki človekovih pravic, aktivisti civilne družbe in politični voditelji še naprej vsakodnevno soočajo z grožnjami; ker Al Šabab še vedno ustrahuje, izvaja aretacije in pridržuje osebe brez ustreznega postopka ter celo ubija; ker oblasti te primere le redko raziščejo; ker se je po podatkih Mednarodne zveze novinarjev Somalija v osmih zaporednih letih izkazala za najsmrtonosnejšo državo v Afriki za novinarje in druge medijske delavce, ki uveljavljajo in uresničujejo svojo temeljno pravico do svobode izražanja;

| I. | ker so pravice do svobodnega združevanja in ustanavljanja sindikatov bistvene za razvoj vsake delujoče demokracije; ker zvezna vlada Somalije dejansko ne dovoli ustanavljanja in obstoja neodvisnih sindikatov; ker se sindikalni aktivisti in aktivisti za pravice delavcev v Somaliji vsak dan srečujejo z ustrahovanjem, povračilnimi ukrepi in nadlegovanjem; ker so stigmatizacija in kampanje proti sindikalistom v Somaliji običajne; |
| --- | --- |

I.

ker so pravice do svobodnega združevanja in ustanavljanja sindikatov bistvene za razvoj vsake delujoče demokracije; ker zvezna vlada Somalije dejansko ne dovoli ustanavljanja in obstoja neodvisnih sindikatov; ker se sindikalni aktivisti in aktivisti za pravice delavcev v Somaliji vsak dan srečujejo z ustrahovanjem, povračilnimi ukrepi in nadlegovanjem; ker so stigmatizacija in kampanje proti sindikalistom v Somaliji običajne;

| J. | ker je Mednarodna organizacija dela (MOD) odločala o pritožbi zoper somalsko vlado, ki obravnava kršitev svobode združevanja; ker je MOD od vlade zahtevala, da brez odlašanja prizna, da nacionalno zvezo somalskih novinarjev (NUSOJ) in zvezo somalskih sindikatov (FESTU) vodi Omar Faruk Osman; |
| --- | --- |

J.

ker je Mednarodna organizacija dela (MOD) odločala o pritožbi zoper somalsko vlado, ki obravnava kršitev svobode združevanja; ker je MOD od vlade zahtevala, da brez odlašanja prizna, da nacionalno zvezo somalskih novinarjev (NUSOJ) in zvezo somalskih sindikatov (FESTU) vodi Omar Faruk Osman;

| K. | ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice javno izjavili, da Somalija ne izpolnjuje svojih mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic in da se položaj sindikatov slabša kljub priporočilom upravnega organa Mednarodne organizacije dela, ki je somalsko vlado pozval, naj ne posega več v sindikate, registrirane v Somaliji, zlasti ko gre za NUSOJ in FESTU; |
| --- | --- |

K.

ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice javno izjavili, da Somalija ne izpolnjuje svojih mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic in da se položaj sindikatov slabša kljub priporočilom upravnega organa Mednarodne organizacije dela, ki je somalsko vlado pozval, naj ne posega več v sindikate, registrirane v Somaliji, zlasti ko gre za NUSOJ in FESTU;

| L. | ker so kršitve človekovih pravic v Somaliji močno razširjene; ker so zanje večinoma, vendar ne izključno, odgovorni nevladni akterji, kot so oborožene skupine Al Šababa in klanske milice; ker se izvajajo zunajsodne usmrtitve, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, samovoljne aretacije in pridržanja ter ugrabitve; ker po navedbah Urada OZN za človekove pravice somalska nacionalna obveščevalna in varnostna agencija (NISA) redno krši mednarodno pravo o človekovih pravicah; ker pogosto deluje zunajsodno in ima preširoka pooblastila; |
| --- | --- |

L.

ker so kršitve človekovih pravic v Somaliji močno razširjene; ker so zanje večinoma, vendar ne izključno, odgovorni nevladni akterji, kot so oborožene skupine Al Šababa in klanske milice; ker se izvajajo zunajsodne usmrtitve, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, samovoljne aretacije in pridržanja ter ugrabitve; ker po navedbah Urada OZN za človekove pravice somalska nacionalna obveščevalna in varnostna agencija (NISA) redno krši mednarodno pravo o človekovih pravicah; ker pogosto deluje zunajsodno in ima preširoka pooblastila;

| M. | ker so politične razmere nestabilne in upravljanje šibko, kar ovira napredek pri reformi pravosodja in varnostnega sektorja; ker je Somalija po ocenah organizacije Transparency International država z največ korupcije na svetu; |
| --- | --- |

M.

ker so politične razmere nestabilne in upravljanje šibko, kar ovira napredek pri reformi pravosodja in varnostnega sektorja; ker je Somalija po ocenah organizacije Transparency International država z največ korupcije na svetu;

| N. | ker vojaška sodišča še naprej obravnavajo številne zadeve, tudi kršitve, povezane s terorizmom, v postopkih, ki še zdaleč ne dosegajo mednarodnih standardov poštenega sojenja; ker je bilo do tretjega četrtletja leta 2017 na podlagi obsodb vojaškega sodišča usmrčenih vsaj 23 oseb, večina zaradi obtožb, povezanih s terorizmom; ker je bilo 13. februarja 2017 v Putlandu sedem obtožencev, med njimi en otrok, obsojenih na smrt zaradi umora pretežno zaradi priznanj, ki jih je pod prisilo pridobila putlandska obveščevalna agencija; pet od njih je bilo usmrčenih aprila istega leta; |
| --- | --- |

N.

ker vojaška sodišča še naprej obravnavajo številne zadeve, tudi kršitve, povezane s terorizmom, v postopkih, ki še zdaleč ne dosegajo mednarodnih standardov poštenega sojenja; ker je bilo do tretjega četrtletja leta 2017 na podlagi obsodb vojaškega sodišča usmrčenih vsaj 23 oseb, večina zaradi obtožb, povezanih s terorizmom; ker je bilo 13. februarja 2017 v Putlandu sedem obtožencev, med njimi en otrok, obsojenih na smrt zaradi umora pretežno zaradi priznanj, ki jih je pod prisilo pridobila putlandska obveščevalna agencija; pet od njih je bilo usmrčenih aprila istega leta;

| O. | ker tuji interesi dodatno zapletajo politične razmere; ker je v širšem sporu med Združenimi arabskimi emirati in Savdsko Arabijo na eni strani ter Katarjem na drugi somalska zvezna vlada poskušala ostati nevtralna; ker so Savdska Arabija in Združeni arabski emirati kot povračilni ukrep ustavili redno proračunsko podporo Somaliji, kar je dodatno oslabilo sposobnost vlade, da plačuje varnostne sile; |
| --- | --- |

O.

ker tuji interesi dodatno zapletajo politične razmere; ker je v širšem sporu med Združenimi arabskimi emirati in Savdsko Arabijo na eni strani ter Katarjem na drugi somalska zvezna vlada poskušala ostati nevtralna; ker so Savdska Arabija in Združeni arabski emirati kot povračilni ukrep ustavili redno proračunsko podporo Somaliji, kar je dodatno oslabilo sposobnost vlade, da plačuje varnostne sile;

| P. | ker so otroci ena od največjih žrtev konflikta v Somaliji; ker teroristične skupine otroke pogosto ugrabljajo in novačijo; ker jih somalske varnostne sile obravnavajo kot sovražnike, pogosto pa prihaja do ubojev, pohabitev, aretacij in pridržanj; |
| --- | --- |

P.

ker so otroci ena od največjih žrtev konflikta v Somaliji; ker teroristične skupine otroke pogosto ugrabljajo in novačijo; ker jih somalske varnostne sile obravnavajo kot sovražnike, pogosto pa prihaja do ubojev, pohabitev, aretacij in pridržanj;

| Q. | ker poročilo o človekovih pravicah z dne 21. februarja 2018 opozarja na kršitve in zlorabe, med drugim pretepanje, mučenje, osamitev in spolno nasilje, ki jih od leta 2015 trpi več sto otrok, pridržanih v vladnem priporu zaradi dejavnosti, povezanih s terorizmom; ker so bili v Puntlandu otroci obsojeni na smrt zaradi kaznivih dejanj terorizma; |
| --- | --- |

Q.

ker poročilo o človekovih pravicah z dne 21. februarja 2018 opozarja na kršitve in zlorabe, med drugim pretepanje, mučenje, osamitev in spolno nasilje, ki jih od leta 2015 trpi več sto otrok, pridržanih v vladnem priporu zaradi dejavnosti, povezanih s terorizmom; ker so bili v Puntlandu otroci obsojeni na smrt zaradi kaznivih dejanj terorizma;

| R. | ker se je po letih suše zaradi poplav, ki so jih povzročile nedavne rekordne padavine, moralo razseliti 230 000 ljudi, od katerih naj bi bila več kot polovica otrok; ker so se pridružili približno 2,6 milijona ljudem po vsej državi, ki sta jih že prizadela suša in konflikt; |
| --- | --- |

R.

ker se je po letih suše zaradi poplav, ki so jih povzročile nedavne rekordne padavine, moralo razseliti 230 000 ljudi, od katerih naj bi bila več kot polovica otrok; ker so se pridružili približno 2,6 milijona ljudem po vsej državi, ki sta jih že prizadela suša in konflikt;

| S. | ker je znatno število zabeleženih civilnih žrtev povzročila klanska milica; ker je glavni povod za konflikte med klani spor glede zemljišč in virov, ki ga dodatno podžiga stalni krog povračilnih ukrepov; ker so se ti konflikti dodatno zaostrili zaradi pomanjkanja virov in suše; ker te spore izkoriščajo protivladni akterji, da bi dodatno destabilizirali območja; |
| --- | --- |

S.

ker je znatno število zabeleženih civilnih žrtev povzročila klanska milica; ker je glavni povod za konflikte med klani spor glede zemljišč in virov, ki ga dodatno podžiga stalni krog povračilnih ukrepov; ker so se ti konflikti dodatno zaostrili zaradi pomanjkanja virov in suše; ker te spore izkoriščajo protivladni akterji, da bi dodatno destabilizirali območja;

| T. | ker je neustrezna prehranska varnost še vedno resna težava za Somalijo in njene prebivalce; ker po podatkih Generalnega direktorata Komisije za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči približno polovica od 12 milijonov prebivalcev Somalije nima redno zagotovljene preskrbe s hrano in potrebuje humanitarno pomoč; ker je po ocenah 1,2 milijona otrok akutno podhranjenih, od katerih bo 232 000 trpelo za smrtno nevarno resno akutno podhranjenostjo; ker si številni deli države še vedno niso v celoti opomogli od lakote v letih 2011 in 2012; ker suše dodatno zaostrujejo težave glede preskrbe s hrano v Somaliji; |
| --- | --- |

T.

ker je neustrezna prehranska varnost še vedno resna težava za Somalijo in njene prebivalce; ker po podatkih Generalnega direktorata Komisije za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči približno polovica od 12 milijonov prebivalcev Somalije nima redno zagotovljene preskrbe s hrano in potrebuje humanitarno pomoč; ker je po ocenah 1,2 milijona otrok akutno podhranjenih, od katerih bo 232 000 trpelo za smrtno nevarno resno akutno podhranjenostjo; ker si številni deli države še vedno niso v celoti opomogli od lakote v letih 2011 in 2012; ker suše dodatno zaostrujejo težave glede preskrbe s hrano v Somaliji;

| U. | ker je v Keniji več somalskih begunskih taborišč, med njimi taborišče Dadaab, v katerem je približno 350 000 beguncev; ker nameravajo kenijske oblasti ta taborišča zmanjšati in begunce vrniti v Somalijo, saj mednarodna skupnost ni zagotovila ustrezne podpore; |
| --- | --- |

U.

ker je v Keniji več somalskih begunskih taborišč, med njimi taborišče Dadaab, v katerem je približno 350 000 beguncev; ker nameravajo kenijske oblasti ta taborišča zmanjšati in begunce vrniti v Somalijo, saj mednarodna skupnost ni zagotovila ustrezne podpore;

| V. | ker so mednarodni humanitarni akterji ključnega pomena za boj proti slabi preskrbi s hrano in zagotavljanje humanitarne pomoči; ker pomembno prispevajo k preprečevanju humanitarne katastrofe v Somaliji; ker je prihajalo do poskusov, da se humanitarna pomoč preusmeri v financiranje vojskovanja; |
| --- | --- |

V.

ker so mednarodni humanitarni akterji ključnega pomena za boj proti slabi preskrbi s hrano in zagotavljanje humanitarne pomoči; ker pomembno prispevajo k preprečevanju humanitarne katastrofe v Somaliji; ker je prihajalo do poskusov, da se humanitarna pomoč preusmeri v financiranje vojskovanja;

| W. | ker EU od leta 2016 postopoma povečuje svojo letno humanitarno pomoč Somaliji, zlasti v odziv na hudo sušo, ki je prizadela državo, in je leta 2017 humanitarnim partnerjem namenila 120 milijonov EUR; ker je mednarodni načrt za humanitarno pomoč financiran samo 24-odstotno; |
| --- | --- |

W.

ker EU od leta 2016 postopoma povečuje svojo letno humanitarno pomoč Somaliji, zlasti v odziv na hudo sušo, ki je prizadela državo, in je leta 2017 humanitarnim partnerjem namenila 120 milijonov EUR; ker je mednarodni načrt za humanitarno pomoč financiran samo 24-odstotno;

| X. | ker je EU zagotovila 486 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada (2014–2020), zlasti za izgradnjo države in utrjevanje miru, prehransko varnost, odpornost in izobraževanje; ker EU v okviru mirovne pomoči za Afriko podpira tudi misijo Afriške unije v Somaliji; ker je mirovna misija Afriške unije v Somaliji z 22 000 vojaki zagotovila določeno mero stabilnosti v delih Somalije; ker dele države ogroža ali nadzoruje skrajno islamistično gibanje Al Šabab ali pa jih nadzorujejo drugi akterji, kot na primer Somaliland in Puntland; |
| --- | --- |

X.

ker je EU zagotovila 486 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada (2014–2020), zlasti za izgradnjo države in utrjevanje miru, prehransko varnost, odpornost in izobraževanje; ker EU v okviru mirovne pomoči za Afriko podpira tudi misijo Afriške unije v Somaliji; ker je mirovna misija Afriške unije v Somaliji z 22 000 vojaki zagotovila določeno mero stabilnosti v delih Somalije; ker dele države ogroža ali nadzoruje skrajno islamistično gibanje Al Šabab ali pa jih nadzorujejo drugi akterji, kot na primer Somaliland in Puntland;

| 1. | obsoja vse teroristične napade Al Šababa in drugih skrajnih terorističnih skupin na somalsko prebivalstvo; trdi, da ni legitimnega razloga za terorizem; poziva, naj se odgovorni za teroristične napade in kršitve človekovih pravic privedejo pred sodišče v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; izraža globoko sočutje do žrtev terorističnih napadov v Somaliji in njihovih družin ter iskreno obžaluje izgubo življenj; želi opomniti somalske organe, da morajo zagotavljati spoštovanje človekovih pravic in ščititi civilno prebivalstvo v vseh pogojih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi odprava temeljnih vzrokov za terorizem, kot so negotovost, revščina, kršitve človekovih pravic, propadanje okolja, nekaznovanje, nepravičnost in zatiranje, izjemno pripomogla k izkoreninjenju terorističnih skupin in dejavnosti v Somaliji; poudarja tudi, da nezadosten razvoj in negotovost tvorita začaran krog; zato poziva mednarodne akterje, tudi razvojne programe EU, reformo varnostnega sektorja ter pobude za izgradnjo zmogljivosti, naj uskladijo svoj razvoj z varnostnimi politikami v Somaliji; poziva EU, naj še naprej podpira proces miru in sprave v Somaliji prek okvira vzajemne odgovornosti in pakta za varnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | spodbuja zvezno vlado Somalije, naj nadaljuje svoja mirovna in državotvorna prizadevanja za oblikovanje močnih institucij, ki delujejo na načelu pravne države, da bo lahko zagotovila temeljne javne storitve ter varnost, svobodo izražanja in svobodo združevanja; pozdravlja dejstvo, da Al Šabab ni mogel ovirati izvedbe volilnega procesa v letih 2016 in 2017; poziva zvezno vlado Somalije, naj zagotovi, da bo za volitve v obdobju 2020–2021 veljala netehtana splošna volilna pravica na podlagi volilnega sistema; opozarja, da je trajno stabilnost in mir mogoče doseči zgolj s socialnim vključevanjem, trajnostnim razvojem in dobrim upravljanjem, ki bo temeljilo na demokratičnih načelih in pravni državi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva somalsko zvezno vlado, naj okrepi prizadevanja za utrditev pravne države povsod po državi; trdi, da je nekaznovanost eden glavnih vzrokov za začaran krog nasilja in vedno slabše razmere na področju človekovih pravic; poziva, naj somalske oblasti prihodnje civilne primere, za katere je pristojno vojaško sodišče, za pregon prenesejo na civilna sodišča; poziva somalskega predsednika, naj nemudoma zniža obsodbe na smrt kot prvi korak k uvedbi moratorija na vse smrtne kazni; meni, da se lahko samo s pravno državo izkorenini nekaznovanost; poziva vlado in mednarodne akterje, naj si še naprej prizadevajo za vzpostavitev neodvisnega sodstva, institucij za neodvisne in verodostojne preiskave zločinov, zagrešenih proti somalskim novinarjem, izkoreninjenje korupcije ter gradnjo odgovornih institucij, zlasti v varnostnem sektorju; v zvezi s tem pozdravlja, da je vlada lani v sodelovanju z OZN in EU po vsej državi uvedla učni načrt za sodno usposabljanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da državni in nedržavni akterji v Somaliji kršijo svobodo izražanja; je zaskrbljen zaradi avtokratskega pristopa sedanje uprave in nekaterih regionalnih državnih uprav, katerega posledica so aretacije političnih nasprotnikov in miroljubnih kritikov; meni, da je vsako ustrahovanje, nadlegovanje, pridržanje ali ubijanje novinarjev in aktivistov civilne družbe popolnoma nesprejemljivo; poziva, naj somalske oblasti prenehajo uporabljati agencijo NISA za ustrahovanje neodvisnih novinarjev in političnih nasprotnikov; poziva vlado in EU, naj v okviru dejavnosti za vzpostavitev pravne države v Somaliji zagotovita, da bo NISA nadzorovana z učinkovitimi nadzornimi mehanizmi; izjavlja, da je svoboda izražanja in misli nepogrešljiva za razvoj močne in demokratične družbe; poziva somalsko zvezno vlado, naj zagotovi, da se bo pravica do svobode izražanja spoštovala v celoti; poziva jo, naj pregleda kazenski zakonik, novi zakon o medijih in drugo zakonodajo ter jih uskladi z mednarodnimi obveznostmi Somalije glede pravice do svobode izražanja in medijev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža zaskrbljenost zaradi nekaterih tujih interesov, ki še dodatno zapletajo politično prizorišče; je seznanjen, da so Savdska Arabija in Združeni arabski emirati kot povračilni ukrep v širšem sporu med Združenimi arabski emirati in Savdsko Arabijo na eni ter Katarjem na drugi strani somalsko zvezno vlado, ki je pri tem želela ostati nevtralna, prikrajšali za redna izplačila proračunske podpore, kar je dodatno oslabilo sposobnost vlade, da plačuje varnostne sile; poziva Združene arabske emirate, naj takoj ustavijo vsa dejanja destabilizacije v Somaliji ter spoštujejo njeno suverenost in ozemeljsko celovitost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odločno obsoja hude kršitve svobode združevanja in svobode izražanja v škodo somalskih svobodnih in neodvisnih sindikatov, zlasti dolgotrajno zatiranje NUSOJ in FESTU, ter vztraja, naj se končajo potekajoče preiskave in zaključi zadeva, ki jo urad generalnega državnega tožilca vodi proti Omarju Faruku Osmanu, generalnemu sekretarju NUSOJ, za organizacijo komemoracije ob svetovnem dnevu svobode tiska brez odobritve ministrstva za informiranje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja somalsko državno represijo nad sindikalisti; poziva državo, naj odpravi vse oblike represije nad sindikalisti; vztraja, da mora vlada dovoliti oblikovanje neodvisnih sindikatov; je trdno prepričan, da so sindikati nepogrešljivi za zagotavljanje pravic delavcev v Somaliji; izjavlja, da bi lahko neodvisni sindikati znatno prispevali k izboljšanju varnostnih razmer v Somaliji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva somalsko zvezno vlado, naj spoštuje in zagovarja mednarodno vladavino prava ter sprejme in v celoti uveljavi odločitve MOD v zadevi 3113; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izreka pohvalo UNSOM v zvezi z vsemi vidiki njenega dela in zlasti za spremljanje človekovih pravic v Somaliji, hvali pa tudi odločitev Varnostnega sveta OZN, da njen mandat podaljša do 31. marca 2019; izreka pohvalo prizadevanjem Afriške unije pri vračanju določene stopnje stabilnosti v Somalijo in organizaciji prehodnega političnega procesa; poziva EU k boljšemu nadzoru in krepitvi zmogljivosti, s katerima bo zagotovila odgovornost misije AMISOM za zlorabe, zlasti ker je prav EU odgovorna za večino njenega financiranja; poziva misijo AMISOM, naj v celoti izvaja svoj mandat za zaščito civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja novačenje otrok vojakov v Somaliji kot ostuden vojni zločin; meni, da so otroci ena najranljivejših skupin v konfliktu; poziva vse oborožene skupine, naj nemudoma končajo to prakso in izpustijo vse trenutno rekrutirane otroke; poziva državo, naj jih obravnava kot žrtve terorizma in vojne, ne pa kot storilce, ter poziva EU, naj somalski vladi pomaga pri njenih prizadevanjih za rehabilitacijo in ponovno vključitev; poziva somalske oblasti, naj končajo samovoljno pridržanje otrok vojakov, ki so osumljeni nezakonitega sodelovanja z Al Šababom; poziva vse akterje v Somaliji, naj upoštevajo cilje izbirnega protokola h Konvenciji Organizacije združenih narodov o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih, ter spodbuja somalsko zvezno vlado, naj ga nemudoma ratificira; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja izbiro komisarjev za novoustanovljeno neodvisno nacionalno komisijo za človekove pravice v Somaliji in poziva somalsko vlado, naj to komisijo nemudoma imenuje; je globoko zaskrbljen zaradi poročil o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešile somalske varnostne sile, vključno s poboji, samovoljnimi aretacijami in pridržanjem, mučenjem, posilstvi in ugrabitvami; poziva oblasti, naj zagotovijo, da se bodo vse kršitve v celoti preiskale, storilci pa privedli pred sodišče; poziva vlado in EU, naj okrepita tehnično strokovno znanje somalskega oddelka za kazenske preiskave (CID), kar mu bo omogočilo izvajanje temeljitih in učinkovitih preiskav, ki spoštujejo pravice; poziva domače in tuje vojake, ki posredujejo v boju proti Al Šababu, naj ukrepajo v skladu z mednarodnim pravom; poziva somalsko vlado, naj izpolni zaveze glede odprave prisilnih izselitev notranje razseljenih oseb, tudi v prestolnici države, Mogadišu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izreka pohvalo somalski vladi za začetek procesa pregleda začasne somalske ustave, do česar je prišlo po tridnevnem nacionalnem ustavnem zboru maja 2018, proces pa bo vodil k sprejetju stalne ustave Somalije; poziva somalsko vlado, naj dokonča somalski nacionalni akcijski načrt za preprečevanje nasilnega ekstremizma in boj proti njemu v okviru celovitega pristopa te države k varnosti, kar podpira AMISOM; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obsoja nasilje na podlagi spola in spolno nasilje nad ženskami, moškimi, fanti in dekleti, kot grozljiv vojni zločin, ki še posebej prizadene ženske in dekleta; poziva državo, naj okrepi prizadevanja za zaščito ranljivih skupin v družbi; v zvezi s tem pozdravlja, da je vlada lani v sodelovanju z OZN in EU po vsej državi uvedla učni načrt za sodno usposabljanje; ponavlja, da je najbolj zaskrbljen zaradi pravic žensk; poziva ustrezne oblasti, naj spodbujajo enakost spolov in krepitev vloge žensk; obsoja, da je homoseksualnost v Somaliji nezakonita, pa tudi kriminalizacijo oseb LGBTI; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje katastrofalne humanitarne razmere, ki ogrožajo življenja milijonov Somalcev; opozarja, da se je število smrtnih žrtev zaradi lakote v letu 2011 še povečalo zaradi negotovosti in dejanj skrajne militantne skupine Al Šabab, ki je ovirala dostavo pomoči v hrani na območja v južni in osrednji Somaliji, ki so bila takrat pod njenim nadzorom; poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj okrepijo svojo pomoč somalskemu prebivalstvu, izboljšajo življenjske pogoje najbolj ranljivih prebivalcev in odpravijo posledice razseljenosti, neustrezne prehranske varnosti, epidemij in naravnih nesreč; obsoja vse napade na humanitarne akterje in pripadnike mirovnih sil v Somaliji; poziva, naj bo pomoč EU usklajena z mednarodno dogovorjenimi načeli razvojne učinkovitosti, da bi uresničili nedavno sprejete cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Somalije, generalnemu sekretarju OZN, Varnostnemu svetu OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 204, 13.6.2018, str. 127.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0229.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/119

---

P8_TA(2018)0305

Burundi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o Burundiju (2018/2785(RSP))

(2020/C 118/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burundiju, zlasti resolucij z dne 9. julija 2015 (1), 17. decembra 2015 (2), 19. januarja 2017 (3) in 6. julija 2017 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burundiju, zlasti resolucij z dne 9. julija 2015 (1), 17. decembra 2015 (2), 19. januarja 2017 (3) in 6. julija 2017 (4),

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, zlasti člena 96, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, zlasti člena 96,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2248 (2015) z dne 12. novembra 2015 in št. 2303 (2016) z dne 29. julija 2016 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2248 (2015) z dne 12. novembra 2015 in št. 2303 (2016) z dne 29. julija 2016 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju ustnega poročila preiskovalne komisije za Burundi pri Svetu OZN za človekove pravice z dne 27. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustnega poročila preiskovalne komisije za Burundi pri Svetu OZN za človekove pravice z dne 27. junija 2018,

| — | ob upoštevanju prvega poročila generalnega sekretarja OZN o razmerah v Burundiju, objavljenega 23. februarja 2017, in izjave predsednika varnostnega sveta OZN o političnih razmerah in stalnem nasilju v Burundiju, v kateri so vlada in vse strani odločno pozvane k takojšnjemu prenehanju nasilja in njegovemu zavračanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila generalnega sekretarja OZN o razmerah v Burundiju, objavljenega 23. februarja 2017, in izjave predsednika varnostnega sveta OZN o političnih razmerah in stalnem nasilju v Burundiju, v kateri so vlada in vse strani odločno pozvane k takojšnjemu prenehanju nasilja in njegovemu zavračanju,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost varnostnega sveta OZN z dne 13. marca 2017 o razmerah v Burundiju in izjave predsednika varnostnega sveta OZN z dne 5. aprila 2018, v kateri obsoja vse kršitve in zlorabe človekovih pravic v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost varnostnega sveta OZN z dne 13. marca 2017 o razmerah v Burundiju in izjave predsednika varnostnega sveta OZN z dne 5. aprila 2018, v kateri obsoja vse kršitve in zlorabe človekovih pravic v Burundiju,

| — | ob upoštevanju neodvisne preiskave OZN o Burundiju, objavljene 20. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neodvisne preiskave OZN o Burundiju, objavljene 20. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 30. septembra 2016 o razmerah na področju človekovih pravic v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 30. septembra 2016 o razmerah na področju človekovih pravic v Burundiju,

| — | ob upoštevanju mirovnega in spravnega sporazuma iz Arushe za Burundi z dne 28. avgusta 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mirovnega in spravnega sporazuma iz Arushe za Burundi z dne 28. avgusta 2000,

| — | ob upoštevanju izjave o Burundiju z vrhunskega srečanja Afriške unije 13. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Burundiju z vrhunskega srečanja Afriške unije 13. junija 2015,

| — | ob upoštevanju sklepa o dejavnostih mirovnega in varnostnega sveta ter stanju miru in varnosti v Afriki (Assembly/AU/Dec.598 (XIX)), sprejetega na 26. rednem zasedanju skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije, ki je potekalo 30. in 31. januarja 2016 v Adis Abebi v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa o dejavnostih mirovnega in varnostnega sveta ter stanju miru in varnosti v Afriki (Assembly/AU/Dec.598 (XIX)), sprejetega na 26. rednem zasedanju skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije, ki je potekalo 30. in 31. januarja 2016 v Adis Abebi v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju sklepov in izjav na skupščini Afriške unije (Assembly/AU/Dec.605-620(XXVII)), sprejetih na 27. rednem zasedanju skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije, ki je potekalo 17. in 18. julija 2016 v Kigaliju v Ruandi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in izjav na skupščini Afriške unije (Assembly/AU/Dec.605-620(XXVII)), sprejetih na 27. rednem zasedanju skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije, ki je potekalo 17. in 18. julija 2016 v Kigaliju v Ruandi,

| — | ob upoštevanju resolucije Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev z dne 4. novembra 2016 o razmerah na področju človekovih pravic v Republiki Burundi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev z dne 4. novembra 2016 o razmerah na področju človekovih pravic v Republiki Burundi,

| — | ob upoštevanju izjave o Burundiju z vrhunskega srečanja Vzhodnoafriške skupnosti 31. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Burundiju z vrhunskega srečanja Vzhodnoafriške skupnosti 31. maja 2015,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2016/394 z dne 14. marca 2016 o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Burundi na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2016/394 z dne 14. marca 2016 o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Burundi na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1755 z dne 1. oktobra 2015 (6) ter sklepov Sveta (SZVP) 2015/1763 z dne 1. oktobra 2015 (7) in (SZVP) 2016/1745 z dne 29. septembra 2016 (8) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1755 z dne 1. oktobra 2015 (6) ter sklepov Sveta (SZVP) 2015/1763 z dne 1. oktobra 2015 (7) in (SZVP) 2016/1745 z dne 29. septembra 2016 (8) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca, 18. maja, 22. junija in 16. novembra 2015 ter 15. februarja 2016 o Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca, 18. maja, 22. junija in 16. novembra 2015 ter 15. februarja 2016 o Burundiju,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 28. maja 2015, 19. decembra 2015, 21. oktobra 2016 in 27. oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 28. maja 2015, 19. decembra 2015, 21. oktobra 2016 in 27. oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 8. junija 2018 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 8. junija 2018 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice Federice Mogherini v imenu EU z dne 8. maja 2018 o razmerah v Burundiju pred ustavnim referendumom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice Federice Mogherini v imenu EU z dne 8. maja 2018 o razmerah v Burundiju pred ustavnim referendumom,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 6. januarja 2017 o prepovedi organizacije Ligue Iteka v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 6. januarja 2017 o prepovedi organizacije Ligue Iteka v Burundiju,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se Burundi sooča s politično krizo in krizo človekovih pravic ter humanitarno krizo, in sicer od aprila 2015, ko je predsednik Nkurunziza napovedal, da se bo potegoval za sporni tretji mandat, čemur je sledilo več mesecev smrtonosnih nemirov, v katerih je bilo po navedbah Mednarodnega kazenskega sodišča ubitih 593 ljudi, po podatkih UNHCR pa je v tem času iz države pobegnilo 413 000 ljudi, 169 000 pa je bilo notranje razseljenih; ker Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) navaja, da 3,6 milijona ljudi v državi potrebuje humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

A.

ker se Burundi sooča s politično krizo in krizo človekovih pravic ter humanitarno krizo, in sicer od aprila 2015, ko je predsednik Nkurunziza napovedal, da se bo potegoval za sporni tretji mandat, čemur je sledilo več mesecev smrtonosnih nemirov, v katerih je bilo po navedbah Mednarodnega kazenskega sodišča ubitih 593 ljudi, po podatkih UNHCR pa je v tem času iz države pobegnilo 413 000 ljudi, 169 000 pa je bilo notranje razseljenih; ker Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) navaja, da 3,6 milijona ljudi v državi potrebuje humanitarno pomoč;

| B. | ker ustavne spremembe, ki so bile sprejete z referendumom, vključujejo razširitev predsedniških pooblastil, zmanjšanje pristojnosti podpredsednika, imenovanje predsednika vlade s strani predsednika, uvedbo postopka za sprejetje ali spremembo zakonodaje v parlamentu le z navadno večino, možnost spremembe kvot, ki jih je uvedel sporazum iz Arushe, in prepoved sodelovanja v vladi za politične stranke z manj kot 5 % glasov, vse to pa predstavlja grožnjo za sporazum iz Arushe; |
| --- | --- |

B.

ker ustavne spremembe, ki so bile sprejete z referendumom, vključujejo razširitev predsedniških pooblastil, zmanjšanje pristojnosti podpredsednika, imenovanje predsednika vlade s strani predsednika, uvedbo postopka za sprejetje ali spremembo zakonodaje v parlamentu le z navadno večino, možnost spremembe kvot, ki jih je uvedel sporazum iz Arushe, in prepoved sodelovanja v vladi za politične stranke z manj kot 5 % glasov, vse to pa predstavlja grožnjo za sporazum iz Arushe;

| C. | ker sta se nasilje nad političnimi nasprotniki in njihovo ustrahovanje po vsej državi stopnjevala do ustavnega referenduma 17. maja 2018, in sicer s prisilnimi izginotji in ustrahovanjem nasprotnikov omenjene ustavne revizije; ker ustavni referendum dovoljuje tudi odpravo izpogajanih določb iz sporazuma iz Arushe, kar bi utegnilo zmanjšati vključevanje in bi prineslo dodatne hude posledice za politično stabilnost v Burundiju; ker je predsednik Nkurunziza kljub spremembam ustave napovedal, da na volitvah leta 2020 ne bo kandidiral; |
| --- | --- |

C.

ker sta se nasilje nad političnimi nasprotniki in njihovo ustrahovanje po vsej državi stopnjevala do ustavnega referenduma 17. maja 2018, in sicer s prisilnimi izginotji in ustrahovanjem nasprotnikov omenjene ustavne revizije; ker ustavni referendum dovoljuje tudi odpravo izpogajanih določb iz sporazuma iz Arushe, kar bi utegnilo zmanjšati vključevanje in bi prineslo dodatne hude posledice za politično stabilnost v Burundiju; ker je predsednik Nkurunziza kljub spremembam ustave napovedal, da na volitvah leta 2020 ne bo kandidiral;

| D. | ker Amnesty International navaja, da je bilo mogoče med uradno kampanjo redno zaslediti poročila o aretacijah, pretepanju in ustrahovanju nasprotnikov referendumskih sprememb; ker je referendum potekal v razmerah nenehnega zatiranja, tako da so burundijski katoliški škofi izjavili, da mnogi državljani živijo v strahu, saj si ljudje ne upajo povedati, kaj mislijo, ker se bojijo posledic; |
| --- | --- |

D.

ker Amnesty International navaja, da je bilo mogoče med uradno kampanjo redno zaslediti poročila o aretacijah, pretepanju in ustrahovanju nasprotnikov referendumskih sprememb; ker je referendum potekal v razmerah nenehnega zatiranja, tako da so burundijski katoliški škofi izjavili, da mnogi državljani živijo v strahu, saj si ljudje ne upajo povedati, kaj mislijo, ker se bojijo posledic;

| E. | ker je UNCI poudarila, da politično nasilje, samovoljne aretacije, zunajsodne usmrtitve, pretepanje, sovražni govor in različne druge zlorabe še naprej tarejo prebivalstvo; ker Imbonerakure, mladinska sekcija vladajoče politične stranke, še naprej povzroča kršitve človekovih pravic in se zateka k različnim taktikam zastraševanja, kot so postavljanje cestnih zapor in kontrolnih točk v nekaterih pokrajinah, izsiljevanje denarja, nadlegovanje mimoidočih in aretacije oseb, za katere sumijo, da so povezane z opozicijo – številne od teh so bile pridržane, posiljene, pretepene in mučene, nekateri so zaradi takšnega ravnanja umrli; |
| --- | --- |

E.

ker je UNCI poudarila, da politično nasilje, samovoljne aretacije, zunajsodne usmrtitve, pretepanje, sovražni govor in različne druge zlorabe še naprej tarejo prebivalstvo; ker Imbonerakure, mladinska sekcija vladajoče politične stranke, še naprej povzroča kršitve človekovih pravic in se zateka k različnim taktikam zastraševanja, kot so postavljanje cestnih zapor in kontrolnih točk v nekaterih pokrajinah, izsiljevanje denarja, nadlegovanje mimoidočih in aretacije oseb, za katere sumijo, da so povezane z opozicijo – številne od teh so bile pridržane, posiljene, pretepene in mučene, nekateri so zaradi takšnega ravnanja umrli;

| F. | ker so organizacije, ki se zavzemajo za pravice, v času referenduma v letu 2018 poročale o krčenju javnega prostora in slabšanju medijskega prostora na lokalni in državni ravni; ker vlada od leta 2015 vse pogosteje grozi nevladnim organizacijam in zagovornikom človekovih pravic ter ukrepa zoper nje, svoboda medijev in pogoji dela za novinarje pa so se v tem času stalno slabšali; ker so zasebni mediji in novinarji že plačali visoko ceno v boju z vlado, saj so bili tudi tarče aretacij, samovoljnih ubojev in prisilnih izginotij, mestoma pa jih je vlada označila kot kriminalce ali celo teroriste; |
| --- | --- |

F.

ker so organizacije, ki se zavzemajo za pravice, v času referenduma v letu 2018 poročale o krčenju javnega prostora in slabšanju medijskega prostora na lokalni in državni ravni; ker vlada od leta 2015 vse pogosteje grozi nevladnim organizacijam in zagovornikom človekovih pravic ter ukrepa zoper nje, svoboda medijev in pogoji dela za novinarje pa so se v tem času stalno slabšali; ker so zasebni mediji in novinarji že plačali visoko ceno v boju z vlado, saj so bili tudi tarče aretacij, samovoljnih ubojev in prisilnih izginotij, mestoma pa jih je vlada označila kot kriminalce ali celo teroriste;

| G. | ker je organizacija Novinarji brez meja na svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2018 Burundi med 180 državami uvrstila na 159. mesto; |
| --- | --- |

G.

ker je organizacija Novinarji brez meja na svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2018 Burundi med 180 državami uvrstila na 159. mesto;

| H. | ker je bilo več zagovornikov človekovih pravic obsojenih na dolgo zaporno kazen, še posebej Germain Rukuki, ki dela za združenje katoliških pravnikov Burundija, obsojen pa je bil na 32-letno zaporno kazen, drugi ostajajo v priporu in čakajo na sojenje, na primer Nestor Nibitanga; ker so bili sprejeti omejevalni zakoni za nadzorovanje lokalnih in mednarodnih nevladnih organizacij; ker so bile nekatere organizacije prisiljene prekiniti delovanje, druge pa so morale povsem prenehati, na primer liga ITEKA, forum FOCODE in združenje ACAT; ker so se morali številni voditelji in zagovorniki človekovih pravic umakniti v tujino, tisti, ki so ostali v državi, pa so pod nenehnim pritiskom ali jim grozi aretacija; ker so bili Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore in Marius Nizigama obsojeni na zaporno kazen od 10 do 32 let, Nestorju Nibitangi pa grozi 20-letna zaporna kazen; ker sedaj minevata skoraj dve leti, odkar je izginil novinar Jean Bigirimana, ki je ena od številnih žrtev prisilnih izginotij v času krize; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo več zagovornikov človekovih pravic obsojenih na dolgo zaporno kazen, še posebej Germain Rukuki, ki dela za združenje katoliških pravnikov Burundija, obsojen pa je bil na 32-letno zaporno kazen, drugi ostajajo v priporu in čakajo na sojenje, na primer Nestor Nibitanga; ker so bili sprejeti omejevalni zakoni za nadzorovanje lokalnih in mednarodnih nevladnih organizacij; ker so bile nekatere organizacije prisiljene prekiniti delovanje, druge pa so morale povsem prenehati, na primer liga ITEKA, forum FOCODE in združenje ACAT; ker so se morali številni voditelji in zagovorniki človekovih pravic umakniti v tujino, tisti, ki so ostali v državi, pa so pod nenehnim pritiskom ali jim grozi aretacija; ker so bili Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore in Marius Nizigama obsojeni na zaporno kazen od 10 do 32 let, Nestorju Nibitangi pa grozi 20-letna zaporna kazen; ker sedaj minevata skoraj dve leti, odkar je izginil novinar Jean Bigirimana, ki je ena od številnih žrtev prisilnih izginotij v času krize;

| I. | ker so sodniki Mednarodnega kazenskega sodišče oktobra 2017 tožilki tega sodišča dovolili, da začne preiskavo v zvezi s kaznivimi dejanji v pristojnosti tega sodišča, ki so bila domnevno storjena v Burundiju ali naj bi jih bili med 26. aprilom 2015 in 26. oktobrom 2017 storili državljani Burundija zunaj Burundija; ker je Burundi 27. oktobra 2017 postal prva država, ki je izstopila iz Mednarodnega kazenskega sodišča, in sicer zaradi odločitve sodišča aprila 2016, da začne preiskavo v zvezi z nasiljem in kršitvami človekovih pravic ter morebitnimi zločini zoper človečnost v Burundiju; tamkajšnji režim je medtem nekaznovano pobijal naprej; |
| --- | --- |

I.

ker so sodniki Mednarodnega kazenskega sodišče oktobra 2017 tožilki tega sodišča dovolili, da začne preiskavo v zvezi s kaznivimi dejanji v pristojnosti tega sodišča, ki so bila domnevno storjena v Burundiju ali naj bi jih bili med 26. aprilom 2015 in 26. oktobrom 2017 storili državljani Burundija zunaj Burundija; ker je Burundi 27. oktobra 2017 postal prva država, ki je izstopila iz Mednarodnega kazenskega sodišča, in sicer zaradi odločitve sodišča aprila 2016, da začne preiskavo v zvezi z nasiljem in kršitvami človekovih pravic ter morebitnimi zločini zoper človečnost v Burundiju; tamkajšnji režim je medtem nekaznovano pobijal naprej;

| J. | ker navzočnost burundijskih enot v mirovnih misijah omogoča režimu predsednika Nkurunzziza prikrivanje dejanskih notranjih težav v države in prikazovanje Burundija kot dejavnika stabilnosti v drugih državah, ki jih je zajela kriza, to pa v času, ko se Burundi sam sooča z najhujšo krizo doslej, ki jo zaznamujejo hude kršitve človekovih pravic; ker država na ta način dobi veliko denarja, ki se ne prerazdeli v korist prebivalstva; ker mirne, svobodne, demokratične in neodvisne volitve ne bodo mogoče, dokler ne bo razpuščena milica Imbonerakure; |
| --- | --- |

J.

ker navzočnost burundijskih enot v mirovnih misijah omogoča režimu predsednika Nkurunzziza prikrivanje dejanskih notranjih težav v države in prikazovanje Burundija kot dejavnika stabilnosti v drugih državah, ki jih je zajela kriza, to pa v času, ko se Burundi sam sooča z najhujšo krizo doslej, ki jo zaznamujejo hude kršitve človekovih pravic; ker država na ta način dobi veliko denarja, ki se ne prerazdeli v korist prebivalstva; ker mirne, svobodne, demokratične in neodvisne volitve ne bodo mogoče, dokler ne bo razpuščena milica Imbonerakure;

| K. | ker se družbeno-ekonomske razmere v Burundiju nenehno slabšajo, država pa je na predzadnjem mestu po BDP na prebivalca na svetu; ker približno 3,6 milijona Burundijcev (30 % prebivalstva) potrebuje pomoč in ker se 1,7 milijona sooča s prehransko negotovostjo; ker se je položaj z vidika revščine še poslabšal z uvedbo „prostovoljnega“ prispevka za volitve leta 2020, ki ga pogosto prisilno pobirajo pripadniki Imbonerakureja in znaša približno 10 % ali več mesečne plače javnega uslužbenca; |
| --- | --- |

K.

ker se družbeno-ekonomske razmere v Burundiju nenehno slabšajo, država pa je na predzadnjem mestu po BDP na prebivalca na svetu; ker približno 3,6 milijona Burundijcev (30 % prebivalstva) potrebuje pomoč in ker se 1,7 milijona sooča s prehransko negotovostjo; ker se je položaj z vidika revščine še poslabšal z uvedbo „prostovoljnega“ prispevka za volitve leta 2020, ki ga pogosto prisilno pobirajo pripadniki Imbonerakureja in znaša približno 10 % ali več mesečne plače javnega uslužbenca;

| L. | ker sta Afriška unija na svojem tridesetem vrhu, Vzhodnoafriška skupnost pa na svojem devetnajstem vrhu izrazili zavezo mirnemu reševanju političnih razmer v Burundiju prek vključujočega dialoga na podlagi sporazuma iz Arushe z dne 28. avgusta 2000; |
| --- | --- |

L.

ker sta Afriška unija na svojem tridesetem vrhu, Vzhodnoafriška skupnost pa na svojem devetnajstem vrhu izrazili zavezo mirnemu reševanju političnih razmer v Burundiju prek vključujočega dialoga na podlagi sporazuma iz Arushe z dne 28. avgusta 2000;

| M. | ker je zaradi razmer v državi več dvostranskih in večstranskih partnerjev Burundija ustavilo finančno in tehnično pomoč burundijski vladi; ker je EU prekinila neposredno finančno pomoč burundijski administraciji, vključno s proračunsko podporo, še naprej pa namenja podporo za prebivalstvo in humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

M.

ker je zaradi razmer v državi več dvostranskih in večstranskih partnerjev Burundija ustavilo finančno in tehnično pomoč burundijski vladi; ker je EU prekinila neposredno finančno pomoč burundijski administraciji, vključno s proračunsko podporo, še naprej pa namenja podporo za prebivalstvo in humanitarno pomoč;

| N. | ker sta EU in ZDA v primeru Burundija sprejeli usmerjene sankcije in sankcije zoper posameznike; ker je Svet 23. oktobra 2017 podaljšal omejevalne ukrepe EU zoper Burundi, in sicer do 31. oktobra 2018; ker ti ukrepi zajemajo prepoved potovanja in zamrznitev sredstev za posameznike, ki naj bi s svojimi dejavnostmi spodkopavali demokracijo ali ovirali politično reševanje krize v Burundiju; |
| --- | --- |

N.

ker sta EU in ZDA v primeru Burundija sprejeli usmerjene sankcije in sankcije zoper posameznike; ker je Svet 23. oktobra 2017 podaljšal omejevalne ukrepe EU zoper Burundi, in sicer do 31. oktobra 2018; ker ti ukrepi zajemajo prepoved potovanja in zamrznitev sredstev za posameznike, ki naj bi s svojimi dejavnostmi spodkopavali demokracijo ali ovirali politično reševanje krize v Burundiju;

| O. | ker je Svet OZN za človekove pravice na svojem 38. zasedanju 28. junija 2018 sprejel izid splošnega rednega pregleda Burundija; ker je Burundi sprejel 125 od 242 priporočil iz tega pregleda, zavrnil pa je zlasti priporočila, v katerih se poziva k dejanskim korakom za izboljšanje stanja na področju človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

O.

ker je Svet OZN za človekove pravice na svojem 38. zasedanju 28. junija 2018 sprejel izid splošnega rednega pregleda Burundija; ker je Burundi sprejel 125 od 242 priporočil iz tega pregleda, zavrnil pa je zlasti priporočila, v katerih se poziva k dejanskim korakom za izboljšanje stanja na področju človekovih pravic v državi;

| P. | ker je ustavno sodišče potrdilo rezultate referenduma 17. maja 2018 in zavrnilo pritožbo opozicije, ki se je sklicevala na domnevna ustrahovanja in zlorabe; |
| --- | --- |

P.

ker je ustavno sodišče potrdilo rezultate referenduma 17. maja 2018 in zavrnilo pritožbo opozicije, ki se je sklicevala na domnevna ustrahovanja in zlorabe;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi razširjenosti nekaznovanja in kršitev človekovih pravic, vključno z usmrtitvami po hitrem postopku, mučenjem, prisilnimi izginotji in samovoljnimi pridržanji; želi spomniti Burundi, da se je kot član Sveta OZN za človekove pravice zavezal, da bo obnovil in se zares zavzel za sodelovanje s preiskovalno komisijo za Burundi in skupino treh strokovnjakov OZN ter da bo omogočil vstop v državo posebnemu poročevalcu o položaju zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vlado v Burundiju, naj v celoti spoštuje sporazum iz Arushe kot glavni instrument za mir in stabilnost v državi; poziva tudi, naj spoštuje svoje mednarodne pravne obveznosti glede človekovih in državljanskih pravic ter spodbuja in ščiti pravico do svobode izražanja in združevanja, zapisano v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, katerega država pogodbenica je Burundi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno obsoja ustrahovanje, represijo, nasilje in nadlegovanje novinarjev, podpornikov opozicije in zagovornikov človekovih pravic; poziva burundijske oblasti, naj spoštujejo načela pravne države in temeljne človekove pravice, kot so svoboda izražanja in svoboda medijev, ter takoj in brezpogojno izpustijo pet zagovornikov človekovih pravic – Germaina Rukukija, Nestorja Nibitango, Emmanuela Nshimirimano, Aiméja Constanta Gatoreja in Mariusa Nizigamo, ki so zaprti zgolj zaradi njihovega dela na področju človekovih pravic, vendar jih oblasti obtožujejo ogrožanja notranje varnosti države; zahteva, da burundijski organi uvedejo preiskavo o položaju novinarja Jeana Bigirimane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obsoja odločitev Burundija, da izstopi iz Mednarodnega kazenskega sodišča; podpira nadaljevanje predhodne preiskave Mednarodnega kazenskega sodišča o obsežnih zločinih in represivnih ukrepih v tej državi; poziva EU, naj še naprej vztrajno zahteva odgovornost za zločine, storjene v Burundiju; pričakuje, da bo ta država obnovila in nadaljevala sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, saj boj proti nekaznovanju, pregon vseh kršitev človekovih pravic in odgovornost ostajajo nujno potrebni koraki, ki bodo omogočili razrešitev krize in trajno miroljubno rešitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja ustno informativno poročilo preiskovalne komisije OZN za Burundi in izraža pohvalo njenemu nadvse pomembnemu delu – dokumentiranju dolgotrajne krize v državi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja svojo zaskrbljenost zaradi humanitarnih razmer, ki so posledica 169 000 notranje razseljenih oseb, 1,67 milijonov ljudi, ki potrebujejo humanitarno pomoč, in več kot 410 000 Burundijcev, ki iščejo zatočišče v sosednjih državah; izraža pohvalo državam gostiteljicam za prizadevanja in poziva vlade v tej regiji, naj zagotovijo, da bo vrnitev beguncev prostovoljna, da bo temeljila na informiranih odločitvah in da bo izvedena varno in dostojno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vseeno obžaluje počasen napredek dialoga v Burundiju, ki ga vodi Vzhodnoafriška skupnost, in premajhno zavzetost burundijske vlade v zvezi s tem ter poziva vse strani, zlasti burundijske oblasti, naj se zavežejo nujnemu nadaljevanju tega dialoga, ki bi moral potekati v resnično vključujočem okviru in brez pogojevanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k obnovitvi usklajenega pristopa med Afriško unijo, EU, Ekonomsko komisijo OZN za Afriko in OZN; obžaluje, da burundijska vlada ne upošteva poročil generalnega sekretarja OZN, resolucij Sveta OZN za človekove pravice v Ženevi, sklepa Afriške unije iz januarja 2018 in prizadevanj Evropskega računskega sodišča za mediacijo; spodbuja dvostranske in večstranske partnerje in vlado Burundija, naj nadaljujejo dialog, da bi tamkajšnja vlada lahko vzpostavila razmere, ki bi omogočile nadaljnje zagotavljanje pomoči; poziva burundijske deležnike, naj aktivno sodelujejo v tem procesu; ponovno izraža podporo procesu mediacije s podporo Afriške unije in posebnega predstavnika generalnega sekretarja OZN; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odobrava pomoč, ki jo zagotavljajo dvostranski in večstranski partnerji pri blaženju humanitarne krize, in poziva mednarodno skupnost, naj še naprej zagotavlja podporo, da bi se odzvali na humanitarne potrebe v državi; spodbuja Komisijo, naj v letu 2018 zagotovi dodatno neposredno podporo prebivalstvu; poudarja, da povratek k tradicionalnemu načinu sodelovanja zahteva povratek pravne države in demokracije, vključno z bojem proti nekaznovanju in zaščito burundijskih državljanov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža bojazen, da bi se ta politična kriza zaradi uporabe propagande, sovražnih izjav ali pozivov k nasilju, spremenila v etnični konflikt, ki vse – pripadnike civilne družbe, novinarje in Tutsije – enači s „sovražniki režima“, ki jih je treba uničiti; poziva vse strani v Burundiju, naj se vzdržijo vedenja ali diskurza, ki bi lahko še poglobil nasilje, poglobil krizo ali dolgoročno vplival na stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ostaja globoko zaskrbljen, ker bi nova ustava, sprejeta z referendumom 17. maja 2018, lahko pomenila krhanje skrbno dogovorjenih določb iz sporazuma iz Arushe, ki so prispevale h končanju državljanske vojne v Burundiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno potrjuje svojo podporo odločitvi, ki jo je EU sprejela po posvetovanju z burundijskimi oblastmi v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, da začasno ustavi finančno pomoč vladi Burundija, in odobrava, da je EU sprejela omejitve glede potovanj in zamrznila sredstva posameznikom, katerih cilj je spodkopavanje prizadevanj za mir in človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zahteva, da se ustavijo vsa nadaljnja plačila burundijskim vojakom in različnim kontingentom iz Burundija, ki sodelujejo v mirovnih misijah OZN in Afriške unije; je seznanjen z napovedjo predsednika Nkurunzize, da leta 2020 ne bo več kandidiral na volitvah; poziva mednarodno skupnost, naj pozorno spremlja razmere v Burundiju, ne glede na Nkurunzizove izjavo glede omenjenih volitev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi spomniti na odločno izjavo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. maja 2018 o začetku zadnje pripravljalne faze za ustavni referendum z dne 17. maja 2018; obžaluje odsotnost sporazumnega pristopa med različnimi družbenimi in političnimi skupinami v Burundiju, pomanjkanje uradnih javnih informacij o ključnih elementih osnutka ustave ter nenehni nadzor novinarjev in medijev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja burundijsko vlado, da pogoji za vzpostavitev vključujočih, verodostojnih in preglednih volitev leta 2020 vključujejo pravico do svobode izražanja, dostopa do informacij in obstoja prostega območja, na katerem lahko zagovorniki človekovih pravic govorijo brez ustrahovanja ali strahu pred povračilnimi ukrepi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Burundija, Svetu ministrov AKP-EU, Komisiji, Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic EU, državam članicam in institucijam Afriške unije ter generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 265, 11.8.2017, str. 137.

(2)  UL C 399, 24.11.2017, str. 190.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0004.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0310.

(5)  UL L 73, 18.3.2016, str. 90.

(6)  UL L 257, 2.10.2015, str. 1.

(7)  UL L 257, 2.10.2015, str. 37.

(8)  UL L 264, 30.9.2016, str. 29.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/125

---

P8_TA(2018)0313

Migracijska kriza in humanitarne razmere v Venezueli in na njenih mejah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o migracijski krizi in humanitarnih razmerah v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo (2018/2770(RSP))

(2020/C 118/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, zlasti tistih z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (1), z dne 18. decembra 2014 o preganjanju demokratične opozicije v Venezueli (2), z dne 12. marca 2015 o razmerah v Venezueli (3), z dne 8. junija 2016 o razmerah v Venezueli (4), z dne 27. aprila 2017 o razmerah v Venezueli (5), z dne 8. februarja 2018 o razmerah v Venezueli (6) in z dne 3. maja 2018 o volitvah v Venezueli (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, zlasti tistih z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (1), z dne 18. decembra 2014 o preganjanju demokratične opozicije v Venezueli (2), z dne 12. marca 2015 o razmerah v Venezueli (3), z dne 8. junija 2016 o razmerah v Venezueli (4), z dne 27. aprila 2017 o razmerah v Venezueli (5), z dne 8. februarja 2018 o razmerah v Venezueli (6) in z dne 3. maja 2018 o volitvah v Venezueli (7),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju izjave tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatou Bensouda z dne 8. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatou Bensouda z dne 8. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 31. marca 2017 o Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 31. marca 2017 o Venezueli,

| — | ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 22. junija 2018 o kršitvah človekovih pravic v Bolivarski republiki Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 22. junija 2018 o kršitvah človekovih pravic v Bolivarski republiki Venezueli,

| — | ob upoštevanju skupne izjave posebne poročevalke OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve, posebnega poročevalca OZN za svobodo mirnega zbiranja in združevanja, posebnega poročevalca OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic in delovne skupine OZN za samovoljna pridržanja z dne 28. aprila 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave posebne poročevalke OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve, posebnega poročevalca OZN za svobodo mirnega zbiranja in združevanja, posebnega poročevalca OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic in delovne skupine OZN za samovoljna pridržanja z dne 28. aprila 2017,

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev skupine G7 z dne 23. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev skupine G7 z dne 23. maja 2018,

| — | ob upoštevanju izjav skupine iz Lime z dne 23. januarja 2018, 14. februarja 2018, 21. maja 2018, 2. junija 2018 in 15. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav skupine iz Lime z dne 23. januarja 2018, 14. februarja 2018, 21. maja 2018, 2. junija 2018 in 15. junija 2018,

| — | ob upoštevanju izjave Organizacije ameriških držav z dne 20. aprila 2018 o vse slabših humanitarnih razmerah v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Organizacije ameriških držav z dne 20. aprila 2018 o vse slabših humanitarnih razmerah v Venezueli,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretariata Organizacije ameriških držav in skupine neodvisnih mednarodnih strokovnjakov z dne 29. maja 2018 o morebitnih hudodelstvih zoper človečnost v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretariata Organizacije ameriških držav in skupine neodvisnih mednarodnih strokovnjakov z dne 29. maja 2018 o morebitnih hudodelstvih zoper človečnost v Venezueli,

| — | ob upoštevanju poročila Medameriške komisije za človekove pravice z dne 12. februarja 2018 o demokratičnih institucijah, pravni državi in človekovih pravicah v Venezueli ter njene resolucije z dne 14. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Medameriške komisije za človekove pravice z dne 12. februarja 2018 o demokratičnih institucijah, pravni državi in človekovih pravicah v Venezueli ter njene resolucije z dne 14. marca 2018,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. januarja 2018, 19. aprila 2018 in 22. maja 2018 o najnovejših dogodkih v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. januarja 2018, 19. aprila 2018 in 22. maja 2018 o najnovejših dogodkih v Venezueli,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2017, 22. januarja 2018, 28. maja 2018 in 25. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2017, 22. januarja 2018, 28. maja 2018 in 25. junija 2018,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja EU za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa med njegovo uradno misijo v Kolumbijo marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja EU za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa med njegovo uradno misijo v Kolumbijo marca 2018,

| — | ob upoštevanju izjave svoje skupine za podporo demokraciji in usklajevanje volitev z dne 23. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave svoje skupine za podporo demokraciji in usklajevanje volitev z dne 23. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se stanje na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v Venezueli še naprej slabša; ker se Venezuela spopada s politično, družbeno, gospodarsko in humanitarno krizo brez primere, ki jo zaznamujejo negotovost, nasilje, kršitve človekovih pravic, poslabšanje pravne države, pomanjkanje zdravil in socialnih storitev, izguba dohodka in povečevanje stopnje revščine, zaradi česar je vse več smrtnih žrtev, povečuje pa se tudi število beguncev in migrantov; |
| --- | --- |

A.

ker se stanje na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v Venezueli še naprej slabša; ker se Venezuela spopada s politično, družbeno, gospodarsko in humanitarno krizo brez primere, ki jo zaznamujejo negotovost, nasilje, kršitve človekovih pravic, poslabšanje pravne države, pomanjkanje zdravil in socialnih storitev, izguba dohodka in povečevanje stopnje revščine, zaradi česar je vse več smrtnih žrtev, povečuje pa se tudi število beguncev in migrantov;

| B. | ker je zaradi omejenega dostopa do kakovostnih zdravstvenih storitev, zdravil, hrane in vode v Venezueli podhranjenih vse več ljudi, zlasti v ranljivih skupinah, kot so ženske, otroci in bolniki; ker je revščina prizadela 87 % prebivalcev Venezuele, v skrajni revščini pa živi 61,2 % ljudi; ker se je stopnja umrljivosti mater povečala za 60 %, umrljivost dojenčkov pa za 30 %; ker se je število zabeleženih primerov malarije v letu 2017 v primerjavi z letom prej povečalo za 69 %, kar je največje povečanje na svetu, druge bolezni, kot sta tuberkuloza in ošpice, pa so na tem, da postanejo epidemije; |
| --- | --- |

B.

ker je zaradi omejenega dostopa do kakovostnih zdravstvenih storitev, zdravil, hrane in vode v Venezueli podhranjenih vse več ljudi, zlasti v ranljivih skupinah, kot so ženske, otroci in bolniki; ker je revščina prizadela 87 % prebivalcev Venezuele, v skrajni revščini pa živi 61,2 % ljudi; ker se je stopnja umrljivosti mater povečala za 60 %, umrljivost dojenčkov pa za 30 %; ker se je število zabeleženih primerov malarije v letu 2017 v primerjavi z letom prej povečalo za 69 %, kar je največje povečanje na svetu, druge bolezni, kot sta tuberkuloza in ošpice, pa so na tem, da postanejo epidemije;

| C. | ker venezuelska vlada kljub pripravljenosti mednarodne skupnosti žal vztraja pri zanikanju problema ter še naprej zavrača odkrito sprejemanje mednarodne humanitarne pomoči in olajšanje njene distribucije; |
| --- | --- |

C.

ker venezuelska vlada kljub pripravljenosti mednarodne skupnosti žal vztraja pri zanikanju problema ter še naprej zavrača odkrito sprejemanje mednarodne humanitarne pomoči in olajšanje njene distribucije;

| D. | ker so se gospodarske razmere občutno poslabšale; ker je Mednarodni denarni sklad napovedal, da bo hiperinflacija v Venezueli z ocenjenih 2 400 % v letu 2017 poskočila na 13 000 % v letu 2018, kar pomeni, da se bodo cene v povprečju zvišale za skoraj 1,5 % na uro; |
| --- | --- |

D.

ker so se gospodarske razmere občutno poslabšale; ker je Mednarodni denarni sklad napovedal, da bo hiperinflacija v Venezueli z ocenjenih 2 400 % v letu 2017 poskočila na 13 000 % v letu 2018, kar pomeni, da se bodo cene v povprečju zvišale za skoraj 1,5 % na uro;

| E. | ker je Svet OZN za človekove pravice v poročilu, objavljenem 22. junija 2018, opozoril, da si venezuelske oblasti ne prizadevajo, da bi storilci hudih kršitev človekovih pravic, kot so uboji, čezmerna uporaba sile proti protestnikom, samovoljna pridržanja, grdo ravnanje in mučenje, odgovarjali za svoja dejanja; ker se prav tako zdi, da je razširjeno nekaznovanje varnostnih uradnikov, osumljenih zunajsodnih pobojev protestnikov; |
| --- | --- |

E.

ker je Svet OZN za človekove pravice v poročilu, objavljenem 22. junija 2018, opozoril, da si venezuelske oblasti ne prizadevajo, da bi storilci hudih kršitev človekovih pravic, kot so uboji, čezmerna uporaba sile proti protestnikom, samovoljna pridržanja, grdo ravnanje in mučenje, odgovarjali za svoja dejanja; ker se prav tako zdi, da je razširjeno nekaznovanje varnostnih uradnikov, osumljenih zunajsodnih pobojev protestnikov;

| F. | ker je skupina neodvisnih mednarodnih strokovnjakov, ki jo je imenovala Organizacija ameriških držav, v poročilu, ki ga je predstavila 29. maja 2018, ugotovila, da je bilo v Venezueli storjenih sedem hudodelstev zoper človečnost, ki segajo nazaj vsaj do februarja 2014, in da je vlada sama odgovorna sedanjo humanitarno krizo v regiji; ker je tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča napovedala začetek predhodne preiskave domnevnih kaznivih dejanj, storjenih v Venezueli od aprila 2017; |
| --- | --- |

F.

ker je skupina neodvisnih mednarodnih strokovnjakov, ki jo je imenovala Organizacija ameriških držav, v poročilu, ki ga je predstavila 29. maja 2018, ugotovila, da je bilo v Venezueli storjenih sedem hudodelstev zoper človečnost, ki segajo nazaj vsaj do februarja 2014, in da je vlada sama odgovorna sedanjo humanitarno krizo v regiji; ker je tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča napovedala začetek predhodne preiskave domnevnih kaznivih dejanj, storjenih v Venezueli od aprila 2017;

| G. | ker so bile volitve 20. maja 2018 izvedene, ne da bi bili izpolnjeni minimalni mednarodni standardi za verodostojen postopek in ne da bi se upoštevali politični pluralizem, demokracija, preglednost in pravna država; ker to dodatno ovira prizadevanja za izhod iz politične krize; ker EU skupaj z drugimi demokratičnimi institucijami ne priznava volitev in oblasti, ki se je vzpostavila s tem nelegitimnim postopkom; |
| --- | --- |

G.

ker so bile volitve 20. maja 2018 izvedene, ne da bi bili izpolnjeni minimalni mednarodni standardi za verodostojen postopek in ne da bi se upoštevali politični pluralizem, demokracija, preglednost in pravna država; ker to dodatno ovira prizadevanja za izhod iz politične krize; ker EU skupaj z drugimi demokratičnimi institucijami ne priznava volitev in oblasti, ki se je vzpostavila s tem nelegitimnim postopkom;

| H. | ker je sedanja kriza v Venezueli, ki ima številne razsežnosti, vzrok za največjo razselitev prebivalstva v regiji; ker se je po podatkih Urada visokega komisarja OZN za begunce in Mednarodne organizacije za migracije skupno število Venezuelcev, ki so zapustili državo, močno povečalo, in sicer se je s 437 000 v letu 2005 povzpelo na več kot 1,6 milijona v letu 2017; ker je med letoma 2015 in 2017 državo zapustilo približno 945 000 Venezuelcev; ker je leta 2018 skupno število prebivalcev, ki so zapustili državo od leta 2014, preseglo 2 milijona; ker se je od leta 2014 število venezuelskih državljanov, ki iščejo azil po vsem svetu, povečalo za 2000 % in je sredi junija 2018 preseglo 280 000; |
| --- | --- |

H.

ker je sedanja kriza v Venezueli, ki ima številne razsežnosti, vzrok za največjo razselitev prebivalstva v regiji; ker se je po podatkih Urada visokega komisarja OZN za begunce in Mednarodne organizacije za migracije skupno število Venezuelcev, ki so zapustili državo, močno povečalo, in sicer se je s 437 000 v letu 2005 povzpelo na več kot 1,6 milijona v letu 2017; ker je med letoma 2015 in 2017 državo zapustilo približno 945 000 Venezuelcev; ker je leta 2018 skupno število prebivalcev, ki so zapustili državo od leta 2014, preseglo 2 milijona; ker se je od leta 2014 število venezuelskih državljanov, ki iščejo azil po vsem svetu, povečalo za 2000 % in je sredi junija 2018 preseglo 280 000;

| I. | ker je 520 000 državljanov Venezuele v tej regiji poiskalo alternativno zakonito obliko prebivanja; ker jih je več kot 280 000 po vsem svetu zaprosilo za status begunca; ker je število venezuelskih prošenj za mednarodno zaščito v EU med letoma 2014 in 2018 naraslo za več kot 3500 %; ker se ocenjuje, da več kot 60 % Venezuelcev nima urejenega statusa; |
| --- | --- |

I.

ker je 520 000 državljanov Venezuele v tej regiji poiskalo alternativno zakonito obliko prebivanja; ker jih je več kot 280 000 po vsem svetu zaprosilo za status begunca; ker je število venezuelskih prošenj za mednarodno zaščito v EU med letoma 2014 in 2018 naraslo za več kot 3500 %; ker se ocenjuje, da več kot 60 % Venezuelcev nima urejenega statusa;

| J. | ker po mnenju Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (UNOCHA) Kolumbija gosti največji delež razseljenih oseb, saj na njenem ozemlju živi več kot 820.000 Venezuelcev; ker se v Cúcuti in Boa Visti, ki ležita na meji z Venezuelo, soočajo z velikim pritokom ljudi, ki so pogosto podhranjeni in v grozljivem zdravstvenem stanju; ker se z velikim pritokom beguncev in migrantov soočajo tudi Peru, Čile, Argentina, Panama, Brazilija, Ekvador, Mehika, Dominikanska republika, Kostarika, Urugvaj, Bolivija in Paragvaj; ker pomorske poti, zlasti na karibske otoke, kot so Aruba, Curaçao, Bonaire ter Trinidad in Tobago, postajajo vse pomembnejše; ker to vse bolj prizadeva tudi evropske države, zlasti Španijo, Portugalsko in Italijo; ker so države gostiteljice pod vse večjim pritiskom, naj zagotovijo pomoč na novo prispelim; |
| --- | --- |

J.

ker po mnenju Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (UNOCHA) Kolumbija gosti največji delež razseljenih oseb, saj na njenem ozemlju živi več kot 820.000 Venezuelcev; ker se v Cúcuti in Boa Visti, ki ležita na meji z Venezuelo, soočajo z velikim pritokom ljudi, ki so pogosto podhranjeni in v grozljivem zdravstvenem stanju; ker se z velikim pritokom beguncev in migrantov soočajo tudi Peru, Čile, Argentina, Panama, Brazilija, Ekvador, Mehika, Dominikanska republika, Kostarika, Urugvaj, Bolivija in Paragvaj; ker pomorske poti, zlasti na karibske otoke, kot so Aruba, Curaçao, Bonaire ter Trinidad in Tobago, postajajo vse pomembnejše; ker to vse bolj prizadeva tudi evropske države, zlasti Španijo, Portugalsko in Italijo; ker so države gostiteljice pod vse večjim pritiskom, naj zagotovijo pomoč na novo prispelim;

| K. | ker se kolumbijski nacionalni in lokalni organi trudijo tistim, ki bežijo iz Venezuele, ponuditi temeljne človekove pravice, kot so osnovnošolsko izobraževanje in osnovne zdravstvene storitve, ne glede na njihov status, kar je pohvalno; ker v Kolumbiji lokalne skupnosti, verske ustanove in običajni ljudje pozdravljajo venezuelske migrante v duhu bratstva in izkazujejo izjemno trdoživost in solidarnost; |
| --- | --- |

K.

ker se kolumbijski nacionalni in lokalni organi trudijo tistim, ki bežijo iz Venezuele, ponuditi temeljne človekove pravice, kot so osnovnošolsko izobraževanje in osnovne zdravstvene storitve, ne glede na njihov status, kar je pohvalno; ker v Kolumbiji lokalne skupnosti, verske ustanove in običajni ljudje pozdravljajo venezuelske migrante v duhu bratstva in izkazujejo izjemno trdoživost in solidarnost;

| L. | ker je 7. junija 2018 Komisija napovedala, da bo namenila 35,1 milijona EUR nujne in razvojne pomoči za podporo venezuelskim prebivalcem in sosednjim državam, ki jih je prizadela kriza; ker je EU za projekte humanitarne pomoči in sodelovanja v državi pred tem namenila že 37 milijonov EUR; ker je 13. junija 2018 nastal primanjkljaj v višini 56 % pri financiranju 46,1 milijona USD dodatne pomoči, h kateri je pozval UNHCR; |
| --- | --- |

L.

ker je 7. junija 2018 Komisija napovedala, da bo namenila 35,1 milijona EUR nujne in razvojne pomoči za podporo venezuelskim prebivalcem in sosednjim državam, ki jih je prizadela kriza; ker je EU za projekte humanitarne pomoči in sodelovanja v državi pred tem namenila že 37 milijonov EUR; ker je 13. junija 2018 nastal primanjkljaj v višini 56 % pri financiranju 46,1 milijona USD dodatne pomoči, h kateri je pozval UNHCR;

| M. | ker v brazilsko zvezno državo Roraima vsak mesec vstopi več kot 12 tisoč venezuelskih državljanov, od tega jih približno 2700 prebiva v mestu Boa Vista; ker venezuelski državljani že zdaj predstavljajo več kot 7 % prebivalstva tega mesta, ob nespremenjeni stopnji priseljevanja pa jih bo tam do konca leta več kot 60 tisoč; ker tolikšen pritok ljudi pomeni velik pritisk za javne službe v tem mestu, zlasti na področju javnega zdravja in izobraževanja; ker je Roraima ena najrevnejših zveznih držav Brazilije, kjer je trg dela zelo omejen, gospodarstvo pa šibko, kar še dodatno ovira vključevanje migrantov in beguncev; |
| --- | --- |

M.

ker v brazilsko zvezno državo Roraima vsak mesec vstopi več kot 12 tisoč venezuelskih državljanov, od tega jih približno 2700 prebiva v mestu Boa Vista; ker venezuelski državljani že zdaj predstavljajo več kot 7 % prebivalstva tega mesta, ob nespremenjeni stopnji priseljevanja pa jih bo tam do konca leta več kot 60 tisoč; ker tolikšen pritok ljudi pomeni velik pritisk za javne službe v tem mestu, zlasti na področju javnega zdravja in izobraževanja; ker je Roraima ena najrevnejših zveznih držav Brazilije, kjer je trg dela zelo omejen, gospodarstvo pa šibko, kar še dodatno ovira vključevanje migrantov in beguncev;

| N. | ker je od 25. do 30. junija 2018 venezuelsko mejo s Kolumbijo in Brazilijo obiskala ad hoc delegacija Parlamenta, da bi ocenila posledice krize na terenu; |
| --- | --- |

N.

ker je od 25. do 30. junija 2018 venezuelsko mejo s Kolumbijo in Brazilijo obiskala ad hoc delegacija Parlamenta, da bi ocenila posledice krize na terenu;

| 1. | je globoko pretresen in zaskrbljen zaradi grozljivih humanitarnih razmer v Venezueli, zaradi katerih so številni izgubili življenje, sosednje države in širše območje pa se soočajo s pritokom beguncev in migrantov, kakršnega še ni bilo; izraža solidarnost z vsemi Venezuelci, ki so bili prisiljeni zapustiti svojo državo zaradi pomanjkanja najosnovnejših življenjskih dobrin, kot so hrana in pitna voda, zdravstveno varstvo in zdravila; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva venezuelske oblasti, naj priznajo, da je v državi humanitarna kriza, preprečijo njeno nadaljnje poglabljanje ter se zavzemajo za politične in gospodarske rešitve, s katerimi bi zagotovili varnost vseh civilistov ter stabilnost države in regije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahteva, naj venezuelske oblasti čim prej dovolijo nemoten dostop v državo za namene humanitarne pomoči, da se humanitarna in javnozdravstvena kriza ne bo poglobila ter da se zlasti ne bodo ponovno pojavile bolezni, kot so ošpice, malarija, davica ter slinavka in parkljevka, mednarodnim organizacijam, ki želijo pomagati vsem prizadetim sektorjem družbe, pa naj omogočijo neoviran dostop; poziva k čim hitrejšemu kratkoročnemu odzivu na podhranjenost med najranljivejšimi skupinami, kot so ženske, otroci in bolniki; je izredno zaskrbljen zaradi števila otrok, ki brez spremstva prečkajo meje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža pohvalo kolumbijski vladi za hiter odziv in podporo, ki jo je ponudila vsem Venezuelcem, ki so vstopili v državo; pohvalo izreka tudi Braziliji in drugim državam v regiji, zlasti Peruju, ter regionalnim in mednarodnim organizacijam, zasebnim in javnim institucijam, Katoliški cerkvi ter navadnim državljanom v vsej regiji, saj so dejavno pomagali in izkazali solidarnost z venezuelskimi begunci in migranti; poziva države članice EU, naj z ustreznimi varnostnimi ukrepi nemudoma zaščitijo venezuelske migrante ali begunce na svojem ozemlju, na primer s humanitarnimi vizumi, posebnimi ureditvami za bivanje ali drugimi regionalnimi okviri za migracije; poziva venezuelske organe, naj olajšajo in pospešijo izdajanje in obnovo identifikacijskih dokumentov svojim državljanom, bodisi v Venezueli ali tujini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva mednarodno skupnost, tudi EU, naj izpolni svoje zaveze in se na regionalni ravni usklajeno in celovito odzove na krizo ter državam prejemnicam nameni več finančne in materialne pomoči; toplo pozdravlja doslej dodeljeno humanitarno pomoč EU in poziva, naj se iz sredstev za izredne razmere zagotovi dodatna nujna humanitarna pomoč, da bi zadovoljili vse večje potrebe ljudi, ki jih je prizadela venezuelska kriza, v sosednjih državah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja, da sedanja humanitarna kriza izvira iz politične; poziva venezuelske oblasti, naj takoj ustavijo vse kršitve človekovih pravic, tudi tiste zoper civilno prebivalstvo, ter v celoti spoštujejo vse človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo izražanja, svobodo tiska in svobodo zbiranja; opozarja, da je treba spoštovati vse demokratično izvoljene institucije, zlasti narodno skupščino, izpustiti vse politične zapornike ter spoštovati demokratična načela, pravno državo in človekove pravice; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi olajšala posredovanje na mednarodni ravni in tako omogočila začetek uspešnega političnega dialoga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k novim predsedniškim volitvam v skladu z mednarodno priznanimi demokratičnimi standardi in venezuelskim pravnim redom, ki bodo pregledne, enakopravne in poštene, ki jih bo spremljala mednarodna skupnost, na katerih ne bo omejitev za politične stranke in kandidate ter bodo spoštovane politične pravice vseh Venezuelcev; poudarja, da se mora legitimna vlada, ki bo sestavljena po teh volitvah, takoj posvetiti gospodarski in socialni krizi v Venezueli in si prizadevati za narodno spravo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da bi morale biti vse sankcije, ki jih sprejme mednarodna skupnost, ciljno usmerjene in reverzibilne in da ne smejo nikakor škoditi venezuelskemu prebivalstvu; pozdravlja hitro sprejetje dodatnih ciljno usmerjenih in razveljavljivih sankcij, pa tudi embargo na orožje, uveden novembra 2017; ponovno poudarja, da so bile te sankcije naložene visokim uradnikom za hude kršitve človekovih pravic, spodkopavanje demokracije in pravne države v Venezueli ter izvedbo nezakonitih volitev 20. maja 2018, ki jih mednarodna skupnost ni priznala in ki so bile organizirane brez dogovora o datumu in pogojih ter v okoliščinah, ki niso omogočale enakopravnega sodelovanja vseh političnih strank; opozarja na možnost razširitve teh sankcij na tiste, ki so odgovorni za zaostreno politično, družbeno, gospodarsko in humanitarno krizo, zlasti na predsednika Nicolása Madura, v skladu s svojimi prejšnjimi resolucijami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja, da morajo osebe, ki so odgovorne za hude kršitve človekovih pravic, odgovarjati za svoja dejanja; v celoti podpira predhodno preiskavo Mednarodnega kazenskega sodišča v zvezi s številnimi kaznivimi dejanji in dejanji represije, ki jih je zagrešil venezuelski režim, in poziva EU, naj ima dejavno vlogo pri tem; v celoti podpira poziv skupine neodvisnih mednarodnih strokovnjakov, ki jo je imenoval generalni sekretar Organizacije ameriških držav, in visokega komisarja OZN za človekove pravice, naj se ustanovi preiskovalna komisija o razmerah v Venezueli in poglobi sodelovanje Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in narodni skupščini Bolivarske republike Venezuele, vladam in parlamentom Republike Kolumbije, Federativne republike Brazilije in Republike Peru, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav in skupini iz Lime. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL C 285, 29.8.2017, str. 145.

(2)  UL C 294, 12.8.2016, str. 21.

(3)  UL C 316, 30.8.2016, str. 190.

(4)  UL C 86, 6.3.2018, str. 101.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0200.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0041.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0199.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/130

---

P8_TA(2018)0314

Smernice za države članice, s katerimi bi preprečili kriminalizacijo humanitarne pomoči

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o smernicah za države članice, s katerimi bi preprečili kriminalizacijo humanitarne pomoči (2018/2769(RSP))

(2020/C 118/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002 o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (1) (direktiva o pomoči), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002 o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (1) (direktiva o pomoči),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/946/PNZ z dne 28. novembra 2002 o krepitvi kazenskega okvira na področju preprečevanja nudenja pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (2) (okvirni sklep), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/946/PNZ z dne 28. novembra 2002 o krepitvi kazenskega okvira na področju preprečevanja nudenja pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (2) (okvirni sklep),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2015 o vzpostavitvi akcijskega načrta EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020) (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2015 o vzpostavitvi akcijskega načrta EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020) (COM(2015)0285),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. marca 2017 o oceni pravnega okvira EU zoper nudenje pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju v okviru programa REFIT: sveženj ukrepov za boj proti tihotapcem ljudi (Direktiva 2002/90/ES in Okvirni sklep 2002/946/PNZ) (SWD(2017)0117), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. marca 2017 o oceni pravnega okvira EU zoper nudenje pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju v okviru programa REFIT: sveženj ukrepov za boj proti tihotapcem ljudi (Direktiva 2002/90/ES in Okvirni sklep 2002/946/PNZ) (SWD(2017)0117),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2018 o napredku pri globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2018 o napredku pri globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih (3),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants“ (Ali je direktiva o pomoči ustrezna? Direktiva o pomoči in kriminalizacija humanitarne pomoči migrantom brez urejenega statusa), ki jo je objavil Generalni direktorat za notranjo politiko leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants“ (Ali je direktiva o pomoči ustrezna? Direktiva o pomoči in kriminalizacija humanitarne pomoči migrantom brez urejenega statusa), ki jo je objavil Generalni direktorat za notranjo politiko leta 2016,

| — | ob upoštevanju študije Agencije Evropske unije za temeljne pravice o kriminalizaciji migrantov brez urejenega statusa in oseb, ki se z njimi ukvarjajo, objavljene leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Agencije Evropske unije za temeljne pravice o kriminalizaciji migrantov brez urejenega statusa in oseb, ki se z njimi ukvarjajo, objavljene leta 2014,

| — | ob upoštevanju dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 4. februarja 2010 o kriminalizaciji migracij v Evropi: posledice za človekove pravice, objavljenega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 4. februarja 2010 o kriminalizaciji migracij v Evropi: posledice za človekove pravice, objavljenega,

| — | ob upoštevanju Protokola OZN proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, ki dopolnjuje Konvencijo OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, sprejetega z resolucijo 55/25 z dne 15. novembra 2000 na 55. zasedanju Generalne skupščine OZN (protokol OZN proti tihotapljenju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola OZN proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, ki dopolnjuje Konvencijo OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, sprejetega z resolucijo 55/25 z dne 15. novembra 2000 na 55. zasedanju Generalne skupščine OZN (protokol OZN proti tihotapljenju),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice migrantov z dne 24. aprila 2013 o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in njegovem vplivu na človekove pravice migrantov – regionalna študija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice migrantov z dne 24. aprila 2013 o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in njegovem vplivu na človekove pravice migrantov – regionalna študija,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o smernicah za države članice glede preprečevanja kriminalizacije humanitarne pomoči (O-000065/2018 – B8-0034/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o smernicah za države članice glede preprečevanja kriminalizacije humanitarne pomoči (O-000065/2018 – B8-0034/2018),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Komisija v Akcijskem načrtu EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020) poudarila, da je treba zagotoviti, da so vzpostavljene ustrezne kazenske sankcije, hkrati pa preprečiti tveganje kriminalizacije tistih, ki nudijo humanitarno pomoč migrantom v stiski, in izboljšati obstoječi sveženj EU o preprečevanju nudenja pomoči, ki obsega direktivo in spremljajoči okvirni sklep; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija v Akcijskem načrtu EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020) poudarila, da je treba zagotoviti, da so vzpostavljene ustrezne kazenske sankcije, hkrati pa preprečiti tveganje kriminalizacije tistih, ki nudijo humanitarno pomoč migrantom v stiski, in izboljšati obstoječi sveženj EU o preprečevanju nudenja pomoči, ki obsega direktivo in spremljajoči okvirni sklep;

| B. | ker je v členu 1(2) direktive o pomoči predvideno nezavezujoče izvzetje za nudenje humanitarne pomoči, na podlagi katerega se lahko države članice odločijo, da tovrstne pomoči ne bodo kriminalizirale; |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 1(2) direktive o pomoči predvideno nezavezujoče izvzetje za nudenje humanitarne pomoči, na podlagi katerega se lahko države članice odločijo, da tovrstne pomoči ne bodo kriminalizirale;

| C. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 18. aprila 2018 o napredku pri globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih pozval, naj se humanitarna pomoč ne kriminalizira in naj se povečajo zmogljivosti za iskanje in reševanje ljudi v stiski, naj vse države dajo na voljo več zmogljivosti in naj se prizna pomen podpore, ki jo zagotavljajo zasebni akterji in nevladne organizacije pri izvajanju operacij reševanja na morju in na kopnem; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 18. aprila 2018 o napredku pri globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih pozval, naj se humanitarna pomoč ne kriminalizira in naj se povečajo zmogljivosti za iskanje in reševanje ljudi v stiski, naj vse države dajo na voljo več zmogljivosti in naj se prizna pomen podpore, ki jo zagotavljajo zasebni akterji in nevladne organizacije pri izvajanju operacij reševanja na morju in na kopnem;

| D. | ker je Komisija v svojem delovnem dokumentu o oceni svežnja o preprečevanju nudenja pomoči v okviru programa REFIT poudarila, da bi z večjo izmenjavo znanja in primerov dobrih praks med tožilci, organi kazenskega pregona in civilno družbo lahko prispevali k izboljšanju sedanjega stanja in preprečili kriminalizacijo resnične humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v svojem delovnem dokumentu o oceni svežnja o preprečevanju nudenja pomoči v okviru programa REFIT poudarila, da bi z večjo izmenjavo znanja in primerov dobrih praks med tožilci, organi kazenskega pregona in civilno družbo lahko prispevali k izboljšanju sedanjega stanja in preprečili kriminalizacijo resnične humanitarne pomoči;

| E. | ker člen 1(1)(b) direktive o pomoči državam članicam ne nalaga obveznosti nekaznovanja tistih, ki nudijo pomoč pri nezakonitem prebivanju, kadar njen namen ni finančna korist, in ker okvirni sklep ne vključuje obveznih določb za preprečevanje kaznovanja dejanj, ki se izvajajo s humanitarnim namenom ali v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

E.

ker člen 1(1)(b) direktive o pomoči državam članicam ne nalaga obveznosti nekaznovanja tistih, ki nudijo pomoč pri nezakonitem prebivanju, kadar njen namen ni finančna korist, in ker okvirni sklep ne vključuje obveznih določb za preprečevanje kaznovanja dejanj, ki se izvajajo s humanitarnim namenom ali v izrednih razmerah;

| 1. | opozarja, da morajo države članice v skladu z direktivo o pomoči in spremljajočim okvirnim sklepom izvajati zakonodajo o uvedbi kazenskih sankcij zoper pomoč pri nezakonitem vstopu, tranzitu in prebivanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zaskrbljen zaradi nenamernih posledic svežnja o preprečevanju nudenja pomoči za državljane, ki nudijo humanitarno pomoč migrantom, in za socialno kohezijo celotne družbe, ki migrante sprejema; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se v skladu s protokolom OZN o tihotapljenju humanitarna pomoč ne bi smela obravnavati kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da morajo akterji, ki se ukvarjajo s humanitarno pomočjo, , ki podpira in dopolnjuje življenjsko pomembne ukrepe, ki jih izvajajo pristojni organi držav članic, delovati znotraj pristojnosti, ki so za humanitarno pomoč določene v direktivi o pomoči, in da mora njihovo delovanje potekati pod nadzorom držav članic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je zelo malo držav članic preneslo izvzetje za nudenje humanitarne pomoči, določeno v direktivi o pomoči, in ugotavlja, da bi bilo treba izvzetje uporabljati kot oviro za kazenski pregon, da bi preprečili pregon posameznikov in organizacij civilne družbe, ki nudijo humanitarno pomoč migrantom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj prenesejo izvzetje za nudenje humanitarne pomoči, določeno v direktivi o pomoči, in vzpostavijo ustrezne sisteme za spremljanje izvrševanja in učinkovite uporabe svežnja o preprečevanju nudenja pomoči, tako da zbirajo in letno beležijo število oseb, aretiranih zaradi nudenja pomoči na meji in v notranjosti, število začetih sodnih postopkov, število obsodb, podatke o tem, kako se določijo kazni, in razloge za opustitev preiskave; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj sprejme smernice za države članice in določi, katere oblike pomoči ne bi smele biti kriminalizirane, da se zagotovita jasnost in enotnost pri izvajanju obstoječega pravnega reda, vključno s členom 1(1)(b) in 1(2) direktive o pomoči, in poudarja, da bodo jasna merila zagotovila večjo skladnost kazenskopravne obravnave pomoči v državah članicah in omejila neupravičeno kriminalizacijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 328, 5.12.2002, str. 17.

(2)  UL L 328, 5.12.2002, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0118.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/133

---

P8_TA(2018)0315

Ustreznost varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (2018/2645(RSP))

(2020/C 118/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 6, 7, 8, 11, 16, 47 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 6, 7, 8, 11, 16, 47 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (Listina EU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (1) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (1) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (3),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 21. decembra 2016 v zadevah C-203/15 Tele2 Sverige AB proti Post-och telestyrelsen in Secretary of State for the Home Department proti Tomu Watsonu in drugim in C-698/15 Watson in drugi (4); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 21. decembra 2016 v zadevah C-203/15 Tele2 Sverige AB proti Post-och telestyrelsen in Secretary of State for the Home Department proti Tomu Watsonu in drugim in C-698/15 Watson in drugi (4);

| — | ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1250 z dne 12. julija 2016 na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1250 z dne 12. julija 2016 na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (5),

| — | ob upoštevanju mnenja št. 4/2016 evropskega nadzornika za varstvo podatkov (EDPS)z dne 30. maja 2016 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU-ZDA (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 4/2016 evropskega nadzornika za varstvo podatkov (EDPS)z dne 30. maja 2016 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU-ZDA (6),

| — | ob upoštevanju mnenja št. 01/2016 delovne skupine iz člena 29 (WP29) z dne 13. aprila 2016 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU-ZDA (7) ter izjave WP29 z dne 26. julija 2016 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 01/2016 delovne skupine iz člena 29 (WP29) z dne 13. aprila 2016 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU-ZDA (7) ter izjave WP29 z dne 26. julija 2016 (8),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. oktobra 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu o prvem letnem pregledu delovanja zasebnostnega ščita EU-ZDA (COM(2017)0611) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2017)0344), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. oktobra 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu o prvem letnem pregledu delovanja zasebnostnega ščita EU-ZDA (COM(2017)0611) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2017)0344),

| — | ob upoštevanju dokumenta WP 29 z dne 28. novembra 2017 z naslovom „Zasebnostni ščit EU-ZDA – Prvi skupni letni pregled“ (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta WP 29 z dne 28. novembra 2017 z naslovom „Zasebnostni ščit EU-ZDA – Prvi skupni letni pregled“ (9),

| — | ob upoštevanju povratnega pisma WP 29 z dne 11. aprila 2018 o ponovni odobritvi člena 702 ameriškega zakona o nadzoru tujih obveščevalnih podatkov (zakon FISA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povratnega pisma WP 29 z dne 11. aprila 2018 o ponovni odobritvi člena 702 ameriškega zakona o nadzoru tujih obveščevalnih podatkov (zakon FISA),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2017 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2017 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (10),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14 Maximilian Schrems proti Data Protection Commissioner razveljavilo odločbo o varnem pristanu in pojasnilo, da je treba ustrezno raven varstva v tretji državi razumeti kot dejansko enakovredno ravni, ki je v Evropski uniji zagotovljena na podlagi Direktive 95/46/ES, razlagane ob upoštevanju Listine EU, zato se zavzema za zaključek pogajanj o novem dogovoru, da bi zagotovili pravno varnost glede načinov prenosa osebnih podatkov iz EU v ZDA; |
| --- | --- |

A.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14 Maximilian Schrems proti Data Protection Commissioner razveljavilo odločbo o varnem pristanu in pojasnilo, da je treba ustrezno raven varstva v tretji državi razumeti kot dejansko enakovredno ravni, ki je v Evropski uniji zagotovljena na podlagi Direktive 95/46/ES, razlagane ob upoštevanju Listine EU, zato se zavzema za zaključek pogajanj o novem dogovoru, da bi zagotovili pravno varnost glede načinov prenosa osebnih podatkov iz EU v ZDA;

| B. | ker mora Komisija pri proučevanju ravni varstva, ki jo zagotavlja tretja država, oceniti vsebino pravil, ki se uporabljajo v tej državi na podlagi njene domače zakonodaje ali mednarodnih obveznosti, pa tudi prakso, zasnovano za zagotavljanje skladnosti s temi pravili, saj mora v skladu s členom 25(2) Direktive 95/46/ES upoštevati vse okoliščine prenosa osebnih podatkov v tretjo državo; ker se ta ocena ne sme nanašati le na zakonodajo in prakso glede varstva osebnih podatkov za poslovne in zasebne namene, temveč mora zajemati tudi vse vidike okvira, ki se uporablja za to državo ali sektor, pri tem pa med drugim tudi kazenski pregon, državno varnost in spoštovanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker mora Komisija pri proučevanju ravni varstva, ki jo zagotavlja tretja država, oceniti vsebino pravil, ki se uporabljajo v tej državi na podlagi njene domače zakonodaje ali mednarodnih obveznosti, pa tudi prakso, zasnovano za zagotavljanje skladnosti s temi pravili, saj mora v skladu s členom 25(2) Direktive 95/46/ES upoštevati vse okoliščine prenosa osebnih podatkov v tretjo državo; ker se ta ocena ne sme nanašati le na zakonodajo in prakso glede varstva osebnih podatkov za poslovne in zasebne namene, temveč mora zajemati tudi vse vidike okvira, ki se uporablja za to državo ali sektor, pri tem pa med drugim tudi kazenski pregon, državno varnost in spoštovanje temeljnih pravic;

| C. | ker so prenosi osebnih podatkov med gospodarskimi organizacijami v EU in ZDA pomemben element čezatlantskih odnosov, saj je svetovno gospodarstvo vse bolj digitalizirano; ker bi bilo treba pri teh prenosih popolnoma spoštovati pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do zasebnosti; ker je eden temeljnih ciljev EU varstvo temeljnih pravic, ki so zapisane v Listini EU; |
| --- | --- |

C.

ker so prenosi osebnih podatkov med gospodarskimi organizacijami v EU in ZDA pomemben element čezatlantskih odnosov, saj je svetovno gospodarstvo vse bolj digitalizirano; ker bi bilo treba pri teh prenosih popolnoma spoštovati pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do zasebnosti; ker je eden temeljnih ciljev EU varstvo temeljnih pravic, ki so zapisane v Listini EU;

| D. | ker je Facebook, ki je eden od podpisnikov zasebnostnega ščita, potrdil, da je bila politična svetovalna družba Cambridge Analytica ena od tistih, ki so neupravičeno uporabili podatke 2,7 milijona državljanov EU; |
| --- | --- |

D.

ker je Facebook, ki je eden od podpisnikov zasebnostnega ščita, potrdil, da je bila politična svetovalna družba Cambridge Analytica ena od tistih, ki so neupravičeno uporabili podatke 2,7 milijona državljanov EU;

| E. | ker je evropski nadzornik za varstvo podatkov v svojem mnenju št. 4/2016 izrazil več pomislekov glede osnutka zasebnostnega ščita; ker v istem mnenju pozdravlja prizadevanja vseh strani, da bi našle rešitev za prenos osebnih podatkov iz Evropske unije v ZDA v komercialne namene na podlagi sistema samopotrjevanja; |
| --- | --- |

E.

ker je evropski nadzornik za varstvo podatkov v svojem mnenju št. 4/2016 izrazil več pomislekov glede osnutka zasebnostnega ščita; ker v istem mnenju pozdravlja prizadevanja vseh strani, da bi našle rešitev za prenos osebnih podatkov iz Evropske unije v ZDA v komercialne namene na podlagi sistema samopotrjevanja;

| F. | ker je WP29 v svojem mnenju št. 01/2016 o osnutku izvedbenega sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU-ZDA pozdravila izboljšave v zasebnostnem ščitu v primerjavi z odločbo o varnem pristanu, obenem pa je imela velike pomisleke tako glede gospodarskih vidikov kot glede dostopa javnih organov do podatkov, prenesenih v okviru zasebnostnega ščita; |
| --- | --- |

F.

ker je WP29 v svojem mnenju št. 01/2016 o osnutku izvedbenega sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU-ZDA pozdravila izboljšave v zasebnostnem ščitu v primerjavi z odločbo o varnem pristanu, obenem pa je imela velike pomisleke tako glede gospodarskih vidikov kot glede dostopa javnih organov do podatkov, prenesenih v okviru zasebnostnega ščita;

| G. | ker je Komisija 12. julija 2016 po nadaljnjih razpravah z vlado ZDA sprejela Izvedbeni sklep (EU) 2016/1250, s katerim je raven varstva osebnih podatkov, ki so iz Unije preneseni organizacijam v ZDA v okviru zasebnostnega ščita EU-ZDA, razglasila za ustrezno; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija 12. julija 2016 po nadaljnjih razpravah z vlado ZDA sprejela Izvedbeni sklep (EU) 2016/1250, s katerim je raven varstva osebnih podatkov, ki so iz Unije preneseni organizacijam v ZDA v okviru zasebnostnega ščita EU-ZDA, razglasila za ustrezno;

| H. | ker je zasebnostnemu ščitu EU-ZDA priloženih več enostranskih izjav in jamstev vlade ZDA, v katerih med drugim pojasnjuje načela varstva podatkov in delovanje nadzora, izvrševanja in pravnih sredstev ter zaščitne ukrepe in varovala, v skladu s katerimi lahko varnostne agencije dostopajo do osebnih podatkov in jih obdelujejo; |
| --- | --- |

H.

ker je zasebnostnemu ščitu EU-ZDA priloženih več enostranskih izjav in jamstev vlade ZDA, v katerih med drugim pojasnjuje načela varstva podatkov in delovanje nadzora, izvrševanja in pravnih sredstev ter zaščitne ukrepe in varovala, v skladu s katerimi lahko varnostne agencije dostopajo do osebnih podatkov in jih obdelujejo;

| I. | ker je WP29 v svoji izjavi z dne 26. julija 2016 pozdravila izboljšave, ki jih mehanizem zasebnostnega ščita EU-ZDA prinaša v primerjavi z varnim pristanom, ter pohvalila Komisijo in ameriške oblasti za upoštevanje njenih pomislekov; ker je WP29 navedla, da številni pomisleki vseeno ostajajo, tako glede gospodarskih vidikov kot dostopa javnih organov ZDA do podatkov, prenesenih iz EU, pa tudi glede odsotnosti specifičnih pravil o avtomatiziranih odločitvah in splošne pravice do pritožbe, potrebe po strožjih jamstvih glede neodvisnosti in pristojnosti mehanizma varuha pravic ter odsotnosti konkretnih zagotovil, da se ne bo izvajalo množično in vsesplošno zbiranje osebnih podatkov; |
| --- | --- |

I.

ker je WP29 v svoji izjavi z dne 26. julija 2016 pozdravila izboljšave, ki jih mehanizem zasebnostnega ščita EU-ZDA prinaša v primerjavi z varnim pristanom, ter pohvalila Komisijo in ameriške oblasti za upoštevanje njenih pomislekov; ker je WP29 navedla, da številni pomisleki vseeno ostajajo, tako glede gospodarskih vidikov kot dostopa javnih organov ZDA do podatkov, prenesenih iz EU, pa tudi glede odsotnosti specifičnih pravil o avtomatiziranih odločitvah in splošne pravice do pritožbe, potrebe po strožjih jamstvih glede neodvisnosti in pristojnosti mehanizma varuha pravic ter odsotnosti konkretnih zagotovil, da se ne bo izvajalo množično in vsesplošno zbiranje osebnih podatkov;

| J. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 6. aprila 2017 sicer priznal, da je zasebnostni ščit EU-ZDA v primerjavi s preteklim okvirom EU-ZDA o varnem pristanu znatno izboljšan, meni pa, da odprta ostajajo pomembna vprašanja, na primer nekateri gospodarski vidiki, državna varnost ter sodno preiskovanje in pregon; poziva Komisijo, naj v prvem skupnem letnem pregledu temeljito in poglobljeno preuči vse pomanjkljivosti in slabosti in naj prikaže, kako so bile obravnavane in kako zagotovljena skladnost z Listino EU in pravom Unije, ter natančno oceni, ali so mehanizmi in zaščitni ukrepi iz jamstev in pojasnil vlade ZDA učinkoviti in izvedljivi; |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 6. aprila 2017 sicer priznal, da je zasebnostni ščit EU-ZDA v primerjavi s preteklim okvirom EU-ZDA o varnem pristanu znatno izboljšan, meni pa, da odprta ostajajo pomembna vprašanja, na primer nekateri gospodarski vidiki, državna varnost ter sodno preiskovanje in pregon; poziva Komisijo, naj v prvem skupnem letnem pregledu temeljito in poglobljeno preuči vse pomanjkljivosti in slabosti in naj prikaže, kako so bile obravnavane in kako zagotovljena skladnost z Listino EU in pravom Unije, ter natančno oceni, ali so mehanizmi in zaščitni ukrepi iz jamstev in pojasnil vlade ZDA učinkoviti in izvedljivi;

| K. | ker je bilo v poročilu Komisije za Parlament in Svet o prvem letnem pregledu delovanja zasebnostnega ščita EU-ZDA in v spremnem delovnem dokumenta služb Komisije sicer priznano, da so ameriški organi vzpostavili potrebne strukture in postopke za pravilno delovanje ščita, in ugotovljeno, da ZDA s tem še naprej zagotavljajo ustrezno raven varstva osebnih podatkov, ki se prenašajo v okviru zasebnostnega ščita, oblikovanih pa je bilo tudi deset priporočil za ameriške organe za obravnavanje pomislekov glede del in nalog ameriškega ministrstva za trgovino, ki bo kot odgovorni administrator nadzorovalo potrjevanje organizacij v okviru zasebnostnega ščita in izvrševanje njegovih načel, in tudi glede vprašanj državne varnosti, na primer ponovne odobritve člena 702 zakona FISA ali imenovanja stalnega varuha pravic, in glede tega, da člani Nadzornega odbora za zasebnost in državljanske svoboščine (PCLOB) še vedno niso začeli izvajati svoje funkcije; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v poročilu Komisije za Parlament in Svet o prvem letnem pregledu delovanja zasebnostnega ščita EU-ZDA in v spremnem delovnem dokumenta služb Komisije sicer priznano, da so ameriški organi vzpostavili potrebne strukture in postopke za pravilno delovanje ščita, in ugotovljeno, da ZDA s tem še naprej zagotavljajo ustrezno raven varstva osebnih podatkov, ki se prenašajo v okviru zasebnostnega ščita, oblikovanih pa je bilo tudi deset priporočil za ameriške organe za obravnavanje pomislekov glede del in nalog ameriškega ministrstva za trgovino, ki bo kot odgovorni administrator nadzorovalo potrjevanje organizacij v okviru zasebnostnega ščita in izvrševanje njegovih načel, in tudi glede vprašanj državne varnosti, na primer ponovne odobritve člena 702 zakona FISA ali imenovanja stalnega varuha pravic, in glede tega, da člani Nadzornega odbora za zasebnost in državljanske svoboščine (PCLOB) še vedno niso začeli izvajati svoje funkcije;

| L. | ker WP29 v svojem mnenju z dne 28. novembra 2017 z naslovom „Zasebnostni ščit EU-ZDA – prvi skupni letni pregled“ priznava, da je zasebnostni ščit precej napredoval v primerjavi z razveljavljeno odločbo o varnem pristanu; ker WP29 priznava tudi prizadevanja ameriških organov in Komisije za izvajanje zasebnostnega ščita; |
| --- | --- |

L.

ker WP29 v svojem mnenju z dne 28. novembra 2017 z naslovom „Zasebnostni ščit EU-ZDA – prvi skupni letni pregled“ priznava, da je zasebnostni ščit precej napredoval v primerjavi z razveljavljeno odločbo o varnem pristanu; ker WP29 priznava tudi prizadevanja ameriških organov in Komisije za izvajanje zasebnostnega ščita;

| M. | ker je WP29 opozorila na več pomembnih nerešenih vprašanj, ki vzbujajo velike pomisleke, in sicer tako glede gospodarskih vprašanj kot vprašanj dostopanja ameriških organov do podatkov, prenesenih v ZDA v okviru zasebnostnega ščita (bodisi za namene izvrševanja ali državne varnosti), kar bodo morali ameriški organi in Komisija še ustrezno obravnavati; ker je WP29 tudi zaprosila, naj se najkasneje ob drugem skupnem pregledu oblikuje akcijski načrt, v katerem ob prikazano, kako bodo ta vprašanja obravnavana; |
| --- | --- |

M.

ker je WP29 opozorila na več pomembnih nerešenih vprašanj, ki vzbujajo velike pomisleke, in sicer tako glede gospodarskih vprašanj kot vprašanj dostopanja ameriških organov do podatkov, prenesenih v ZDA v okviru zasebnostnega ščita (bodisi za namene izvrševanja ali državne varnosti), kar bodo morali ameriški organi in Komisija še ustrezno obravnavati; ker je WP29 tudi zaprosila, naj se najkasneje ob drugem skupnem pregledu oblikuje akcijski načrt, v katerem ob prikazano, kako bodo ta vprašanja obravnavana;

| N. | ker nameravajo člani WP29 ustrezno ukrepati, če ti pomisleki v postavljenih rokih ne bodo rešeni, med drugim se bodo glede sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita obrnili na državna sodišča, ta pa bodo morala zaprositi Sodišče Evropske unije za predhodno odločanje; |
| --- | --- |

N.

ker nameravajo člani WP29 ustrezno ukrepati, če ti pomisleki v postavljenih rokih ne bodo rešeni, med drugim se bodo glede sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita obrnili na državna sodišča, ta pa bodo morala zaprositi Sodišče Evropske unije za predhodno odločanje;

| O. | ker je bil pri Sodišču Evropske unije že vložen postopek za razveljavitev (zadeva T-738/16 La Quadrature du Net in drugi proti Komisiji) in ker mu je irsko vrhovno sodišče posredovalo zadevo irskega pooblaščenca za varstvo podatkov, družbe Facebook Ireland Limited in Maximiliana Schremsa (zadeva Schrems II); ker je v posredovani zadevi navedeno, da se podatki še vedno množično nadzorujejo, in tudi analizirano, ali imajo državljani EU, katerih osebni podatki so preneseni v ZDA, po ameriškem pravu na voljo učinkovita pravna sredstva; |
| --- | --- |

O.

ker je bil pri Sodišču Evropske unije že vložen postopek za razveljavitev (zadeva T-738/16 La Quadrature du Net in drugi proti Komisiji) in ker mu je irsko vrhovno sodišče posredovalo zadevo irskega pooblaščenca za varstvo podatkov, družbe Facebook Ireland Limited in Maximiliana Schremsa (zadeva Schrems II); ker je v posredovani zadevi navedeno, da se podatki še vedno množično nadzorujejo, in tudi analizirano, ali imajo državljani EU, katerih osebni podatki so preneseni v ZDA, po ameriškem pravu na voljo učinkovita pravna sredstva;

| P. | ker je kongres ZDA 11. januarja 2018 dopolnil člen 702 zakona FISA in ga ponovno odobril za šest let, pri tem pa ni upošteval pomislekov iz poročila Komisije o skupnem pregledu in mnenja WP29; |
| --- | --- |

P.

ker je kongres ZDA 11. januarja 2018 dopolnil člen 702 zakona FISA in ga ponovno odobril za šest let, pri tem pa ni upošteval pomislekov iz poročila Komisije o skupnem pregledu in mnenja WP29;

| Q. | ker je kongres ZDA v okviru globalnega proračunskega svežnja, sprejetega 23. marca 2018, uveljavil zakon o razkritju zakonite čezmejne uporabe podatkov (zakon CLOUD), ki organom za preiskovanje in pregon omogoča dostopanje do vsebine in sorodnih podatkov iz komunikacij, saj lahko sodno zahtevajo predložitev teh podatkov, četudi so shranjeni zunaj ZDA, in omogoča celo sklenitev izvršilnih sporazumov med tujimi državami in ZDA, tako da se smejo ameriški ponudniki storitev odzvati na nekatere tuje zahtevke glede dostopanja podatkov iz komunikacij; |
| --- | --- |

Q.

ker je kongres ZDA v okviru globalnega proračunskega svežnja, sprejetega 23. marca 2018, uveljavil zakon o razkritju zakonite čezmejne uporabe podatkov (zakon CLOUD), ki organom za preiskovanje in pregon omogoča dostopanje do vsebine in sorodnih podatkov iz komunikacij, saj lahko sodno zahtevajo predložitev teh podatkov, četudi so shranjeni zunaj ZDA, in omogoča celo sklenitev izvršilnih sporazumov med tujimi državami in ZDA, tako da se smejo ameriški ponudniki storitev odzvati na nekatere tuje zahtevke glede dostopanja podatkov iz komunikacij;

| R. | ker so podjetja Facebook Inc., Cambridge Analytica in SCL Elections Ltd potrjena v okviru zasebnostnega ščita, tako da lahko sklep o ustreznosti uporabijo kot pravno podlago za prenos podatkov in nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov iz Evropske unije v ZDA; |
| --- | --- |

R.

ker so podjetja Facebook Inc., Cambridge Analytica in SCL Elections Ltd potrjena v okviru zasebnostnega ščita, tako da lahko sklep o ustreznosti uporabijo kot pravno podlago za prenos podatkov in nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov iz Evropske unije v ZDA;

| S. | ker člen 45(5) splošne uredbe o varstvu podatkov določa, da ko razpoložljive informacije pokažejo, da tretja država ne zagotavlja več ustrezne ravni varstva, Komisija svoj sklep o ustreznosti razveljavi, spremeni ali začasno odloži njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

S.

ker člen 45(5) splošne uredbe o varstvu podatkov določa, da ko razpoložljive informacije pokažejo, da tretja država ne zagotavlja več ustrezne ravni varstva, Komisija svoj sklep o ustreznosti razveljavi, spremeni ali začasno odloži njegovo izvajanje;

| 1. | poudarja, da so v zasebnostnem ščitu trajne pomanjkljivosti pri spoštovanju temeljnih pravic posameznikov; poudarja vse večje tveganje, da bi lahko Sodišče EU razveljavilo Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1250 o zasebnostnem ščitu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen z izboljšavami v primerjavi s sporazumom o varnem pristanu, vključno z vstavitvijo ključnih opredelitev, strožjimi obveznostmi v zvezi s hrambo podatkov in nadaljnjimi prenosi v tretje države, vzpostavitvijo funkcije varuha pravic, da se zagotovijo individualna pravna sredstva in neodvisen nadzor, v zvezi z nadzorom in ravnovesjem, ki zagotavljata pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki (Nadzorni odbor za zasebnost in državljanske svoboščine), zunanjimi in notranjimi pregledi skladnosti, rednejšim in strožjim dokumentiranjem in spremljanjem, več možnimi načini za izvajanje pravnega varstva ter pomembno vlogo državnih organov za varstvo podatkov pri preiskovanju zahtevkov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je WP29 določila rok za rešitev nerešenih vprašanj, in sicer 25. maj 2018. Če to ne bo izpolnjeno, pa se lahko odloči, da se bo zasebnostni ščit obravnaval pred državnimi sodišči, da bi ta zadevo predložila Sodišču Evropske unije v predhodno odločanje (11); |
| --- | --- |

3.

Institucionalna vprašanja/imenovanja

| 4. | obžaluje, da je bilo potrebnega toliko časa za imenovanje dveh dodatnih članov in predsednika Nadzornega odbora za zasebnost in državljanske svoboščine, ter poziva ameriški senat, naj pregleda njihove profile in ratificira imenovanje, tako da bo ta neodvisna agencija znova sklepčna in bo lahko izpolnjevala svoje naloge preprečevanja terorizma in varstva zasebnosti in državljanskih svoboščin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ima pomisleke zaradi omejene zmožnosti Nadzornega odbora za zasebnost in državljanske svoboščine za ukrepanje in izpolnjevanje obveznosti, ker ni imel predsednika in ni bil sklepčen; poudarja, da odbor v obdobju nesklepčnosti ne more začeti novih svetovalnih ali nadzornih projektov ali zaposlovati osebja; opozarja, da odbor še ni izdal dolgo pričakovanega poročila o izvajanju nadzora na podlagi odredbe št. 12333, v katerem naj bi zagotovil informacije o konkretnem izvajanju te odredbe ter o nujnosti in sorazmernosti motnenj, do katerih v tem okviru prihaja pri varstvu podatkov; ugotavlja, da je to poročilo zaradi negotovosti in nepredvidljive uporabe odredbe št. 12333 težko pričakovano; obžaluje, da Odbor za nadzor zasebnosti in državljanskih svoboščin ni izdal novega poročila o členu 702 zakona FISA, preden je bil ta januarja 2018 ponovno odobren; meni, da status nesklepčnosti resno spodkopava jamstva za skladnost in nadzor ter zagotovila organov ZDA; zato jih poziva, naj nemudoma imenujejo in potrdijo nove člane odbora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glede na dejstvo, da je predsedniška politična direktiva št. 28 eden od ključnih elementov, na katerih temelji zasebnostni ščit, poziva k izdaji poročila Nadzornega odbora za zasebnost in državljanske svoboščine o tej direktivi, za katero še vedno velja predsedniški privilegij in zato še ni bilo objavljeno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja, da po njegovem mnenju mehanizem varuha pravic, ki ga je vzpostavilo ministrstvo za zunanje zadeve ZDA, ni dovolj neodvisen in nima dovolj učinkovitih pooblastil za opravljanje svojih dolžnosti in zagotavljanje učinkovitih pravnih sredstev državljanom EU; poudarja, da je treba pojasniti točna pooblastila tega mehanizma, zlasti kar zadeva njegova pooblastila v razmerju do obveščevalne skupnosti in raven učinkovitih pravnih sredstev zoper njegove odločitve; obžaluje, da lahko varuh pravic zahteva le ukrepe vladnih organov ZDA in informacije od njih ter oblastem ne more odrediti, naj opustijo in prekinejo nezakonit nadzor ali trajno uničijo informacije; poudarja, da vlada ZDA še vedno ni imenovala novega stalnega varuha pravic, čeprav to funkcijo opravlja njegov namestnik, kar pa ne prispeva k medsebojnemu zaupanju; meni, da so zagotovila ZDA v zvezi z zagotavljanjem učinkovitih pravnih sredstev državljanom EU brez imenovanega neodvisnega in izkušenega varuha pravic z ustreznimi pooblastili nična in neveljavna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava nedavno odločitev ameriškega senata, ki je potrdil novega predsednika zvezne komisije za trgovino in štiri komisarje zvezne komisije za trgovino; glede na to, da je zvezna komisija za trgovino pristojna agencija ameriških organizacij za izvrševanje načel zasebnostnega ščita, obžaluje, da so bila pred to potrditvijo štiri od petih mest v tej komisiji nezasedena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so nedavna razkritja v zvezi s praksami podjetij Facebook in Cambridge Analytica pokazala, da so potrebni proaktivni ukrepi za nadzor in izvrševanje, ki ne bodo temeljili le na pritožbah, ampak bodo vključevali tudi sistematične preglede skladnosti politik varstva zasebnosti z načeli zasebnostnega ščita v vsem ciklu potrjevanja; poziva pristojne organe EU za varstvo podatkov, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in v primerih neskladnosti začasno ustavijo prenose; |
| --- | --- |

9.

Komercialna vprašanja

| 10. | meni, da ameriško ministrstvo za trgovino, če naj zagotovi preglednost in prepreči lažne trditve o potrjevanju, ne sme dopuščati, da ameriška podjetja objavijo javna stališča o svoji potrditvi v okviru zasebnostnega ščita pred zaključkom postopka in preden je podjetje vključeno na seznam zasebnostnega ščita; je zaskrbljen, ker ameriško ministrstvo za trgovino ni izkoristilo možnosti, zagotovljene v okviru zasebnostnega ščita, da zahteva kopije pogodbenih pogojev, ki jih imajo potrjena podjetja v svojih pogodbah s tretjimi stranmi, da se zagotovi skladnost; zato meni, da nadzor nad tem, ali potrjene družbe dejansko izpolnjujejo določbe zasebnostnega ščita, ni učinkovit; poziva, naj ministrstvo za trgovino proaktivno in redno izvaja preglede skladnosti po uradni dolžnosti, da bi se spremljala učinkovita skladnost podjetij s pravili in zahtevami zasebnostnega ščita; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi se lahko za različne pritožbene postopke za državljane EU izkazalo, da so prezapleteni, jih je težko uporabljati in so zato manj učinkoviti; ugotavlja, kot so poudarila podjetja, ki zagotavljajo neodvisne pritožbene mehanizme, da večino pritožb na podjetja vložijo neposredno posamezniki, ki iščejo splošne informacije v zvezi z zasebnostnim ščitom in obdelavo njihovih podatkov; zato priporoča, naj organi ZDA ponudijo konkretnejše informacije na spletnem mestu o zasebnostnem ščitu, in sicer v posameznikom zlahka dostopni obliki, ki jim bo zagotavljala lahko razumljive informacije o njihovih pravicah ter razpoložljivih pravnih možnostih in pravnih sredstvih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ob upoštevanju nedavnih razkritj zlorabe osebnih podatkov, ki so jo zagrešila podjetja, potrjena v okviru zasebnostnega ščita, kot sta Facebook in Cambridge Analytica, poziva organe ZDA, pristojne za izvajanje zasebnostnega ščita, naj se brez odlašanja odzovejo na ta razkritja ter naj ta podjetja v popolni skladnosti z zagotovili in zavezami glede spoštovanja dogovora v zvezi z zasebnostnim ščitom po potrebi odstranijo s seznama zasebnostnega ščita; poziva tudi pristojne organe EU za varstvo podatkov, naj ta razkritja preiščejo ter po potrebi začasno prekličejo ali prepovedo prenose podatkov v okviru zasebnostnega ščita; meni, da ta razkritja jasno kažejo, da mehanizem zasebnostnega ščita ne zagotavlja ustreznega varstva pravice do varstva podatkov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je resno zaskrbljen zaradi spremembe Facebookovih pogojev za uporabnike iz držav zunaj EU ter ZDA in Kanade, ki so do zdaj imeli pravice v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov, zdaj pa morajo kot upravljavca podatkov sprejeti podjetje Facebook ZDA namesto Facebook Ireland; meni, da gre v tem primeru za prenos osebnih podatkov približno 1,5 milijarde uporabnikov v tretjo državo; močno dvomi, da je bila z zasebnostnim ščitom predvidena doslej najbolj obsežna omejitev temeljnih pravic uporabnikov platforme, ki ima dejansko monopol; poziva organe EU za varstvo podatkov, naj preiščejo to zadevo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je resno zaskrbljen, ker bi lahko, če se ta problem ne bo obravnaval in bodo osebne podatke na tak način zlorabili različni subjekti, ki želijo vplivati na politično mnenje ali glasovanje, to ogrozilo demokratični proces in njegovo temeljno idejo, da volivci sami sprejemajo odločitve na podlagi informacij in dejstev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja in podpira pozive zakonodajalcu ZDA, naj se pomakne v smeri celovitega zakona na področju varstva podatkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na pomisleke, da v zasebnostnem ščitu ni izrecnih pravil in jamstev za odločitve na podlagi avtomatizirane obdelave/profiliranja, ki imajo pravni učinek ali znatno vplivajo na posameznika; priznava namero Komisije, da naroči študijo za zbiranje dejstvenih dokazov in nadalje oceni ustreznost avtomatiziranega odločanja za prenose podatkov v okviru zasebnostnega ščita; poziva Komisijo, naj določi izrecna pravila v zvezi z avtomatiziranim odločanjem, da se zagotovijo zadostni zaščitni ukrepi, če bo študija to priporočala; v zvezi s tem upošteva informacije iz skupnega pregleda, da avtomatizirano odločanje ni mogoče na podlagi osebnih podatkov, ki so bili preneseni v okviru zasebnostnega ščita; obžaluje, da so v skladu s poročilom WP29 „povratne informacije podjetij zelo splošne, pri čemer ni jasno, ali te trditve ustrezajo dejanskemu stanju vseh podjetij, ki delujejo v skladu z zasebnostnim ščitom“; poudarja tudi, da se tu uporablja Splošna uredba o varstvu podatkov, in sicer v skladu z njenim členom 3(2); |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi bile potrebne še nadaljnje izboljšave glede razlaganja in obdelave kadrovskih podatkov, saj ta pojem ameriška vlada ter Komisija in WP29 različno razlagajo; popolnoma soglaša s pozivom PW29, naj se Komisija pogaja z organi ZDA o tem, da bi mehanizem zasebnostnega ščita v tem smislu dopolnili; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja svoj pomislek, da načela zasebnostnega ščita ne sledijo modelu EU, kjer obdelava podatkov temelji na soglasju, temveč dovoljujejo pravico do izvzetja ali ugovora samo v točno določenih okoliščinah; zato glede na skupni pregled poziva, naj ministrstvo za trgovino sodeluje z evropskimi organi za varstvo podatkov, ki mu bodo pomagali z natančnejšimi napotki o osnovnih načelih zasebnostnega ščita, na primer načelu izbire, načelu obvestila, posredovanju, razmerju med upravljavcem in obdelovalcem podatkov in o dostopu, saj so dosti bolj usklajena s pravicami posameznika v skladu z Uredbo (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno izraža pomisleke glede tega, da je ameriški kongres marca 2017 zavrnil pravilo o varstvu zasebnosti uporabnikov širokopasovnih in drugih telekomunikacijskih storitev, ki je bilo predloženo zvezni komisiji za komunikacije, zaradi česar so bila v praksi odpravljena pravila o zasebnosti pri širokopasovnih komunikacijah, po katerih bi morali ponudniki internetnih storitev pridobiti izrecno soglasje uporabnikov, preden njihove podatke o brskanju po spletu in druge zasebne informacije prodajo ali posredujejo oglaševalcem in drugim podjetjem; meni, da to še dodatno ogroža varstvo zasebnosti v Združenih državah Amerike; |
| --- | --- |

19.

Preiskovanje in pregon ter vprašanja državne varnosti

| 20. | meni, da izraz „državna varnost“ v mehanizmu zasebnostnega ščita ni zelo natančno opredeljena, tako da se bodo lahko kršitve varstva podatkov učinkovito preverile na sodiščih in bo zagotovljena skladnost s strogim preverjanjem, kaj je potrebno in sorazmerno; zato poziva, naj se izraz „državna varnost“ nedvoumno opredeli; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen, da zdaj člen 702 zakona FISA zaradi tehnološkega razvoja in spremenjenih komunikacijskih vzorcev ter zaradi vse nevarnejšega okolja vsebuje dodatne cilje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje, da ZDA pri ponovni odobritvi člena 702 zakona FISA niso izkoristile priložnosti za vključitev varoval iz predsedniške politične direktive št. 28; poziva, naj se z dokazi in pravnimi obveznostmi zagotovi, da se podatki po členu 702 zakona FISA ne bodo zbirali brez razlikovanja in da dostop ne bo kar vsesplošen (množično zbiranje), saj bi bilo to v nasprotju z Listino EU o temeljnih pravicah; je seznanjen z obrazložitvijo Komisije v delovnem dokumentu njenih služb, da nadzor po členu 702 zakona FISA vedno temelji na filtrih in zato ne omogoča množičnega zbiranja; zato se pridružuje pozivu WP29, naj Nadzorni odbor za zasebnost in državljanske svoboščine (PCLOB) v svojem poročilu posodobi opredelitev „ciljev“, „določanja filtrov“ in procesa uporabe filtrov pri programu UPSTREAM, ter naj pri tem naj pojasni in oceni, ali pri tem prihaja do množičnega dostopanja do podatkov; obžaluje, da so posamezniki iz EU izvzeti iz dodatnega varstva, kakor ga zagotavlja ponovno odobreni člen 702 zakona FISA; obžaluje, da ponovna odobritev člena 702 vsebuje več sprememb, a so zgolj postopkovne narave in ne urejajo najbolj problematičnih vprašanj, na katera je opozorila WP29; poziva Komisijo, naj skorajšnjo analizo člena 702 zakona FISA, ki jo bo izvedla WP29, vzame resno in naj ustrezno ukrepa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | trdi, da je s ponovno odobritvijo člena 702 zakona FISA za nadaljnjih šest let pod vprašaj postavljena zakonitost zasebnostnega ščita; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno izraža zaskrbljenost glede odredbe št. 12333, ki državni varnostni službi NSA dovoljuje, da s še 16 državnimi agencijami, vključno s FBI, agencijo za boj proti drogam (DEA) in ministrstvom za domovinsko varnost, zbira ogromne količine osebnih podatkov brez uradnega naloga, sodne odločbe ali odobritve kongresa; obžaluje, da ni sodnega pregleda za nadzorne ukrepe, izvedene na podlagi odredbe št. 12333; |
| --- | --- |

24.

| 25. | želi poudariti, da še vedno ostajajo ovire glede pravnih sredstev za nedržavljane ZDA, zoper katere bi uvedli nadzorne ukrepe na podlagi člena 702 zakona FISA ali odredbe št. 12333, in sicer zaradi zahteve glede postopkovne upravičenosti, kakor jo trenutno razlagajo ameriška sodišča, zato da bi lahko neameriški državljani pri ameriških sodiščih uporabiti pravna sredstva zoper odločitve, ki jih zadevajo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ima pomisleke glede posledic predsedniške odredbe št. 13768 o izboljšanju javne varnosti v notranjih zadevah ZDA za pravosodno in upravno pravno varstvo, ki je v ZDA na voljo posameznikom, saj varstvo iz zakona o zasebnosti ne velja več za nedržavljane ZDA; je seznanjen s stališčem Komisije, da se ocena ustreznosti ne opira na varstvo iz zakona o zasebnosti, zato odredba ne vpliva na zasebnostni ščit; meni, da odredba št. 13768 vendarle kaže namero ameriške vlade, da bi razveljavila jamstva glede varstva podatkov, ki so bila državljanom EU že zagotovljena, in obšla obveznosti do EU, ki so bile sprejete pod predsednikom Obamo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ima velike pomisleke glede tega, da je bil pred kratkim sprejet zakon CLOUD o preverbi zakonite čezmejne uporabe podatkov (H. R. 4943), ki povečuje pooblastila ameriških in tujih organov preiskovanja in pregona in jim omogoča čezmejni dostop do podatkov ljudi brez uporabe instrumentov medsebojne pravne pomoči, pri katerih so zagotovljena varovala in spoštovanje pravosodnih pristojnosti držav, v katerih so locirani podatki; poudarja, da bi mogel imeti zakon CLOUD resne posledice za EU, saj je precej daljnosežen in bi utegnil priti navzkriž s predpisi EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi bila bolj uravnotežena rešitev, če bi okrepili obstoječi mednarodni sistem sporazumov o medsebojni pravni pomoči in tako spodbudili mednarodno in pravosodno sodelovanje; ponavlja, kot je določeno tudi v členu 48 splošne uredbe o varstvu podatkov, da so medsebojna pravna pomoč in drugi mednarodni sporazumi najprimernejši mehanizem za omogočanje dostopa do osebnih podatkov v tujini; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje, da organi ZDA niso proaktivno izpolnili svojih obveznosti in Komisiji niso pravočasno posredovali izčrpnih informacij o ustreznem razvoju dogodkov za zasebnostni ščit, niti je niso obvestili o spremembah v ameriškem pravnem okviru, na primer o odredbi predsednika Trumpa št. 13768 o izboljšanju javne varnosti v notranjih zadevah ZDA ali o razveljavitvi pravil o zasebnosti za ponudnike internetnih storitev; |
| --- | --- |

29.

| 30. | želi spomniti, da je že v svoji resoluciji z dne 6. aprila 2017 navedel, da niti načela zasebnostnega ščita niti pisma ameriške administracije ne dajejo pojasnil in zagotovil, s katerimi bi bil dokazan obstoj dejanskih pravic sodnega varstva za posameznike v EU glede tega, kako ameriški organi uporabljajo njihove osebne podatke za sodno preiskovanje in pregon in v javnem interesu, kar je tudi Sodišče v svoji sodbi z dne 6. oktobra 2015 poudarilo kot bistvo temeljne pravice iz člena 47 Listine EU; |
| --- | --- |

30.

Sklepne ugotovitve

| 31. | poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo zasebnostni ščit popolnoma skladen z Uredbo (EU) 2016/679, ki se je začela uporabljati 25. maja 2018, in z Listino EU, tako da potrjena ustreznost ne bi privedla do vrzeli ali konkurenčne prednosti za ameriška podjetja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da Komisija in pristojni organi ZDA niso ponovno začeli razprav o ureditvi zasebnostnega ščita in niso vzpostavili akcijskega načrta, s katerim bi čim prej odpravili ugotovljene pomanjkljivosti, kakor je WP29 pozvala v svojem decembrskem poročilu o skupnem pregledu; poziva Komisijo in pristojne organe ZDA, naj to nemudoma storijo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | želi opomniti, da sta zasebnost in varstvo podatkov pravno izvršljivi temeljni pravici, določeni v primarnih pogodbah, Listini EU o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter v zakonodaji in sodni praksi; poudarja, da je treba ti pravici uporabljati tako, da ne bosta po nepotrebnem ovirali trgovine ali mednarodnih odnosov, ne smemo pa ju prilagajati poslovnim ali političnim interesom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da sedanja ureditev zasebnostnega ščita ne zagotavlja ustrezne ravni varstva, kakršna se zahteva po pravu Unije o varstvu podatkov in Listini EU o temeljnih pravicah, kakor ju razlaga Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da Komisija ni ukrepala v skladu s členom 45(5) splošne uredbe o varstvu podatkov, razen če bodo ZDA do 1. septembra 2018 izpolnile vse zahteve; zato poziva Komisijo, naj odloži izvajanje zasebnostnega ščita, dokler ZDA ne bodo izpolnile vseh pogojev; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svojemu odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve naj še naprej spremlja razvoj na tem področju, vključno s primeri, predloženimi Sodišču Evropske unije, in spremlja nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil iz resolucije; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(3)  ECLI:EU:C:2015:650.

(4)  ECLI:EU:C:2016:970.

(5)  UL L 207, 1.8.2016, str. 1.

(6)  UL C 257, 15.7.2016, str. 8.

(7)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2016/wp238_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/press-material/press-release/art29_press_material/2016/20160726_wp29_wp_statement_eu_us_privacy_shield_en.pdf

(9)  Poročilo WP 255 dostopno na naslovu http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612621

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0131.

(11)  https://ec.europa.eu/newsroom/just/document.cfm?doc_id=48782

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/141

---

P8_TA(2018)0316

Škodljivi učinki zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini na državljane EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o škodljivih učinkih Zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini na državljane EU in zlasti na „naključne Američane“ (2018/2646(RSP))

(2020/C 118/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 7, 8 in 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7, 8 in 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 14 Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 14 Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o primerljivosti nadomestil, povezanih s plačilnimi računi, zamenjavi plačilnih računov in dostopu do osnovnih plačilnih računov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o primerljivosti nadomestil, povezanih s plačilnimi računi, zamenjavi plačilnih računov in dostopu do osnovnih plačilnih računov (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2014/107/EU z dne 9. decembra 2014 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2014/107/EU z dne 9. decembra 2014 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. oktobra 2016 o davčni preglednosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. oktobra 2016 o davčni preglednosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2016 o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2016 o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom (COM(2016)0451),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (5),

| — | ob upoštevanju skupnega standarda poročanja OECD, ki ga je Svet OECD odobril 15. julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega standarda poročanja OECD, ki ga je Svet OECD odobril 15. julija 2014,

| — | ob upoštevanju vprašanj Komisiji in Svetu o škodljivih posledicah Zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (v nadaljnjem besedilu: zakon FATCA) za državljane EU ter zlasti za „naključne Američane“(O-000052/2018 – B8-0033/2018 and O-000053/2018 – B8-0032/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Komisiji in Svetu o škodljivih posledicah Zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (v nadaljnjem besedilu: zakon FATCA) za državljane EU ter zlasti za „naključne Američane“(O-000052/2018 – B8-0033/2018 and O-000053/2018 – B8-0032/2018),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je njegov Odbor za peticije prejel skupinsko peticijo evropskih državljanov, ki so zaskrbljeni zaradi škodljivih učinkov zakona FATCA, medvladnih sporazumov o izvajanju tega zakona in ekstrateritorialnega vpliva obdavčitve na podlagi državljanstva; |
| --- | --- |

A.

ker je njegov Odbor za peticije prejel skupinsko peticijo evropskih državljanov, ki so zaskrbljeni zaradi škodljivih učinkov zakona FATCA, medvladnih sporazumov o izvajanju tega zakona in ekstrateritorialnega vpliva obdavčitve na podlagi državljanstva;

| B. | ker morajo finančne institucije EU prek svojih nacionalnih vlad od začetka veljavnosti zakona FATCA in medvladnih sporazumov o njegovem izvajanju, sklenjenih med državami članicami in ZDA, zaradi uničujočih kazni, vključno z davčnim odtegljajem v višini 30 %, kar sicer grozi njihovim podružnicam v ZDA, Uradu za notranje prihodke (IRS) razkriti podrobne informacije o računih, ki jih imajo v lasti domnevne „osebe iz ZDA“; ker bi to lahko pomenilo kršitev pravil EU o varstvu podatkov in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker morajo finančne institucije EU prek svojih nacionalnih vlad od začetka veljavnosti zakona FATCA in medvladnih sporazumov o njegovem izvajanju, sklenjenih med državami članicami in ZDA, zaradi uničujočih kazni, vključno z davčnim odtegljajem v višini 30 %, kar sicer grozi njihovim podružnicam v ZDA, Uradu za notranje prihodke (IRS) razkriti podrobne informacije o računih, ki jih imajo v lasti domnevne „osebe iz ZDA“; ker bi to lahko pomenilo kršitev pravil EU o varstvu podatkov in temeljnih pravic;

| C. | ker je cilj zakona FATCA „osebam iz ZDA“ preprečiti davčno utajo in ker od tujih finančnih institucij zahteva, da iščejo „osebe iz ZDA“ z uporabo različnih kazalnikov, kot so ali so se rodili v ZDA, ali imajo telefonsko številko ZDA in pooblastilo za zastopanje na račun osebe, ki ima naslov v ZDA, proti katerim mora posamezniku dokazati, da ta oseba ni „oseba iz ZDA“; |
| --- | --- |

C.

ker je cilj zakona FATCA „osebam iz ZDA“ preprečiti davčno utajo in ker od tujih finančnih institucij zahteva, da iščejo „osebe iz ZDA“ z uporabo različnih kazalnikov, kot so ali so se rodili v ZDA, ali imajo telefonsko številko ZDA in pooblastilo za zastopanje na račun osebe, ki ima naslov v ZDA, proti katerim mora posamezniku dokazati, da ta oseba ni „oseba iz ZDA“;

| D. | ker uporaba teh kazalnikov, ki jo zahteva zakon FATCA, lahko vodi v samovoljno razkritje in kaznovanje posameznikov, ki morda nimajo globljih vezi z ZDA; ker v praksi zakon FATCA zajema veliko skupino posameznikov, kot so tisti, ki imajo dvojno državljanstvo, evropsko in ameriško, in njihove družinske člane, ki niso državljani ZDA, zlasti tako imenovane „naključne Američane“, ki so zaradi rojstva v državi dobili državljanstvo ZDA, vendar ne vzdržujejo vezi v ZDA, saj tam niso nikoli živeli, delali ali študirali in nimajo številke socialnega zavarovanja ZDA; |
| --- | --- |

D.

ker uporaba teh kazalnikov, ki jo zahteva zakon FATCA, lahko vodi v samovoljno razkritje in kaznovanje posameznikov, ki morda nimajo globljih vezi z ZDA; ker v praksi zakon FATCA zajema veliko skupino posameznikov, kot so tisti, ki imajo dvojno državljanstvo, evropsko in ameriško, in njihove družinske člane, ki niso državljani ZDA, zlasti tako imenovane „naključne Američane“, ki so zaradi rojstva v državi dobili državljanstvo ZDA, vendar ne vzdržujejo vezi v ZDA, saj tam niso nikoli živeli, delali ali študirali in nimajo številke socialnega zavarovanja ZDA;

| E. | ker je Komisija priznala, da imajo zakon FATCA in z njim povezani medvladni sporazumi neželeni učinek, in sicer ameriškim državljanom in drugim osebam, pri katerih kaže, da bi lahko zanje veljal zakon FATCA („osebe iz ZDA“), ovirajo dostop do finančnih storitev v EU; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija priznala, da imajo zakon FATCA in z njim povezani medvladni sporazumi neželeni učinek, in sicer ameriškim državljanom in drugim osebam, pri katerih kaže, da bi lahko zanje veljal zakon FATCA („osebe iz ZDA“), ovirajo dostop do finančnih storitev v EU;

| F. | ker je zakon FATCA zelo hudo prizadel življenja in preživetje več tisoč državljanov EU, ki spoštujejo zakone, in njihovih družin v EU, saj so tistim, ki spadajo v opredelitev pojma „osebe iz ZDA“, zamrznili varčevalne račune in nimajo dostopa do vseh bančnih storitev, vključno z življenjskim zavarovanjem, pokojninami in hipotekami, zaradi nepripravljenost finančnih institucij, da bi izvajale drago poročanje v skladu z zakonom FATCA; poleg tega se tudi osebni podatki njihovi družinskih članov iz EU izmenjujejo z ZDA, njihov dostop do bančnih storitev v EU pa je omejen (npr. skupni računi in/ali hipoteke); |
| --- | --- |

F.

ker je zakon FATCA zelo hudo prizadel življenja in preživetje več tisoč državljanov EU, ki spoštujejo zakone, in njihovih družin v EU, saj so tistim, ki spadajo v opredelitev pojma „osebe iz ZDA“, zamrznili varčevalne račune in nimajo dostopa do vseh bančnih storitev, vključno z življenjskim zavarovanjem, pokojninami in hipotekami, zaradi nepripravljenost finančnih institucij, da bi izvajale drago poročanje v skladu z zakonom FATCA; poleg tega se tudi osebni podatki njihovi družinskih članov iz EU izmenjujejo z ZDA, njihov dostop do bančnih storitev v EU pa je omejen (npr. skupni računi in/ali hipoteke);

| G. | ker se morajo „naključni Američani“, ki ne želijo, da bi nanje vplival zakon FATCA, uradno odpovedati državljanstvu ZDA, kar je zelo zapleten proces, za katerega je potrebna številka socialnega zavarovanja ZDA ali mednarodna davčna identifikacijska številka ZDA, ki je med drugim večina „naključnih Američanov“ nima; |
| --- | --- |

G.

ker se morajo „naključni Američani“, ki ne želijo, da bi nanje vplival zakon FATCA, uradno odpovedati državljanstvu ZDA, kar je zelo zapleten proces, za katerega je potrebna številka socialnega zavarovanja ZDA ali mednarodna davčna identifikacijska številka ZDA, ki je med drugim večina „naključnih Američanov“ nima;

| H. | ker morajo ameriške spletne platforme, kot so AirBnB, Tripadvisor in Amazon, zbrati davčne podatke za vse državljane EU, ki uporabljajo te spletne storitve, in te predati ameriškemu zveznemu davčnemu organu, tj. Uradu za notranje prihodke (IRS); ker je cilj te prakse ugotoviti, ali je uporabnik državljan ZDA, in tako ugotoviti, če za zaslužek na teh platformah ZDA glede na zakon FATCA veljajo določbe o davčnem poročanju; ker ta praksa očitno ni v skladu s pravili EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

H.

ker morajo ameriške spletne platforme, kot so AirBnB, Tripadvisor in Amazon, zbrati davčne podatke za vse državljane EU, ki uporabljajo te spletne storitve, in te predati ameriškemu zveznemu davčnemu organu, tj. Uradu za notranje prihodke (IRS); ker je cilj te prakse ugotoviti, ali je uporabnik državljan ZDA, in tako ugotoviti, če za zaslužek na teh platformah ZDA glede na zakon FATCA veljajo določbe o davčnem poročanju; ker ta praksa očitno ni v skladu s pravili EU o varstvu podatkov;

| I. | ker morajo države članice v skladu z Direktivo 2014/92/EU (direktiva o plačilnih računih) zagotoviti, da kreditne institucije ne diskriminirajo potrošnikov na podlagi njihovega državljanstva ali prebivališča; |
| --- | --- |

I.

ker morajo države članice v skladu z Direktivo 2014/92/EU (direktiva o plačilnih računih) zagotoviti, da kreditne institucije ne diskriminirajo potrošnikov na podlagi njihovega državljanstva ali prebivališča;

| J. | ker je bil rok, do katerega naj bi države članice prenesle direktivo o plačilnih računih, 18. september 2016; |
| --- | --- |

J.

ker je bil rok, do katerega naj bi države članice prenesle direktivo o plačilnih računih, 18. september 2016;

| K. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, upošteval, da v okviru sporazuma FATCA ni vzajemnosti med ZDA in EU; |
| --- | --- |

K.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, upošteval, da v okviru sporazuma FATCA ni vzajemnosti med ZDA in EU;

| L. | ker sta zakon FATCA in skupni standard poročanja OECD o avtomatični izmenjavi informacij za namene obdavčevanja bistveni orodji za boj proti korupciji, čezmejnim davčnim goljufijam in davčnim utajam; |
| --- | --- |

L.

ker sta zakon FATCA in skupni standard poročanja OECD o avtomatični izmenjavi informacij za namene obdavčevanja bistveni orodji za boj proti korupciji, čezmejnim davčnim goljufijam in davčnim utajam;

| M. | ker je francoska državna skupščina oktobra 2016 po dvostranskem ugotavljanju dejstev, da se preiščejo ekstrateritorialni učinki nekaterih zakonov ZDA, vključno z zakonom FATCA, objavila poročilo, v katerem priporoča, naj se francoska vlada pogaja o spremembi svojega davčnega sporazuma z ZDA ali prosi zakonodajalce ZDA, da spremenijo zakonodajo ZDA tako, da bodo lahko francoski „naključni Američani“ zapustili sistem ZDA in se odpovedali neželenemu državljanstvu ZDA brez pristojbin, prošenj ali kazni; ker je bila pred kratkim ustanovljena komisija posebej za to, da bi preučila ekstrateritorialno obdavčitev francoskih „naključnih Američanov“, ki jo izvaja ZDA, in ker so bile novembra 2017 v senatu in državni skupščini predložene resolucije v zvezi s tem vprašanjem; ker je francoski senat 15. maja 2018 soglasno sprejel resolucijo, s katero poziva vlado, naj takoj sprejme ukrepe za zagotovitev, da se spoštuje pravica francoskih „naključnih Američanov“ do bančnega računa, da se prenehajo diskriminatorne prakse francoskih bank zaradi sprejetja sporazuma FATCA, in naj se nemudoma začne informacijska kampanja za francoske državljane, ki živijo v ZDA, o posledicah državljanstva in davčne zakonodaje ZDA; ker v resoluciji poleg tega poziva k odločnim diplomatskim prizadevanjem za rešitev za francoske „naključne Američane“, ki bi jim omogočila, da se neželenemu naključnemu ameriškemu državljanstvu odpovejo brez stroškov, vlog in sankcij in da bodo ZDA spoštovale svoje obljube o vzajemnosti, v skladu s katerimi je Francija podpisala medvladni sporazum; |
| --- | --- |

M.

ker je francoska državna skupščina oktobra 2016 po dvostranskem ugotavljanju dejstev, da se preiščejo ekstrateritorialni učinki nekaterih zakonov ZDA, vključno z zakonom FATCA, objavila poročilo, v katerem priporoča, naj se francoska vlada pogaja o spremembi svojega davčnega sporazuma z ZDA ali prosi zakonodajalce ZDA, da spremenijo zakonodajo ZDA tako, da bodo lahko francoski „naključni Američani“ zapustili sistem ZDA in se odpovedali neželenemu državljanstvu ZDA brez pristojbin, prošenj ali kazni; ker je bila pred kratkim ustanovljena komisija posebej za to, da bi preučila ekstrateritorialno obdavčitev francoskih „naključnih Američanov“, ki jo izvaja ZDA, in ker so bile novembra 2017 v senatu in državni skupščini predložene resolucije v zvezi s tem vprašanjem; ker je francoski senat 15. maja 2018 soglasno sprejel resolucijo, s katero poziva vlado, naj takoj sprejme ukrepe za zagotovitev, da se spoštuje pravica francoskih „naključnih Američanov“ do bančnega računa, da se prenehajo diskriminatorne prakse francoskih bank zaradi sprejetja sporazuma FATCA, in naj se nemudoma začne informacijska kampanja za francoske državljane, ki živijo v ZDA, o posledicah državljanstva in davčne zakonodaje ZDA; ker v resoluciji poleg tega poziva k odločnim diplomatskim prizadevanjem za rešitev za francoske „naključne Američane“, ki bi jim omogočila, da se neželenemu naključnemu ameriškemu državljanstvu odpovejo brez stroškov, vlog in sankcij in da bodo ZDA spoštovale svoje obljube o vzajemnosti, v skladu s katerimi je Francija podpisala medvladni sporazum;

| N. | ker sta ZDA in Eritreja edini državi na svetu, ki sta sprejeli obdavčitev na podlagi državljanstva in so Združeni narodi Eritrejo obsodili zaradi njenih prizadevanj, da bi izvajala svoj „davek za diasporo“; |
| --- | --- |

N.

ker sta ZDA in Eritreja edini državi na svetu, ki sta sprejeli obdavčitev na podlagi državljanstva in so Združeni narodi Eritrejo obsodili zaradi njenih prizadevanj, da bi izvajala svoj „davek za diasporo“;

| O. | ker so ZDA decembra 2017 sprejele pomembno davčno reformo, ki pa ni odpravila načela obdavčitve posameznikov na podlagi državljanstva, temveč je uvedla obdavčitev na teritorialni podlagi za večnacionalne družbe ZDA; |
| --- | --- |

O.

ker so ZDA decembra 2017 sprejele pomembno davčno reformo, ki pa ni odpravila načela obdavčitve posameznikov na podlagi državljanstva, temveč je uvedla obdavčitev na teritorialni podlagi za večnacionalne družbe ZDA;

| 1. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da bodo zagotovljene temeljne pravice vseh državljanov, zlasti „naključnih Američanov“, predvsem pravica do zasebnega in družinskega življenja, pravica do zasebnosti in načela enakega obravnavanja, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice, naj zagotovijo poln in pravilen prenos direktive o plačilnih računih, zlasti njenih členov 15 in 16, in vsem državljanom EU zagotavljajo pravico do dostopa do osnovnega plačilnega računa, ne glede na njihovo državljanstvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj pospeši analizo nacionalnih ukrepov za prenos direktive o plačilnih računih in v svojo oceno vključi položaj „naključnih Američanov“, oseb z dvojnim državljanstvom in državljanov ZDA, ki zakonito prebivajo v EU, pri tem pa naj ustrezno upošteva vsako diskriminacijo davkoplačevalcev, ki zakonito prebivajo v EU in izpolnjujejo pogoje, ko jih finančne institucije za namene zakona FATCA opredelijo kot „osebe iz ZDA“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj v primeru ugotovljenih kršitev pri izvajanju direktive o plačilnih računih nemudoma začne postopek za ugotavljanje kršitev ter Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o ukrepih, ki jih je sprejela za zagotovitev pravilnega izvajanja te direktive; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezno raven varstva osebnih podatkov, prenesenih v ZDA v okviru sporazuma FATCA, v popolni skladnosti z nacionalnim in evropskim pravom o varstvu podatkov; poziva države članice, naj pregledajo svoje medvladne sporazume in jih po potrebi spremenijo, da bi jih uskladile s pravicami in načeli Splošne uredbe o varstvu podatkov; poziva Komisijo in Evropski odbor za varstvo podatkov, naj nemudoma raziščeta vsako kršitev pravil EU o varstvu podatkov v državah članicah, katerih zakonodaja dovoljuje posredovanje osebnih podatkov ameriški davčni službi (IRS) za namene zakona FATCA, in začneta postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki ne izvršujejo ustrezno pravil EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj celovito oceni učinek zakona FATCA in eksteritorialne prakse obdavčitve na podlagi državljanstva na državljane, finančne institucije in gospodarstva EU, ob upoštevanju potekajočih prizadevanj v Franciji in drugih državah članicah, ter naj pojasni, ali zaradi zakona FATCA in opredelitve „oseba iz ZDA“ obstajajo pomembne razlike med državljani in/ali rezidenti EU v različnih državah članicah EU, zlasti kar zadeva predpise EU o varstvu podatkov in temeljnih standardih na področju pravic; poziva Komisijo, naj naredi celovito oceno stanja vzajemnosti sporazuma FATCA po vsej EU in izpolnjevanje obveznosti ZDA v okviru različnih medvladnih sporazumov, podpisanih z državami članicami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj oceni, ali se v okviru zakona FATCA in avtomatične izmenjave davčnih informacij z ZDA spoštujejo temeljne pravice in vrednote EU iz Listine o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah, kot so pravica do zasebnosti in načelo nediskriminacije ter pravila EU o varstvu podatkov, ter po potrebi ukrepa in zagotovi spoštovanje teh pravic in vrednot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje pomanjkljivo vzajemnost medvladnih sporazumov, ki so jih podpisale države članice, zlasti kar zadeva obseg izmenjanih informacij, ki je za države članice širši kot za ZDA; poziva države članice, naj kolektivno začasno ustavijo uporabo svojih medvladnih sporazumov (ali izmenjavo vseh informacij, razen v zvezi z računi v EU ameriških državljanov, ki prebivajo v ZDA), dokler ZDA ne bodo pristale na večstranski pristop k avtomatični izmenjavi podatkov, bodisi za razveljavitvijo zakona FATCA in pridružitvijo skupnemu standardu poročanja ali s ponovnimi pogajanji o sporazumu FATCA na ravni EU in z enakimi vzajemnimi obveznosti glede souporabe na obeh straneh Atlantika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in Svet, naj predlagata skupni pristop EU k zakonu FATCA, s katerim bi ustrezno zaščitili pravice evropskih državljanov (zlasti „naključnih Američanov“) in izboljšali vzajemnosti pri avtomatični izmenjavi informacij z ZDA; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Svet, naj Komisijo pooblasti za začetek pogajanj z ZDA o sporazumu FATCA med EU in ZDA, da bi zagotovili popolno vzajemno izmenjavo informacij in ohranili temeljna načela prava EU ter direktive o plačilnih računih, „naključnim Američanom“ iz EU pa omogočili, da se odrečejo neželenemu državljanstvu ZDA brez pristojbin, prošenj ali kazni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 257, 28.8.2014, str. 214.

(3)  UL L 359, 16.12.2014, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0491.

(5)  UL C 101, 16.3.2018, str. 79.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/145

---

P8_TA(2018)0317

Statut za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 s priporočili Komisiji o statutu za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva (2016/2237(INL))

(2020/C 118/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije,

| — | ob upoštevanju členov 225 in 50 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 225 in 50 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 o Aktu za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja: „Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 o Aktu za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja: „Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011)0682),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 2(1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 2(1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), zlasti člena 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), zlasti člena 20,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 s priporočili Komisiji o statutu evropske vzajemne družbe (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 s priporočili Komisiji o statutu evropske vzajemne družbe (9),

| — | ob upoštevanju študije iz julija 2011, ki jo je naročil Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve Parlamenta z naslovom „Vloga vzajemnih družb v 21. stoletju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz julija 2011, ki jo je naročil Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve Parlamenta z naslovom „Vloga vzajemnih družb v 21. stoletju“,

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine Komisije za socialno podjetništvo (GECES) iz oktobra 2016 o prihodnosti socialnih podjetij in socialne ekonomije (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine Komisije za socialno podjetništvo (GECES) iz oktobra 2016 o prihodnosti socialnih podjetij in socialne ekonomije (10),

| — | ob upoštevanju študije iz februarja 2017 z naslovom „Evropski statut za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva“, ki jo je naročil tematski sektor C Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz februarja 2017 z naslovom „Evropski statut za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva“, ki jo je naročil tematski sektor C Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0231/2018),

| A. | ker se izraza „podjetje socialnega gospodarstva“ in „podjetje solidarnostnega gospodarstva“ pogosto uporabljata kot sopomenki, čeprav podjetja, ki jih označujejo, niso vedno enaka in se lahko med državami članicami zelo razlikujejo; ker je pojem „podjetje socialnega gospodarstva“ v osnovi povezan s pojmi tradicionalnih organizacij socialnega gospodarstva, kot so zadruge, vzajemne organizacije, združenja in fundacije; ker znanstveniki s področja družboslovja in pravniki razpravljajo o mejah pojma „podjetje socialnega gospodarstva“; ker se zdi nujno, da se nemudoma usmerimo k boljšemu priznavanju pojma „podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva“, in sicer z oblikovanjem temeljne pravne opredelitve, ki bi lahko pomembno prispevala k prizadevanjem Evropske unije in držav članic za razvoj podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da bi tako lahko tudi ta izkoristila notranji trg; |
| --- | --- |

A.

ker se izraza „podjetje socialnega gospodarstva“ in „podjetje solidarnostnega gospodarstva“ pogosto uporabljata kot sopomenki, čeprav podjetja, ki jih označujejo, niso vedno enaka in se lahko med državami članicami zelo razlikujejo; ker je pojem „podjetje socialnega gospodarstva“ v osnovi povezan s pojmi tradicionalnih organizacij socialnega gospodarstva, kot so zadruge, vzajemne organizacije, združenja in fundacije; ker znanstveniki s področja družboslovja in pravniki razpravljajo o mejah pojma „podjetje socialnega gospodarstva“; ker se zdi nujno, da se nemudoma usmerimo k boljšemu priznavanju pojma „podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva“, in sicer z oblikovanjem temeljne pravne opredelitve, ki bi lahko pomembno prispevala k prizadevanjem Evropske unije in držav članic za razvoj podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da bi tako lahko tudi ta izkoristila notranji trg;

| B. | ker socialno in solidarnostno gospodarstvo pomembno prispeva h gospodarstvu Unije; ker je Parlament v resolucijah z 19. februarja 2009, 20. novembra 2012 in 10. septembra 2015 opozoril, da socialno in solidarnostno gospodarstvo zagotavlja zaposlitev več kot 14 milijonom ljudi, kar pomeni približno 6,5 % delavcev v EU in 10 % podjetij EU; ker se je ta sektor izkazal za posebej odpornega na gospodarsko in finančno krizo ter ima potencial za družbene in tehnološke inovacije, ustvarjanje dostojnih, vključujočih, lokalnih in trajnostnih delovnih mest, spodbujanje gospodarske rasti in varstva okolja ter krepitev socialne, gospodarske in regionalne kohezije; ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva nakazujejo nove načine reševanja socialnih problemov v hitro spreminjajočem se svetu; ker se socialno in solidarnostno gospodarstvo še naprej razvija in je tako gonilo rasti in zaposlovanja ter bi ga bilo treba spodbujati in podpirati; |
| --- | --- |

B.

ker socialno in solidarnostno gospodarstvo pomembno prispeva h gospodarstvu Unije; ker je Parlament v resolucijah z 19. februarja 2009, 20. novembra 2012 in 10. septembra 2015 opozoril, da socialno in solidarnostno gospodarstvo zagotavlja zaposlitev več kot 14 milijonom ljudi, kar pomeni približno 6,5 % delavcev v EU in 10 % podjetij EU; ker se je ta sektor izkazal za posebej odpornega na gospodarsko in finančno krizo ter ima potencial za družbene in tehnološke inovacije, ustvarjanje dostojnih, vključujočih, lokalnih in trajnostnih delovnih mest, spodbujanje gospodarske rasti in varstva okolja ter krepitev socialne, gospodarske in regionalne kohezije; ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva nakazujejo nove načine reševanja socialnih problemov v hitro spreminjajočem se svetu; ker se socialno in solidarnostno gospodarstvo še naprej razvija in je tako gonilo rasti in zaposlovanja ter bi ga bilo treba spodbujati in podpirati;

| C. | ker so med državami članicami precejšnje razlike glede tega, kako urejajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, in glede organizacijskih oblik, ki so v njihovih pravnih sistemih na voljo socialnim podjetnikom; ker so posebne organizacijske oblike, ki jih sprejmejo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, odvisne od veljavnih pravnih okvirov, politične ekonomije socialnega varstva in solidarnosti ter kulturne in zgodovinske tradicije države članice; |
| --- | --- |

C.

ker so med državami članicami precejšnje razlike glede tega, kako urejajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, in glede organizacijskih oblik, ki so v njihovih pravnih sistemih na voljo socialnim podjetnikom; ker so posebne organizacijske oblike, ki jih sprejmejo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, odvisne od veljavnih pravnih okvirov, politične ekonomije socialnega varstva in solidarnosti ter kulturne in zgodovinske tradicije države članice;

| D. | ker so bile v nekaterih državah članicah ustvarjene posebne pravne oblike bodisi s prilagoditvijo modela zadrug, vzajemnih družb, združenj ali fundacij, bodisi z uvedbo pravnih oblik, pri katerih se priznava socialna obveznost, ki jo sprejme več subjektov, in ki vključujejo nekatere posebne značilnosti podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva; ker v nekaterih državah članicah ni bila ustvarjena nobena posebna pravna oblika za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva in ta zato delujejo v okviru obstoječih pravnih oblik, vključno s pravnimi oblikami, ki jih uporabljajo običajne družbe, kot sta družba z omejeno odgovornostjo ali delniška družba; ker v nekaterih državah članicah lahko podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva prosto izbirajo svojo pravno obliko; ker je treba opozoriti, da tudi ko so zanje oblikovane posebne pravne oblike, se podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva pogosto odločijo za druge pravne oblike, ki bolje ustrezajo njihovim potrebam in ciljem; |
| --- | --- |

D.

ker so bile v nekaterih državah članicah ustvarjene posebne pravne oblike bodisi s prilagoditvijo modela zadrug, vzajemnih družb, združenj ali fundacij, bodisi z uvedbo pravnih oblik, pri katerih se priznava socialna obveznost, ki jo sprejme več subjektov, in ki vključujejo nekatere posebne značilnosti podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva; ker v nekaterih državah članicah ni bila ustvarjena nobena posebna pravna oblika za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva in ta zato delujejo v okviru obstoječih pravnih oblik, vključno s pravnimi oblikami, ki jih uporabljajo običajne družbe, kot sta družba z omejeno odgovornostjo ali delniška družba; ker v nekaterih državah članicah lahko podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva prosto izbirajo svojo pravno obliko; ker je treba opozoriti, da tudi ko so zanje oblikovane posebne pravne oblike, se podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva pogosto odločijo za druge pravne oblike, ki bolje ustrezajo njihovim potrebam in ciljem;

| E. | ker sprejetje različnih pravnih okvirov za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v številnih državah članicah potrjuje razvoj nove vrste podjetništva, ki temelji na načelih solidarnosti in odgovornosti ter je bolj osredotočen na ustvarjanje dodane vrednosti, lokalne povezave in spodbujanje bolj trajnostnega gospodarstva; ker ta raznolikost tudi potrjuje, da je socialno podjetništvo inovativno in koristno področje; |
| --- | --- |

E.

ker sprejetje različnih pravnih okvirov za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v številnih državah članicah potrjuje razvoj nove vrste podjetništva, ki temelji na načelih solidarnosti in odgovornosti ter je bolj osredotočen na ustvarjanje dodane vrednosti, lokalne povezave in spodbujanje bolj trajnostnega gospodarstva; ker ta raznolikost tudi potrjuje, da je socialno podjetništvo inovativno in koristno področje;

| F. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti poudaril, da se socialne inovacije nanašajo na razvoj in izvajanje novih zamisli, ki so lahko v obliki proizvodov, storitev ali modelov socialne organizacije ter so namenjene spopadanju z novimi socialnimi, ozemeljskimi in okoljskimi zahtevami in izzivi, kot so staranje prebivalstva, odseljevanje, usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, upravljanje raznolikosti, brezposelnost mladih, integracija najbolj izključenih s trga dela in boj proti posledicam podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 10. septembra 2015 o socialnem podjetništvu in socialnih inovacijah za preprečevanje brezposelnosti poudaril, da se socialne inovacije nanašajo na razvoj in izvajanje novih zamisli, ki so lahko v obliki proizvodov, storitev ali modelov socialne organizacije ter so namenjene spopadanju z novimi socialnimi, ozemeljskimi in okoljskimi zahtevami in izzivi, kot so staranje prebivalstva, odseljevanje, usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, upravljanje raznolikosti, brezposelnost mladih, integracija najbolj izključenih s trga dela in boj proti posledicam podnebnih sprememb;

| G. | ker glede na to raznolikost pravnih oblik, ki so na voljo za ustanavljanje podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva v državah članicah, v Evropski uniji v tem trenutku ni soglasja za oblikovanje posebne oblike podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; ker je Parlament že poudaril pomen oblikovanja novih pravnih okvirov na ravni Unije, vendar od vedno poudarja, da bi te morale biti neobvezne za podjetja v razmerju do nacionalnih okvirov ter bi bilo pred tem treba opraviti oceno učinka, da bi se upošteval obstoj različnih socialnih poslovnih modelov v državah članicah; ker je Parlament še poudaril, da bi se morali morebitni ukrepi ponašati z dodano vrednostjo za vso Unijo; |
| --- | --- |

G.

ker glede na to raznolikost pravnih oblik, ki so na voljo za ustanavljanje podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva v državah članicah, v Evropski uniji v tem trenutku ni soglasja za oblikovanje posebne oblike podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; ker je Parlament že poudaril pomen oblikovanja novih pravnih okvirov na ravni Unije, vendar od vedno poudarja, da bi te morale biti neobvezne za podjetja v razmerju do nacionalnih okvirov ter bi bilo pred tem treba opraviti oceno učinka, da bi se upošteval obstoj različnih socialnih poslovnih modelov v državah članicah; ker je Parlament še poudaril, da bi se morali morebitni ukrepi ponašati z dodano vrednostjo za vso Unijo;

| H. | ker je socialni dialog ključnega pomena tako za doseganje cilja socialnega tržnega gospodarstva, ki je polna zaposlenost ob socialnem napredku, kot tudi za konkurenčnost in pravičnost na enotnem trgu EU; ker socialni dialog in posvetovanje s socialnimi partnerji v okviru oblikovanja politike EU pomenita veliko socialno inovacijo; |
| --- | --- |

H.

ker je socialni dialog ključnega pomena tako za doseganje cilja socialnega tržnega gospodarstva, ki je polna zaposlenost ob socialnem napredku, kot tudi za konkurenčnost in pravičnost na enotnem trgu EU; ker socialni dialog in posvetovanje s socialnimi partnerji v okviru oblikovanja politike EU pomenita veliko socialno inovacijo;

| I. | ker možnost izbire med razpoložljivimi pravnimi oblikami omogoča podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da oblikujejo svojo strukturo tako, kot jim najbolj ustreza v danih okoliščinah, ter glede na tradicijo, iz katere izhajajo, in poslovno dejavnost, ki jo želijo opravljati; |
| --- | --- |

I.

ker možnost izbire med razpoložljivimi pravnimi oblikami omogoča podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da oblikujejo svojo strukturo tako, kot jim najbolj ustreza v danih okoliščinah, ter glede na tradicijo, iz katere izhajajo, in poslovno dejavnost, ki jo želijo opravljati;

| J. | ker je ne glede na to mogoče na podlagi nacionalnih izkušenj na ravni držav članic izpeljati nekatere značilnosti in merila, ki bi jih moralo podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva izpolnjevati ne glede na obliko, da bi se lahko štelo kot tovrstno podjetje; ker je zaželeno, da bi na ravni Unije vzpostavili enoten sklop značilnosti in meril v obliki minimalnih standardov, zato da bi oblikovali učinkovitejši in usklajen pravni okvir za ta podjetja in vsem podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva zagotovili skupno identiteto ne glede na državo članico ustanovitve in na medsebojne razlike; ker bi morale te institucionalne značilnosti pomagati ohraniti prednost podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva pred drugimi načini organizacije izvajanja storitev, vključno s socialnimi storitvami; |
| --- | --- |

J.

ker je ne glede na to mogoče na podlagi nacionalnih izkušenj na ravni držav članic izpeljati nekatere značilnosti in merila, ki bi jih moralo podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva izpolnjevati ne glede na obliko, da bi se lahko štelo kot tovrstno podjetje; ker je zaželeno, da bi na ravni Unije vzpostavili enoten sklop značilnosti in meril v obliki minimalnih standardov, zato da bi oblikovali učinkovitejši in usklajen pravni okvir za ta podjetja in vsem podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva zagotovili skupno identiteto ne glede na državo članico ustanovitve in na medsebojne razlike; ker bi morale te institucionalne značilnosti pomagati ohraniti prednost podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva pred drugimi načini organizacije izvajanja storitev, vključno s socialnimi storitvami;

| K. | ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Pobuda za socialno podjetništvo“ podjetja socialnega gospodarstva opredelila kot akterje socialnega gospodarstva, ki jim je socialni vpliv pomembnejši od ustvarjanja dobička za lastnike ali delničarje. Na trgu podjetniško in inovativno proizvajajo blago in zagotavljajo storitve, presežke pa porabijo predvsem za uresničevanje socialnih ciljev. Ta podjetja se upravljajo odgovorno in pregledno, saj so vanje vključeni delavci, potrošniki in drugi akterji, ki sodelujejo v poslovnih dejavnostih; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Pobuda za socialno podjetništvo“ podjetja socialnega gospodarstva opredelila kot akterje socialnega gospodarstva, ki jim je socialni vpliv pomembnejši od ustvarjanja dobička za lastnike ali delničarje. Na trgu podjetniško in inovativno proizvajajo blago in zagotavljajo storitve, presežke pa porabijo predvsem za uresničevanje socialnih ciljev. Ta podjetja se upravljajo odgovorno in pregledno, saj so vanje vključeni delavci, potrošniki in drugi akterji, ki sodelujejo v poslovnih dejavnostih;

| L. | ker v Uredbi (EU) št. 1296/2013 „socialno podjetje“ pomeni podjetje – ne glede na pravno obliko –, ki:






  (a) | ima v skladu s svojimi pravilniki, statutom ali drugimi pravnimi dokumenti, na podlagi katerih je ustanovljeno, za glavni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih učinkov namesto ustvarjanja dobička za svoje lastnike, člane in delničarje in ki:






  (i) | nudi storitve ali proizvaja blago velikega socialnega pomena in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

L.

ker v Uredbi (EU) št. 1296/2013 „socialno podjetje“ pomeni podjetje – ne glede na pravno obliko –, ki:

(a)

ima v skladu s svojimi pravilniki, statutom ali drugimi pravnimi dokumenti, na podlagi katerih je ustanovljeno, za glavni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih učinkov namesto ustvarjanja dobička za svoje lastnike, člane in delničarje in ki:

(i)

nudi storitve ali proizvaja blago velikega socialnega pomena in/ali

| (ii) | pri proizvodnji izdelkov ali nudenju storitev izpolnjuje svoj socialni cilj; |
| --- | --- |

(ii)

pri proizvodnji izdelkov ali nudenju storitev izpolnjuje svoj socialni cilj;

| (b) | svoj dobiček uporablja najprej in predvsem za doseganje svojega osnovnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za razdeljevanje dobička med delničarje in lastnike, kar zagotavlja, da se pri tem ne spodkopava osnovni cilj, ter |
| --- | --- |

(b)

svoj dobiček uporablja najprej in predvsem za doseganje svojega osnovnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za razdeljevanje dobička med delničarje in lastnike, kar zagotavlja, da se pri tem ne spodkopava osnovni cilj, ter

| (c) | se upravlja podjetniško, odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in deležnikov, na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

se upravlja podjetniško, odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in deležnikov, na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti;

| M. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 10. septembra 2015 ugotovil, da je glavni namen podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki niso nujno neprofitne organizacije, doseganje socialnega cilja, bodisi ustvarjanje delovnih mest za ranljive skupine, zagotavljanje storitev za člane ali ustvarjanje splošnih pozitivnih socialnih in okoljskih vplivov, pri čemer se dobiček predvsem vlaga nazaj v podjetje za dosego teh ciljev; ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva označuje njihova zaveza, da ohranjajo naslednje vrednote:






  — | osebni in socialni cilji imajo prednost pred interesi kapitala; |
| --- | --- | --- |

M.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 10. septembra 2015 ugotovil, da je glavni namen podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki niso nujno neprofitne organizacije, doseganje socialnega cilja, bodisi ustvarjanje delovnih mest za ranljive skupine, zagotavljanje storitev za člane ali ustvarjanje splošnih pozitivnih socialnih in okoljskih vplivov, pri čemer se dobiček predvsem vlaga nazaj v podjetje za dosego teh ciljev; ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva označuje njihova zaveza, da ohranjajo naslednje vrednote:

—

osebni in socialni cilji imajo prednost pred interesi kapitala;

| — | člani podjetje upravljajo demokratično; |
| --- | --- |

—

člani podjetje upravljajo demokratično;

| — | kombinacija interesov članov in uporabnikov ter splošnega interesa; |
| --- | --- |

—

kombinacija interesov članov in uporabnikov ter splošnega interesa;

| — | zagotavljata in uporabljata se načeli solidarnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

—

zagotavljata in uporabljata se načeli solidarnosti in odgovornosti;

| — | presežki se ponovno vlagajo v dolgoročne razvojne cilje ali v storitve, ki so v interesu članov, ali v storitve splošnega pomena; |
| --- | --- |

—

presežki se ponovno vlagajo v dolgoročne razvojne cilje ali v storitve, ki so v interesu članov, ali v storitve splošnega pomena;

| — | prostovoljno in odprto članstvo; |
| --- | --- |

—

prostovoljno in odprto članstvo;

| — | upravljanje je samostojno in neodvisno od javnih organov; |
| --- | --- |

—

upravljanje je samostojno in neodvisno od javnih organov;

| N. | ker so zgoraj navedene opredelitve združljive in združujejo značilnosti, ki so skupne vsem podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ne glede na to, v kateri državi članici so bila ustanovljena, in pravno obliko, ki so jo sprejela v skladu z nacionalnim pravom; ker bi morale biti te značilnosti osnova za horizontalno in bolj določno pravno opredelitev pojma „podjetje socialnega gospodarstva“, splošno sprejeto in uporabljeno na ravni Unije; |
| --- | --- |

N.

ker so zgoraj navedene opredelitve združljive in združujejo značilnosti, ki so skupne vsem podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ne glede na to, v kateri državi članici so bila ustanovljena, in pravno obliko, ki so jo sprejela v skladu z nacionalnim pravom; ker bi morale biti te značilnosti osnova za horizontalno in bolj določno pravno opredelitev pojma „podjetje socialnega gospodarstva“, splošno sprejeto in uporabljeno na ravni Unije;

| O. | ker so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva zasebne organizacije, ki so neodvisne od javnih organov; |
| --- | --- |

O.

ker so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva zasebne organizacije, ki so neodvisne od javnih organov;

| P. | ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva podjetniško delujejo na trgu; ker to pomeni, da izvajajo dejavnosti gospodarske narave; |
| --- | --- |

P.

ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva podjetniško delujejo na trgu; ker to pomeni, da izvajajo dejavnosti gospodarske narave;

| Q. | ker podeželje podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva ponuja številne priložnosti in ker je zato ključnega pomena, da je v podeželskih regijah na voljo ustrezna infrastruktura; |
| --- | --- |

Q.

ker podeželje podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva ponuja številne priložnosti in ker je zato ključnega pomena, da je v podeželskih regijah na voljo ustrezna infrastruktura;

| R. | ker morata biti izobraževanje in usposabljanje prednostni področji pri krepitvi kulture podjetništva med mladimi; |
| --- | --- |

R.

ker morata biti izobraževanje in usposabljanje prednostni področji pri krepitvi kulture podjetništva med mladimi;

| S. | ker vzajemne družbe v sektorjih zdravstvenega in socialnega varstva v Uniji zaposlujejo 8,6 milijona oseb in zagotavljajo podporo 120 milijonom državljanom; ker imajo te vzajemne družbe 24-odstotni tržni delež in ustvarijo več kot 4 % BDP Unije; |
| --- | --- |

S.

ker vzajemne družbe v sektorjih zdravstvenega in socialnega varstva v Uniji zaposlujejo 8,6 milijona oseb in zagotavljajo podporo 120 milijonom državljanom; ker imajo te vzajemne družbe 24-odstotni tržni delež in ustvarijo več kot 4 % BDP Unije;

| T. | ker mora biti glavni namen podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva prispevek k ustvarjanju socialne vrednosti; ker bi morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva svoja prizadevanja izrecno usmeriti v zagotavljanje koristi za družbo na splošno ali za posebno skupino ljudi, ne le za svoje člane; ker bi morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v svojih ustanovitvenih dokumentih jasno navesti svoj socialni namen; ker pojma podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne bi smeli zamenjevati s pojmom družbene odgovornosti podjetij, čeprav so lahko komercialna podjetja s pomembnimi dejavnostmi v okviru družbene odgovornosti podjetij močno povezana s socialnim podjetništvom; ker za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne velja, da imajo za cilj ustvarjanje tradicionalnih poslovnih dobičkov, ampak da namesto tega uporabijo morebitno dodano vrednost, ki se ustvari, za nadaljnji razvoj projektov, namenjenih izboljšanju okolja za njihove ciljne skupine; |
| --- | --- |

T.

ker mora biti glavni namen podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva prispevek k ustvarjanju socialne vrednosti; ker bi morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva svoja prizadevanja izrecno usmeriti v zagotavljanje koristi za družbo na splošno ali za posebno skupino ljudi, ne le za svoje člane; ker bi morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v svojih ustanovitvenih dokumentih jasno navesti svoj socialni namen; ker pojma podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne bi smeli zamenjevati s pojmom družbene odgovornosti podjetij, čeprav so lahko komercialna podjetja s pomembnimi dejavnostmi v okviru družbene odgovornosti podjetij močno povezana s socialnim podjetništvom; ker za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne velja, da imajo za cilj ustvarjanje tradicionalnih poslovnih dobičkov, ampak da namesto tega uporabijo morebitno dodano vrednost, ki se ustvari, za nadaljnji razvoj projektov, namenjenih izboljšanju okolja za njihove ciljne skupine;

| U. | ker digitalizacija, ambiciozni cilji na področju podnebnih sprememb, migracije, neenakost, razvoj skupnosti, zlasti na marginaliziranih območjih, socialne in zdravstvene storitve, potrebe invalidov in boj proti revščini, socialni izključenosti, dolgotrajni brezposelnosti in neenakosti med spoloma ter posebne okoljske naloge ponujajo veliko možnosti za socialno podjetništvo; ker mora večina podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva podjetniško delovati na trgu ter prevzemati ekonomska tveganja; |
| --- | --- |

U.

ker digitalizacija, ambiciozni cilji na področju podnebnih sprememb, migracije, neenakost, razvoj skupnosti, zlasti na marginaliziranih območjih, socialne in zdravstvene storitve, potrebe invalidov in boj proti revščini, socialni izključenosti, dolgotrajni brezposelnosti in neenakosti med spoloma ter posebne okoljske naloge ponujajo veliko možnosti za socialno podjetništvo; ker mora večina podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva podjetniško delovati na trgu ter prevzemati ekonomska tveganja;

| V. | ker bi morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva opravljati družbeno koristno dejavnost; ker lahko opravljajo številne različne dejavnosti; ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva običajno opravljajo storitve za izboljšanje življenjskih pogojev za skupnost, zlasti storitve za podporo posameznikom v negotovih okoliščinah ali ki jih je prizadela socialno-ekonomska izključenost, in za lajšanje vključevanja prikrajšanih skupin na trg dela; ker se je zaradi družbene vrednosti, ki jo ta podjetja ustvarjajo, ter njihove sposobnosti vključevanja dolgoročno brezposelnih oseb, spodbujanja socialne kohezije in gospodarske rasti pogosto pojavil trend, da se v nacionalni zakonodaji razširi obseg dejavnosti, ki jih lahko tovrstna podjetja opravljajo, a morajo biti te dejavnosti v splošnem interesu in/ali družbeno koristne, kot je izvajanje storitev v korist skupnosti, vključno s storitvami na področju izobraževanja, zdravja, kulture, nastanitve, prostega časa in okolja; |
| --- | --- |

V.

ker bi morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva opravljati družbeno koristno dejavnost; ker lahko opravljajo številne različne dejavnosti; ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva običajno opravljajo storitve za izboljšanje življenjskih pogojev za skupnost, zlasti storitve za podporo posameznikom v negotovih okoliščinah ali ki jih je prizadela socialno-ekonomska izključenost, in za lajšanje vključevanja prikrajšanih skupin na trg dela; ker se je zaradi družbene vrednosti, ki jo ta podjetja ustvarjajo, ter njihove sposobnosti vključevanja dolgoročno brezposelnih oseb, spodbujanja socialne kohezije in gospodarske rasti pogosto pojavil trend, da se v nacionalni zakonodaji razširi obseg dejavnosti, ki jih lahko tovrstna podjetja opravljajo, a morajo biti te dejavnosti v splošnem interesu in/ali družbeno koristne, kot je izvajanje storitev v korist skupnosti, vključno s storitvami na področju izobraževanja, zdravja, kulture, nastanitve, prostega časa in okolja;

| W. | ker so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva primer poslovnega modela 21. stoletja, ki skrbi za ravnovesje med finančnimi in socialnimi potrebami; ker so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva na splošno povezana s socialnimi, tehnološkimi in gospodarskimi inovacijami kot posledica širjenja dejavnosti na nova področja proizvodnje blaga in opravljanja storitev, vključno z okoljskimi, zdravstvenimi, kulturnimi, izobraževalnimi in rekreacijskimi storitvami, in/ali uvedbo inovativnih metod organizacije proizvodnje ali dela, ki so zasnovane tako, da izpolnjujejo nove družbene, ozemeljske in okoljske zahteve in izzive, kot so staranje prebivalstva, upadanje števila prebivalcev, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, upravljanje raznolikosti, obravnavanje brezposelnosti mladih, vključevanje tistih, ki so najbolj izključeni iz trga dela, in boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

W.

ker so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva primer poslovnega modela 21. stoletja, ki skrbi za ravnovesje med finančnimi in socialnimi potrebami; ker so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva na splošno povezana s socialnimi, tehnološkimi in gospodarskimi inovacijami kot posledica širjenja dejavnosti na nova področja proizvodnje blaga in opravljanja storitev, vključno z okoljskimi, zdravstvenimi, kulturnimi, izobraževalnimi in rekreacijskimi storitvami, in/ali uvedbo inovativnih metod organizacije proizvodnje ali dela, ki so zasnovane tako, da izpolnjujejo nove družbene, ozemeljske in okoljske zahteve in izzive, kot so staranje prebivalstva, upadanje števila prebivalcev, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, upravljanje raznolikosti, obravnavanje brezposelnosti mladih, vključevanje tistih, ki so najbolj izključeni iz trga dela, in boj proti podnebnim spremembam;

| X. | ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva zaradi svojega socialnega in integracijskega značaja ponujajo zaposlitev tistim skupinam delavcev, ki so najpogosteje izključeni s trga dela, in ker znatno prispevajo k ponovnemu vključevanju dolgotrajno brezposelnih oseb in k boju proti brezposelnosti na splošno ter s tem spodbujajo socialno kohezijo in gospodarsko rast; |
| --- | --- |

X.

ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva zaradi svojega socialnega in integracijskega značaja ponujajo zaposlitev tistim skupinam delavcev, ki so najpogosteje izključeni s trga dela, in ker znatno prispevajo k ponovnemu vključevanju dolgotrajno brezposelnih oseb in k boju proti brezposelnosti na splošno ter s tem spodbujajo socialno kohezijo in gospodarsko rast;

| Y. | ker je socialno gospodarstvo zaradi posebne narave podjetij in organizacij, ki ga sestavljajo, njegovih posebnih pravil, socialnih zavez in inovativnih metod ob številnih priložnostih pokazalo, da je lahko odporno na težave v gospodarstvu in da lahko hitreje premaguje krize; |
| --- | --- |

Y.

ker je socialno gospodarstvo zaradi posebne narave podjetij in organizacij, ki ga sestavljajo, njegovih posebnih pravil, socialnih zavez in inovativnih metod ob številnih priložnostih pokazalo, da je lahko odporno na težave v gospodarstvu in da lahko hitreje premaguje krize;

| Z. | ker zlasti v malih in srednjih podjetjih finančna udeležba delavcev pogosto služi socialnemu namenu, kot se kaže v zgledu „najboljše prakse“ za uspešno ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih v Španiji po modelu družbe „Sociedad Laviral (SL)“, kjer lahko iskalci zaposlitve uporabijo svojo nadomestilo za brezposelnost za ustanovitev podjetja in tako ustvarijo več delovnih mest, pri čemer država zagotavlja podporo in svetuje v zvezi z upravljanjem; |
| --- | --- |

Z.

ker zlasti v malih in srednjih podjetjih finančna udeležba delavcev pogosto služi socialnemu namenu, kot se kaže v zgledu „najboljše prakse“ za uspešno ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih v Španiji po modelu družbe „Sociedad Laviral (SL)“, kjer lahko iskalci zaposlitve uporabijo svojo nadomestilo za brezposelnost za ustanovitev podjetja in tako ustvarijo več delovnih mest, pri čemer država zagotavlja podporo in svetuje v zvezi z upravljanjem;

| AA. | ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva niso nujno nepridobitne organizacije in so lahko tudi pridobitna, pod pogojem, da njihove dejavnosti v celoti izpolnjujejo merila za pridobitev evropskega znaka za socialno gospodarstvo; ker bi se morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne glede na to osredotočati predvsem na družbene vrednote ter zagotavljanje pozitivnega in trajnega vpliva na socialno blaginjo in gospodarski razvoj družbe, ne pa na ustvarjanje dobička za svoje lastnike, člane ali delničarje; ker je v zvezi s tem za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ključna stroga omejitev razdeljevanja dobička in sredstev med člane ali delničarje, imenovana tudi „blokada sredstev“; ker bi se lahko dovolilo omejeno razdeljevanje dobička ob upoštevanju pravne oblike podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, vendar bi morali biti postopki in pravila za razdeljevanje določeni tako, da to ne bi ogrožalo glavnega socialnega cilja podjetja; ker bi bilo treba v vsakem primeru največji in najpomembnejši delež dobička, ki ga ustvari podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ponovno vložiti ali drugače uporabiti za doseganje njegovega socialnega namena; |
| --- | --- |

AA.

ker podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva niso nujno nepridobitne organizacije in so lahko tudi pridobitna, pod pogojem, da njihove dejavnosti v celoti izpolnjujejo merila za pridobitev evropskega znaka za socialno gospodarstvo; ker bi se morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne glede na to osredotočati predvsem na družbene vrednote ter zagotavljanje pozitivnega in trajnega vpliva na socialno blaginjo in gospodarski razvoj družbe, ne pa na ustvarjanje dobička za svoje lastnike, člane ali delničarje; ker je v zvezi s tem za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ključna stroga omejitev razdeljevanja dobička in sredstev med člane ali delničarje, imenovana tudi „blokada sredstev“; ker bi se lahko dovolilo omejeno razdeljevanje dobička ob upoštevanju pravne oblike podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, vendar bi morali biti postopki in pravila za razdeljevanje določeni tako, da to ne bi ogrožalo glavnega socialnega cilja podjetja; ker bi bilo treba v vsakem primeru največji in najpomembnejši delež dobička, ki ga ustvari podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ponovno vložiti ali drugače uporabiti za doseganje njegovega socialnega namena;

| AB. | ker bi morala omejitev razdeljevanja zajemati številne vidike, da bi bila učinkovita, predvsem plačilo rednih dividend, razdeljevanje nakopičenih rezerv, prenos preostalih sredstev ob prenehanju subjekta, preoblikovanje podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v drugo vrsto organizacije, če je to dovoljeno, in izgubo statusa takega podjetja; ker je mogoče omejitev razdeljevanja neposredno kršiti tudi z izplačilom prejemkov zaposlenim ali direktorjem, če to ni utemeljeno ali presega tržne stopnje; |
| --- | --- |

AB.

ker bi morala omejitev razdeljevanja zajemati številne vidike, da bi bila učinkovita, predvsem plačilo rednih dividend, razdeljevanje nakopičenih rezerv, prenos preostalih sredstev ob prenehanju subjekta, preoblikovanje podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v drugo vrsto organizacije, če je to dovoljeno, in izgubo statusa takega podjetja; ker je mogoče omejitev razdeljevanja neposredno kršiti tudi z izplačilom prejemkov zaposlenim ali direktorjem, če to ni utemeljeno ali presega tržne stopnje;

| AC. | ker bi bilo treba podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva upravljati v skladu z modeli demokratičnega upravljanja, ki zaposlene, stranke in deležnike, na katere vpliva dejavnost, vključujejo v odločanje; ker ta participativni model pomeni strukturni postopek za nadzor nad dejanskimi prizadevanji organizacije za dosego socialnih ciljev; ker pooblastilo članov za odločanje ne bi smelo temeljiti samo ali predvsem na njihovem morebitnem kapitalskem deležu, tudi če je pravna oblika, ki jo je prevzelo podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva, gospodarska družba; |
| --- | --- |

AC.

ker bi bilo treba podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva upravljati v skladu z modeli demokratičnega upravljanja, ki zaposlene, stranke in deležnike, na katere vpliva dejavnost, vključujejo v odločanje; ker ta participativni model pomeni strukturni postopek za nadzor nad dejanskimi prizadevanji organizacije za dosego socialnih ciljev; ker pooblastilo članov za odločanje ne bi smelo temeljiti samo ali predvsem na njihovem morebitnem kapitalskem deležu, tudi če je pravna oblika, ki jo je prevzelo podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva, gospodarska družba;

| AD. | ker lahko imajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v nekaterih državah članicah pravno obliko gospodarskih družb; ker bi bilo treba možnost, da se tovrstne družbe na ravni EU priznajo kot podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, pogojiti z izpolnitvijo nekaterih zahtev in pogojev, ki bi pomagali odpraviti morebitna nasprotja med družbeno obliko in modelom podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

AD.

ker lahko imajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v nekaterih državah članicah pravno obliko gospodarskih družb; ker bi bilo treba možnost, da se tovrstne družbe na ravni EU priznajo kot podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, pogojiti z izpolnitvijo nekaterih zahtev in pogojev, ki bi pomagali odpraviti morebitna nasprotja med družbeno obliko in modelom podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva;

| AE. | ker bi moralo biti ravnanje z zaposlenimi v podjetjih socialnega in solidarnostnega gospodarstva primerljivo z ravnanjem z zaposlenimi v tradicionalnih podjetjih; |
| --- | --- |

AE.

ker bi moralo biti ravnanje z zaposlenimi v podjetjih socialnega in solidarnostnega gospodarstva primerljivo z ravnanjem z zaposlenimi v tradicionalnih podjetjih;

| AF. | ker lahko pozitivni vpliv podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva na skupnost upraviči sprejetje konkretnih ukrepov v podporo tem podjetjem, kot sta plačilo subvencij ter sprejetje ugodnih davčnih ukrepov in ukrepov v zvezi z javnim naročanjem; ker bi bilo načeloma treba šteti, da so ti ukrepi združljivi s Pogodbama, saj so namenjeni lažjemu razvoju gospodarskih dejavnosti ali področij, katerih namen je predvsem pozitivno vplivati na družbo, zmožnost teh podjetij, da zberejo sredstva in ustvarjajo dobiček pa je znatno bolj omejena kot pri komercialnih podjetjih; |
| --- | --- |

AF.

ker lahko pozitivni vpliv podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva na skupnost upraviči sprejetje konkretnih ukrepov v podporo tem podjetjem, kot sta plačilo subvencij ter sprejetje ugodnih davčnih ukrepov in ukrepov v zvezi z javnim naročanjem; ker bi bilo načeloma treba šteti, da so ti ukrepi združljivi s Pogodbama, saj so namenjeni lažjemu razvoju gospodarskih dejavnosti ali področij, katerih namen je predvsem pozitivno vplivati na družbo, zmožnost teh podjetij, da zberejo sredstva in ustvarjajo dobiček pa je znatno bolj omejena kot pri komercialnih podjetjih;

| AG. | ker so z Uredbo (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) določeni pogoji in zahteve za vzpostavitev evropskih skladov za socialno podjetništvo; |
| --- | --- |

AG.

ker so z Uredbo (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) določeni pogoji in zahteve za vzpostavitev evropskih skladov za socialno podjetništvo;

| AH. | ker bi morala Unija uvesti certifikat ali znak za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da bi taka podjetja postala bolj prepoznavna, in spodbujati bolj usklajen pravni okvir; ker je bistveno, da javni organi preverijo in zagotovijo, da določeno podjetje izpolnjuje zahteve za izdajo znaka podjetja socialnega ali solidarnostnega gospodarstva, preden se mu ta oznaka dodeli, in bi tako lahko izkoristil vse ukrepe v njihovo korist, določene na ravni EU; ker bi bilo treba certifikat podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva preklicati, če podjetje ne bi spoštovalo vseh zahtev in ne bi izpolnjevalo svojih pravnih obveznosti; |
| --- | --- |

AH.

ker bi morala Unija uvesti certifikat ali znak za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da bi taka podjetja postala bolj prepoznavna, in spodbujati bolj usklajen pravni okvir; ker je bistveno, da javni organi preverijo in zagotovijo, da določeno podjetje izpolnjuje zahteve za izdajo znaka podjetja socialnega ali solidarnostnega gospodarstva, preden se mu ta oznaka dodeli, in bi tako lahko izkoristil vse ukrepe v njihovo korist, določene na ravni EU; ker bi bilo treba certifikat podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva preklicati, če podjetje ne bi spoštovalo vseh zahtev in ne bi izpolnjevalo svojih pravnih obveznosti;

| AI. | ker bi morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva letno izdajati socialna poročila, v katerih bi opisala vsaj svoje dejavnosti, rezultate, sodelovanje deležnikov, razporeditev dobička, plače, subvencije in druge prejete ugodnosti; |
| --- | --- |

AI.

ker bi morala podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva letno izdajati socialna poročila, v katerih bi opisala vsaj svoje dejavnosti, rezultate, sodelovanje deležnikov, razporeditev dobička, plače, subvencije in druge prejete ugodnosti;

| 1. | poudarja bistven pomen, ki ga ima približno 2 milijona podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva v Evropi (12), ki zaposlujejo več kot 14,5 milijona ljudi (13), ter njihov neprecenljiv prispevek k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, socialni in regionalni koheziji ter stalni gospodarski rasti na notranjem trgu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj na ravni Unije uvede evropski znak za socialno gospodarstvo, ki se bo na podlagi jasnih meril dodeljeval podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da bi poudarili njihove posebne značilnosti in socialni vpliv, povečali prepoznavnost, spodbudili naložbe, olajšali dostop do financiranja in enotnega trga za tista podjetja, ki so se pripravljena širiti znotraj države ali v druge države članice, pri tem pa upoštevali različne pravne oblike in okvire v sektorju in državah članicah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi moral biti evropski znak za socialno gospodarstvo na voljo zasebnim organizacijam in subjektom, ki izpolnijo pravne zahteve za podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva z vsemi svojimi dejavnostmi, ne glede na pravno obliko, ki jo imajo v državi članici; ugotavlja, da bi morala biti oznaka za podjetja neobvezna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi moral biti evropski znak za socialno gospodarstvo za podjetja neobvezen, da pa bi ga morale priznavati vse države članice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi bilo treba pravne zahteve za pridobitev in ohranitev evropskega znaka za socialno gospodarstvo opredeliti s sklicevanjem na nekatere značilnosti in skupna merila, zlasti tista iz priloge k tej resoluciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da zaradi naraščajočega povpraševanja po socialnih storitvah postajajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v Uniji vse bolj pomembna pri zagotavljanju socialnih storitev za podporo ljudem, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, oziroma revnim in socialno izključenim; poudarja, da podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne bi smela nadomestiti javnih socialnovarstvenih storitev, temveč jih dopolnjevati; opozarja na pomen, ki ga imajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ko v sodelovanju z lokalnimi organi in prostovoljci zagotavljajo socialne, zdravstvene ali izobraževalne storitve in izvajajo posebne okoljske naloge; poudarja, da bi utegnila podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva rešiti nekatere socialne izzive s pristopom od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva zagotavljajo zaposlitvene možnosti za invalide ter za osebe iz drugih prikrajšanih skupin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva močno zasidrana v lokalnem in regionalnem okolju, kar jim daje prednost, saj bolje poznajo tamkajšnje posebne potrebe, zato lahko ponudijo proizvode in storitve, potrebne na tem območju, ter tako izboljšajo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da lahko podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva prispevajo k večji enakosti spolov in zmanjšanju razlike v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba nuditi zaposlitev osebam, ki so najpogosteje izključene s trga dela, s ponovnim vključevanjem dolgotrajno brezposelnih oseb in preprečevanjem brezposelnosti na splošno. |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem, v katerega bi bile vključene države članice in na podlagi katerega bi lahko subjekti, ki izpolnjujejo ustrezne pravne zahteve, pridobili evropski znak za socialno gospodarstvo; pravico do znaka EU bi moral imeti vsak pravni subjekt zasebnega prava, ki izpolnjuje pravna merila, ne glede na to, ali država članica njegove ustanovitve pozna posebno pravno obliko za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi bilo v tesnem sodelovanju z državami članicami treba vzpostaviti mehanizem za zaščito evropskega znaka za socialno gospodarstvo ter za preprečitev ustanavljanja in delovanja lažnih podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva; s tem bi morali zagotoviti, da bi se redno spremljalo, ali podjetja z evropskim znakom za socialno gospodarstvo redno spoštujejo določbe, predvidene z znakom; meni, da bi morale države članice uvesti učinkovite in sorazmerne kazni, da bi zagotovile, da se znak ne pridobiva ali uporablja nepravilno; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morala biti podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva z evropskim znakom za socialno gospodarstvo priznana kot taka v vseh državah članicah, glede na vrsto dejavnosti, ki jih opravljajo, ter imeti enake ugodnosti, pravice in obveznosti kot podjetja, ustanovljena v skladu s pravom držav članic, v katerih delujejo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je nujna široka in vključujoča opredelitev Unije, ki bo poudarjala pomen načela, da je treba znaten odstotek dobička, ki ga ustvari podjetje, ponovno naložiti ali kako drugače uporabiti za izpolnitev namena podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva; poudarja posebne izzive, s katerimi se pri opravljanju svojega poslanstva, da pomagajo tistim, ki so najpogosteje izključeni s trga dela, srečujejo socialne zadruge in socialna podjetja za vključevanje na trg dela, in opozarja, da je treba take organizacije vključiti v okvir novega znaka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba med minimalna merila in pravne zahteve za pridobitev in ohranitev evropskega znaka za socialno gospodarstvo vključiti družbeno koristno dejavnost, ki jo je treba opredeliti na ravni Unije; opozarja, da mora biti ta dejavnost izmerljiva v smislu socialnega učinka na področjih, kot so socialno vključevanje ranljivih oseb, vključevanje oseb, ki jim grozi izključenost, na trg dela, in sicer na kakovostna in trajnostna delovna mesta, zmanjševanje neenakosti med spoloma, odpravljanje marginalizacije migrantov, izboljšanje enakih možnosti s pomočjo zdravstva, izobraževanja, kulture in dostojnih stanovanj ter boj proti revščini in neenakostim; poudarja, da morajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri opravljanju dejavnosti ravnati v skladu z dobro prakso glede delovnih pogojev in pogojev zaposlitve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da morajo biti formalnosti in stroški za pridobitev znaka čim manjši, da ne bi prikrajšali podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih socialnega in solidarnostnega gospodarstva; v skladu s tem meni, da morajo biti skupna merila za vso Unijo preprosta in jasna ter morajo temeljiti na vsebinskih, ne pa formalnih dejavnikih, ustrezni postopki pa ne smejo biti obremenjujoči; ugotavlja, da so obveznosti poročanja razumno orodje za preverjanje, ali so podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva še naprej upravičena do evropskega znaka za socialno gospodarstvo, vendar pogostnost takih poročil in obvezne informacije, ki jih je vanje treba vključiti, ne smejo biti pretirano obremenjujoče; meni, da bi lahko stroške označevanja/certificiranja omejili, če bi se skupno upravljanje izvajalo na ravni nacionalnih organov, ki bi lahko v sodelovanju s podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva prenesli izvajanje in obravnavo znaka na neodvisni nacionalni organ v skladu z vseevropsko opredelitvijo meril za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavno spodbujajo evropski znak za socialno gospodarstvo in oglašujejo socialne in gospodarske prednosti podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, vključno z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest in socialne kohezije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da izvajanje strategije družbene odgovornosti gospodarskih družb kot del poslovnega načrta ni dovolj, da bi podjetje štelo za podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva, zato poudarja, da je treba jasno opredeliti razliko med podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter socialno odgovornimi podjetji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da njene politike odražajo zavezo k ustvarjanju ugodnega okolja za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in sektorjem socialnega podjetništva izvede primerjalno študijo različnih nacionalnih in regionalnih pravnih okvirov za urejanje podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva po vsej EU ter pogojev delovanja za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva in njihovih značilnosti, vključno z njihovo velikostjo, številom in področjem delovanja, pa tudi nacionalnih sistemov certificiranja in označevanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da imajo v večini držav članic podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva dolgo tradicijo ter da so se uveljavila kot bistveni in pomembni subjekti na trgu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | verjame, da prednostne naložbe za socialno gospodarstvo in podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ne smejo biti omejene na socialno vključenost, temveč bi morale vključevati zaposlovanje in izobraževanje, da se upoštevajo najrazličnejše gospodarske dejavnosti, s katerimi se ukvarjajo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k nadaljevanju programa Erasmus za mlade podjetnike in učinkoviti rabi proračuna ter optimalni izmenjavi informacij iz programa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k poenostavitvi postopkov ustanavljanja podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, da pretirane obveznosti ne bi ovirale socialnega podjetništva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi seznam obstoječih pravnih oblik v državah članicah, ki imajo značilnosti podjetij socialnega gospodarstva, ter naj ga posodablja ob spoštovanju zgodovinskih in pravnih posebnosti podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva; seznam naj bo mogoče preverjati; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj socialno gospodarstvo bolje vključi v zakonodajo Unije, da se vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva na eni strani in druge oblike podjetij na drugi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja pomen povezovanja podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva v mreže, države članice pa poziva, naj spodbujajo prenos znanja in primerov dobre prakse med državami članicami (na primer z vzpostavitvijo nacionalnih kontaktnih točk) in v Uniji, v kar naj vključijo ne samo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, temveč tudi tradicionalna podjetja, akademske kroge in druge deležnike; poziva Komisijo, naj v okviru strokovne skupine za socialno podjetništvo in v sodelovanju z državami članicami nadaljuje zbiranje in izmenjavo informacij o obstoječih dobrih praksah ter analizira kvalitativne in kvantitativne podatke o prispevku podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva k javnemu redu in lokalnim skupnostim; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi morali Komisija in države članice ter regionalni in lokalni organi vključiti razsežnost podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva v ustrezne politike, programe in prakse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | odločno poudarja, da morajo predpisi o načinu poslovanja podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva upoštevati načela poštene konkurence in ne smejo dopuščati nepoštene konkurence, da bi omogočali ustrezno poslovanje tradicionalnih malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo in po potrebi vloži zakonodajne predloge za vzpostavitev bolj usklajenega in celovitega pravnega okvira v podporo podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva, med drugim na področju javnega naročanja, konkurenčnega prava in obdavčevanja, da bodo ta podjetja obravnavana v skladu z njihovo posebno naravo in prispevkom k socialni koheziji in gospodarski rasti; meni, da bi morali biti taki ukrepi na voljo podjetjem, ki so dobila evropski znak za socialno gospodarstvo, kar zagotavlja spoštovanje meril za uvrstitev med podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva; meni, da bi lahko taki zakonodajni predlogi zlasti olajšali čezmejno sodelovanje in poslovanje podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva z drugimi tovrstnimi podjetji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za sprostitev in privabljanje javnih in zasebnih naložb, potrebnih za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, vključno s spodbujanjem evropskega znaka za socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k javni spletni večjezični evropski platformi za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, na kateri bodo lahko pridobila informacije in izmenjala zamisli o ustanavljanju, možnostih financiranja EU in zahtevah za takšno financiranje, sodelovanju pri javnih naročilih in morebitnih pravnih strukturah; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da je ustrezno, da bi Komisija proučila možnost vzpostavitve instrumenta za financiranje za podporo inovacijam v podjetjih socialnega in solidarnostnega gospodarstva, zlasti kadar podjetje zaradi inovativnega značaja svoje dejavnosti težko pridobi ustrezno financiranje pod običajnimi tržnimi pogoji; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe, da bi podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva lažje pritegnila sredstva, ki jih potrebujejo za nadaljnje delovanje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja nujnost spodbujanja podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva z zadostnimi finančnimi sredstvi, saj je finančna vzdržnost teh podjetij nujna za njihovo preživetje; poudarja, da je treba spodbujati finančno podporo, ki jo zasebni vlagatelji in javni subjekti zagotavljajo podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije, s posebnim poudarkom na financiranju inovacij, in poziva Komisijo, naj okrepi socialno razsežnost sedanjega financiranja Unije v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, kot so Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj ter Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije, da bi spodbudili socialno gospodarstvo in socialno podjetništvo; poziva Komisijo, naj izboljša Program za zaposlovanje in socialne inovacije in njegov podprogram za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo ter v finančnem sektorju poveča ozaveščenost o značilnostih podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva in njihovih gospodarskih in družbenih koristih; meni tudi, da je treba na splošno podpreti drugačne načine financiranja, kot so skladi tveganega kapitala, zagonska finančna sredstva, mikroposojila in množično financiranje, da bi povečali naložbe v sektor na podlagi evropskega znaka za socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k učinkoviti uporabi sredstev Unije in poudarja, da je treba upravičencem olajšati dostop do njih, tudi zato, da bi podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva podpirali in spodbujali pri izpolnjevanju njihovega glavnega cilja, in sicer ustvarjanja socialnega učinka in ne čim večjega dobička, kar nazadnje zagotavlja donosnost naložbe za družbo dolgoročno. poziva Komisijo, naj pri naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 prouči regulativni okvir za socialne investicijske sklade, da se podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva olajša dostop do finančnega trga; v zvezi s tem poziva k učinkoviti evropski kampanji za zmanjšanje birokracije in spodbujanje evropskega znaka za socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | v zvezi s tem ugotavlja, da se socialno gospodarstvo še vedno sooča s težavami pri dostopu do javnih naročil, med drugim zaradi ovir, povezanih z njihovo velikostjo in finančno sposobnostjo; ponovno poudarja, da morajo države članice učinkovito izvajati reformni sveženj o javnih naročilih, da se zagotovi večja udeležba teh podjetij pri postopkih za oddajo javnega naročila, in sicer z boljšim obveščanjem o pravilih javnega naročanja, merilih in informacijah o razpisih in izboljšanjem dostopa do naročil za ta podjetja, vključno z uporabo socialnih klavzul in meril, poenostavitvijo postopkov in pripravo razpisov na način, ki omogoča njihovo dostopnost za manjše izvajalce dejavnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava pomembnost zagotavljanja finančne podpore podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj upošteva posebnosti podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri prejemu državne pomoči; predlaga, naj se olajša dostop do financiranja po zgledu kategorij iz Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (14); |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da je zagotavljanje izobraževalnih storitev in storitev usposabljanja za posameznike, ki jih zaposlujejo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, zlasti za spodbujanje podjetniškega znanja in osnovnega ekonomskega znanja o vodenju podjetja ter zagotavljanje strokovne podpore in racionalizacijo uprave, ključnega pomena za večjo rast tega sektorja; poziva države članice, naj uvedejo politike, s katerimi bodo zagotovile ugodno davčno obravnavo podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj zberejo kvantitativne in kvalitativne podatke ter izvedejo analize o podjetjih socialnega in solidarnostnega gospodarstva in njihovem prispevku k javni politiki v državah in med njimi, ob upoštevanju posebnosti teh podjetij in uporabi ustreznih in primerih meril, da bi izboljšale oblikovanje politik in strategij ter oblikovale instrumente za podporo razvoju teh podjetij; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prosi Komisijo, naj na podlagi člena 50 Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog zakonodajnega akta o izdelavi evropskega znaka za socialno gospodarstvo za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, pri čemer naj upošteva priporočila iz priloge; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi morale Unija in države članice kriti finančne posledice tega predloga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in spremljajoča priporočila posreduje Komisiji in Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0062.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0429.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0320.

(4)  Dok. 13766/15 SOC 643 EMPL 423.

(5)  Uredba (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih za socialno podjetništvo (UL L 115, 25.4.2013, str. 18).

(6)  Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

(7)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (UL L 207, 18.8.2003, str. 1).

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0094.

(10)  http://ec.europa.eu/growth/content/social-enterprises-and-social-economy-going-forward-0_sl

(11)  Uredba (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih za socialno podjetništvo (UL L 115, 25.4.2013, str. 18).

(12)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy_sl

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sl&pubId=7523, str. 47.

(14)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priporočilo 1 (oblikovanje evropskega znaka za socialno gospodarstvo in podjetja, ki izpolnjujejo pogoje)

Evropski parlament meni, da bi moral biti zakonodajni akt, ki naj bi ga sprejeli, namenjen izdelavi evropskega znaka za socialno gospodarstvo, ki bo neobvezen za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ne glede na pravno obliko, ki jo izberejo v skladu z nacionalno zakonodajo.

Evropski parlament meni, da bi se moral evropski znak za socialno gospodarstvo podeliti samo podjetjem, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

| (a) | organizacija bi morala biti zasebni subjekt, ustanovljen v kateri koli obliki, ki je na voljo v državah članicah in pravu EU, ter neodvisna od državnih in javnih organov; |
| --- | --- |

(a)

organizacija bi morala biti zasebni subjekt, ustanovljen v kateri koli obliki, ki je na voljo v državah članicah in pravu EU, ter neodvisna od državnih in javnih organov;

| (b) | njen namen mora biti osredotočen na splošni interes in/ali družbeno koristen; |
| --- | --- |

(b)

njen namen mora biti osredotočen na splošni interes in/ali družbeno koristen;

| (c) | v glavnem bi morala izvajati socialno koristno in solidarnostno dejavnost, tj. s svojimi dejavnostmi bi morala biti usmerjena v zagotavljanje podpore ranljivim skupinam, boj proti socialni izključenosti, neenakosti in kršitvam temeljnih pravic, tudi na mednarodni ravni, ali v pomoč pri varstvu okolja, biotske raznovrstnosti, podnebja in naravnih virov; |
| --- | --- |

(c)

v glavnem bi morala izvajati socialno koristno in solidarnostno dejavnost, tj. s svojimi dejavnostmi bi morala biti usmerjena v zagotavljanje podpore ranljivim skupinam, boj proti socialni izključenosti, neenakosti in kršitvam temeljnih pravic, tudi na mednarodni ravni, ali v pomoč pri varstvu okolja, biotske raznovrstnosti, podnebja in naravnih virov;

| (d) | zanje bi morala veljati vsaj delna omejitev razdeljevanja dobička ter posebna pravila o razporeditvi dobička in sredstev v vsem obdobju delovanja, vključno s prenehanjem; v vsakem primeru bi bilo treba večino dobička, ki ga ustvari podjetje, ponovno vložiti ali drugače uporabiti za doseganje njegovega socialnega namena; |
| --- | --- |

(d)

zanje bi morala veljati vsaj delna omejitev razdeljevanja dobička ter posebna pravila o razporeditvi dobička in sredstev v vsem obdobju delovanja, vključno s prenehanjem; v vsakem primeru bi bilo treba večino dobička, ki ga ustvari podjetje, ponovno vložiti ali drugače uporabiti za doseganje njegovega socialnega namena;

| (e) | upravljati bi ga bilo treba v skladu z modeli demokratičnega upravljanja, ki bi vključevali zaposlene, stranke in deležnike, na katere vplivajo njegove dejavnosti; pooblastilo članov za odločanje in teža njihovega glasu ne bi smela temeljiti na njihovem morebitnem kapitalskem deležu. |
| --- | --- |

(e)

upravljati bi ga bilo treba v skladu z modeli demokratičnega upravljanja, ki bi vključevali zaposlene, stranke in deležnike, na katere vplivajo njegove dejavnosti; pooblastilo članov za odločanje in teža njihovega glasu ne bi smela temeljiti na njihovem morebitnem kapitalskem deležu.

Evropski parlament meni, da običajnim podjetjem nič ne preprečuje, da bi pridobila evropski znak za socialno gospodarstvo, če izpolnijo zgoraj navedene zahteve, zlasti v zvezi z namenom, razdeljevanjem dobička, upravljanjem in odločanjem.

Priporočilo 2 (mehanizmi za certificiranje, nadzor in spremljanje evropskega znaka za socialno gospodarstvo)

Z zakonodajnim aktom bi bilo treba vzpostaviti mehanizem potrjevanja ter nadzora in spremljanja pravno opredeljenega znaka ob sodelovanju držav članic in predstavnikov socialnega gospodarstva. tak mehanizem je bistvenega pomena za zaščito pravno opredeljenega znaka podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva ter za ohranitev njegove notranje vrednosti. Evropski parlament meni, da bi lahko pri tem nadzoru sodelovale organizacije, ki predstavljajo sektor socialnega podjetništva.

Kazni za kršitev ustreznik pravil bi lahko segale od opomina do odvzema znaka.

Priporočilo 3 (priznavanje evropskega znaka za socialno gospodarstvo)

Evropski znak za socialno gospodarstvo bi moral veljati v vseh državah članicah. Podjetje z znakom bi moralo biti v vseh državah članicah priznano kot podjetje socialnega in solidarnostnega gospodarstva. Znak bi moral vsem podjetjem, ki jim je bil podeljen, omogočiti, da izvajajo svojo glavno dejavnost v drugih državah članicah v skladu z istimi zahtevami kot domača podjetja z znakom. Imeti bi morala iste ugodnosti, pravice in obveznosti kot podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ustanovljena na podlagi prava države članice, v kateri delujejo.

Priporočilo 4 (obveznosti poročanja)

Z zakonodajnim aktom bi bilo treba od podjetij socialnega in solidarnostnega gospodarstva, ki so pripravljena zadržati znak, zahtevati, naj redno izdajajo socialna poročila o svojih dejavnostih, rezultatih, sodelovanju deležnikov, razporeditvi dobička, plačah, subvencijah in drugih prejetih koristi. V zvezi s tem bi bilo treba pooblastiti Komisijo za pripravo vzorca, s katerim bi podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva pri tem pomagala.

Priporočilo 5 (smernice glede dobrih praks)

Z zakonodajnim aktom bi morali Komisijo pooblastiti tudi za pripravo smernic o dobrih praksah za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva v Evropi. Tovrstne dobre prakse bi morale vključevati zlasti naslednje:

| (a) | modele učinkovitega demokratičnega upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

modele učinkovitega demokratičnega upravljanja;

| (b) | posvetovalne postopke za določitev učinkovite poslovne strategije; |
| --- | --- |

(b)

posvetovalne postopke za določitev učinkovite poslovne strategije;

| (c) | prilagoditev socialnim potrebam in trgu dela, zlasti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

prilagoditev socialnim potrebam in trgu dela, zlasti na lokalni ravni;

| (d) | plačno politiko, poklicno usposabljanje, zdravje in varnost pri delu ter kakovost zaposlitve; |
| --- | --- |

(d)

plačno politiko, poklicno usposabljanje, zdravje in varnost pri delu ter kakovost zaposlitve;

| (e) | odnose z uporabniki in strankami ter odzivanje na socialne potrebe, ki jih trg ali država ne pokrivata; |
| --- | --- |

(e)

odnose z uporabniki in strankami ter odzivanje na socialne potrebe, ki jih trg ali država ne pokrivata;

| (f) | stanje v podjetju v zvezi z raznolikostjo, nediskriminacijo in enakimi možnostmi za člane in članice, tudi na odgovornih in vodstvenih položajih. |
| --- | --- |

(f)

stanje v podjetju v zvezi z raznolikostjo, nediskriminacijo in enakimi možnostmi za člane in članice, tudi na odgovornih in vodstvenih položajih.

Priporočilo 6 (seznam pravnih oblik)

Zakonodajni akt bi moral vsebovati seznam pravnih oblik podjetij, ki izpolnjujejo pogoje za evropski znak za socialno gospodarstvo v državah članicah. Seznam bi bilo treba redno pregledovati. Da bi zagotovili preglednost in učinkovito sodelovanje med državami članicami, bi bilo treba ta seznam objaviti na spletni strani Evropske komisije.

Priporočilo 7 (pregled in morebitna sprememba veljavne zakonodaje)

Komisijo pozivamo, naj pregleda veljavne pravne akte in po potrebi vloži zakonodajne predloge za vzpostavitev bolj usklajenega in celovitega pravnega okvira v podporo podjetjem socialnega in solidarnostnega gospodarstva.

Priporočilo 8 (o okolju za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva in sodelovanju med državami članicami)

Komisija bi morala zagotoviti, da njene politike odražajo zavezo k ustvarjanju ugodnega okolja za podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva. Komisija naj upošteva, da imajo podjetja socialnega in solidarnostnega gospodarstva velik vpliv v lokalnem in regionalnem okolju, kar jim daje prednost, saj se bolj zavedajo tamkajšnjih posebnih potreb in lahko ponudijo temu ustrezne proizvode in storitve, med katerimi večina temelji na lokalni skupnosti, ter izboljšajo socialno in teritorialno kohezijo; Komisija je pozvana, da sprejme ukrepe za spodbujanje sodelovanja med podjetji socialnega in solidarnostnega gospodarstva prek nacionalnih in sektorskih meja ter s tem spodbuja izmenjavo znanja in praks na način, ki podpira razvoj teh podjetij.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Sreda, 4. julij 2018

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/158

---

P8_TA(2018)0294

Pogajanja o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede pogajanj o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (2017/2056(INI))

(2020/C 118/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 8 ter naslova V, zlasti členov 21, 22 in 36, Pogodbe o Evropski uniji, pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 8 ter naslova V, zlasti členov 21, 22 in 36, Pogodbe o Evropski uniji, pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju pogajanj med Evropsko unijo in Azerbajdžanom o novem celovitem sporazumu, ki naj bi nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžanom na drugi strani iz leta 1999, ki so se začela 7. februarja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj med Evropsko unijo in Azerbajdžanom o novem celovitem sporazumu, ki naj bi nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžanom na drugi strani iz leta 1999, ki so se začela 7. februarja 2017 (1),

| — | ob upoštevanju pogajalskih smernic za ta sporazum, ki jih je sprejel Svet 7. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskih smernic za ta sporazum, ki jih je sprejel Svet 7. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju med EU in Azerbajdžanom o strateškem partnerstvu na področju energije z dne 7. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med EU in Azerbajdžanom o strateškem partnerstvu na področju energije z dne 7. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju glavnih rezultatov 15. srečanja Sveta za sodelovanje med EU in Azerbajdžanom, ki je bilo 9. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glavnih rezultatov 15. srečanja Sveta za sodelovanje med EU in Azerbajdžanom, ki je bilo 9. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. decembra 2017 o odnosih med EU in Azerbajdžanom v okviru spremenjene evropske sosedske politike (SWD(2017)0485), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. decembra 2017 o odnosih med EU in Azerbajdžanom v okviru spremenjene evropske sosedske politike (SWD(2017)0485),

| — | ob upoštevanju sporočila, ki ga je predsedstvo parlamentarne skupščine Euronest poslalo voditeljem držav ali vlad 30. oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila, ki ga je predsedstvo parlamentarne skupščine Euronest poslalo voditeljem držav ali vlad 30. oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) o vzhodnem partnerstvu med pripravami na vrhunsko srečanje novembra 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) o vzhodnem partnerstvu med pripravami na vrhunsko srečanje novembra 2017 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (3),

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, vključno z izjavo z dne 24. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, vključno z izjavo z dne 24. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju publikacije Komisije in ESZD iz junija 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije in zlasti ključni načel iz tega besedila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Komisije in ESZD iz junija 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije in zlasti ključni načel iz tega besedila,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o primeru azerbajdžanskega novinarja Afgana Mukhtarlija (4) in drugih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti tistih, ki zadevajo stanje človekovih pravic in pravno državo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o primeru azerbajdžanskega novinarja Afgana Mukhtarlija (4) in drugih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti tistih, ki zadevajo stanje človekovih pravic in pravno državo,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko/za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja o obsodbi novinarja Afgana Mukhtarlija v Azerbajdžanu z dne 14. januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko/za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja o obsodbi novinarja Afgana Mukhtarlija v Azerbajdžanu z dne 14. januarja 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 11. oktobra 2017 parlamentarne skupščine Sveta Evrope o delovanju demokratičnih institucij v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 11. oktobra 2017 parlamentarne skupščine Sveta Evrope o delovanju demokratičnih institucij v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju uvedbe postopka za ugotavljanje kršitev s strani Odbora ministrov Sveta Evrope dne 5. decembra 2017, ker azerbajdžanski organi vztrajno zavračajo izvršitev sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Ilgar Mamadov proti Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uvedbe postopka za ugotavljanje kršitev s strani Odbora ministrov Sveta Evrope dne 5. decembra 2017, ker azerbajdžanski organi vztrajno zavračajo izvršitev sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Ilgar Mamadov proti Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju poročila za presojo potreb, ki ga je pripravila misija Urada za demokratične institucije in človekove pravic (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), z dne 2. marca 2018 o predčasnih predsedniških volitvah v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila za presojo potreb, ki ga je pripravila misija Urada za demokratične institucije in človekove pravic (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), z dne 2. marca 2018 o predčasnih predsedniških volitvah v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju členov 108(4) in 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 108(4) in 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in stališča Odbora za mednarodno trgovino v obliki predlogov sprememb (A8-0185/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in stališča Odbora za mednarodno trgovino v obliki predlogov sprememb (A8-0185/2018),

| A. | ker vzhodno partnerstvo temelji na skupni zavezi Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije, Ukrajine in Evropske unije glede vzpostavitve tesnejših povezav ter spoštovanja mednarodnega prava in temeljnih vrednot, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker bi moral novi sporazum med EU in Azerbajdžanom v ospredje postaviti interese Unije v regiji ter spodbujati njene vrednote; |
| --- | --- |

A.

ker vzhodno partnerstvo temelji na skupni zavezi Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije, Ukrajine in Evropske unije glede vzpostavitve tesnejših povezav ter spoštovanja mednarodnega prava in temeljnih vrednot, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker bi moral novi sporazum med EU in Azerbajdžanom v ospredje postaviti interese Unije v regiji ter spodbujati njene vrednote;

| B. | ker Parlament podpira vzpostavljanje tesnejših povezav z vsemi članicami vzhodnega partnerstva, če spoštujejo te temeljne vrednote; ker bi morala biti v okviru politike vzhodnega partnerstva uporaba privlačnega dolgoročnega modela „vzhodnega partnerstva+“, ki ga je predlagal Parlament v svoji resoluciji z dne 15. novembra 2017 o vzhodnem partnerstvu in ki bi lahko sčasoma vodil v pridružitev k carinski, energetski in digitalni uniji ter schengenskemu območju, omogočena tudi državam, ki niso sklenile pridružitvenega sporazuma z EU, kot je Azerbajdžan, in sicer, ko bodo pripravljene na takšne okrepljene zaveze in bodo dosegle znaten napredek pri izvajanju skupno dogovorjenih reform; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament podpira vzpostavljanje tesnejših povezav z vsemi članicami vzhodnega partnerstva, če spoštujejo te temeljne vrednote; ker bi morala biti v okviru politike vzhodnega partnerstva uporaba privlačnega dolgoročnega modela „vzhodnega partnerstva+“, ki ga je predlagal Parlament v svoji resoluciji z dne 15. novembra 2017 o vzhodnem partnerstvu in ki bi lahko sčasoma vodil v pridružitev k carinski, energetski in digitalni uniji ter schengenskemu območju, omogočena tudi državam, ki niso sklenile pridružitvenega sporazuma z EU, kot je Azerbajdžan, in sicer, ko bodo pripravljene na takšne okrepljene zaveze in bodo dosegle znaten napredek pri izvajanju skupno dogovorjenih reform;

| C. | ker odnose med EU in Azerbajdžanom od trenutno ureja sporazum o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1999; ker je EU največja trgovinska partnerica Azerbajdžana, tako pri uvozu kot izvozu, in predstavlja 48,6 % skupne trgovine Azerbajdžana ter je tudi največji vir tujih neposrednih naložb; ker je Azerbajdžan strateški energetski partner EU, ki omogoča diverzifikacijo virov energije EU; ker je gospodarstvo Azerbajdžana zelo odvisno od sektorja nafte in plina, ki predstavlja približno 90 % izvoza države, in je zato je ranljivo v odnosu do zunanjih pretresov in nihanj svetovnih cen nafte; ker Azerbajdžan še ni član STO, zaradi česar se za to državo uporabljajo znatne tarifne in netarifne ovire, ki omejujejo njene trgovinske in poslovne odnose z EU; |
| --- | --- |

C.

ker odnose med EU in Azerbajdžanom od trenutno ureja sporazum o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1999; ker je EU največja trgovinska partnerica Azerbajdžana, tako pri uvozu kot izvozu, in predstavlja 48,6 % skupne trgovine Azerbajdžana ter je tudi največji vir tujih neposrednih naložb; ker je Azerbajdžan strateški energetski partner EU, ki omogoča diverzifikacijo virov energije EU; ker je gospodarstvo Azerbajdžana zelo odvisno od sektorja nafte in plina, ki predstavlja približno 90 % izvoza države, in je zato je ranljivo v odnosu do zunanjih pretresov in nihanj svetovnih cen nafte; ker Azerbajdžan še ni član STO, zaradi česar se za to državo uporabljajo znatne tarifne in netarifne ovire, ki omejujejo njene trgovinske in poslovne odnose z EU;

| D. | ker sta EU in Azerbajdžan v skupni izjavi z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017 poudarila, da bo EU še naprej na različne načine z vsako od partnerskih držav, vključno z Armenijo, Azerbajdžanom in Belorusijo, skupno razpravljala o privlačnih in realnih možnostih za krepitev skupne trgovine in spodbujanje naložb, v čemer se bodo odražali skupni interesi, reformirane naložbene politike v zvezi z zaščito naložb ter mednarodna trgovinska pravila in s trgovino povezani mednarodni standardi, tudi na področju intelektualne lastnine, ter z namenom prispevanja k modernizaciji in diverzifikaciji gospodarstev; |
| --- | --- |

D.

ker sta EU in Azerbajdžan v skupni izjavi z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017 poudarila, da bo EU še naprej na različne načine z vsako od partnerskih držav, vključno z Armenijo, Azerbajdžanom in Belorusijo, skupno razpravljala o privlačnih in realnih možnostih za krepitev skupne trgovine in spodbujanje naložb, v čemer se bodo odražali skupni interesi, reformirane naložbene politike v zvezi z zaščito naložb ter mednarodna trgovinska pravila in s trgovino povezani mednarodni standardi, tudi na področju intelektualne lastnine, ter z namenom prispevanja k modernizaciji in diverzifikaciji gospodarstev;

| E. | ker se pričakuje, da bo novi sporazum pozitivno vplival na Azerbajdžan, kar zadeva spodbujanje demokratičnih standardov, rast in gospodarski razvoj; ker so take možnosti še zlasti pomembne za mlade v Azerbajdžanu, in sicer z vidika oblikovanja nove generacije izobraženih Azerbajdžancev, ki bodo spoštovali naše temeljne vrednote in si prizadevali za modernizacijo države; ker je popolnoma delujoča civilna družba bistven pogoj za zagotavljanje gospodarske diverzifikacije; |
| --- | --- |

E.

ker se pričakuje, da bo novi sporazum pozitivno vplival na Azerbajdžan, kar zadeva spodbujanje demokratičnih standardov, rast in gospodarski razvoj; ker so take možnosti še zlasti pomembne za mlade v Azerbajdžanu, in sicer z vidika oblikovanja nove generacije izobraženih Azerbajdžancev, ki bodo spoštovali naše temeljne vrednote in si prizadevali za modernizacijo države; ker je popolnoma delujoča civilna družba bistven pogoj za zagotavljanje gospodarske diverzifikacije;

| 1. | priporoči Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko:


  Splošna načela, temeljne vrednote in zavezanost reševanju sporov








  (a) | naj zagotovijo, da bo vzpostavljanje tesnejših povezav med EU in Azerbajdžanom pogojeno s tem, da država uveljavlja in spoštuje temeljne vrednote in načela demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja in združevanja, pravicami manjšin in enakostjo spolov, kar je v interesu obeh strani in zlasti njunih državljanov; |
| --- | --- | --- |

1.

Splošna načela, temeljne vrednote in zavezanost reševanju sporov

(a)

naj zagotovijo, da bo vzpostavljanje tesnejših povezav med EU in Azerbajdžanom pogojeno s tem, da država uveljavlja in spoštuje temeljne vrednote in načela demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja in združevanja, pravicami manjšin in enakostjo spolov, kar je v interesu obeh strani in zlasti njunih državljanov;

| (b) | naj spomnijo azerbajdžanske oblasti na stališče Parlamenta, izraženo v njegovi resoluciji z dne 15. novembra 2017 o vzhodnem partnerstvu, v kateri je državo pozval, naj spoštuje svoje mednarodne zaveze, in nedvoumno izrazil, da ne bo ratificiran noben celovit sporazum z Azerbajdžanom, če ta ne bo spoštoval temeljnih vrednot in pravic EU, zlasti kar zadeva neizvajanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice ter nadlegovanje, ustrahovanje in preganjanje zagovornikov človekovih pravic, nevladnih organizacij, pripadnikov opozicije, novinarjev in ekoloških aktivistov; naj zagotovijo, da bodo vsi politični zaporniki in zaporniki vesti v Azerbajdžanu izpuščeni pred vsakršnim novim sporazumom med EU in Azerbajdžanom, kot so že napovedale oblasti v tej državi; naj zagotovijo, da bo v novi sporazum vključen namenski mehanizem zadržanja z jasnimi določbami o spoštovanju pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

(b)

naj spomnijo azerbajdžanske oblasti na stališče Parlamenta, izraženo v njegovi resoluciji z dne 15. novembra 2017 o vzhodnem partnerstvu, v kateri je državo pozval, naj spoštuje svoje mednarodne zaveze, in nedvoumno izrazil, da ne bo ratificiran noben celovit sporazum z Azerbajdžanom, če ta ne bo spoštoval temeljnih vrednot in pravic EU, zlasti kar zadeva neizvajanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice ter nadlegovanje, ustrahovanje in preganjanje zagovornikov človekovih pravic, nevladnih organizacij, pripadnikov opozicije, novinarjev in ekoloških aktivistov; naj zagotovijo, da bodo vsi politični zaporniki in zaporniki vesti v Azerbajdžanu izpuščeni pred vsakršnim novim sporazumom med EU in Azerbajdžanom, kot so že napovedale oblasti v tej državi; naj zagotovijo, da bo v novi sporazum vključen namenski mehanizem zadržanja z jasnimi določbami o spoštovanju pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| (c) | naj azerbajdžanske organe spomnijo na stališče Parlamenta, izraženo v istem priporočilu, da je treba ratifikacijo novih sporazumov med EU in vsako od strani v sporu v Gorskem Karabahu pogojiti s pomembnimi zavezami in znatnim napredkom za mirno rešitev spora, na primer z ohranjanjem premirja in podpiranjem izvajanja osnovnih načel OVSE iz leta 2009 ter prizadevanj sopredsednikov skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE; naj ponovno poudarijo, da je treba v vsak pogajalski proces vključiti tako armensko kot azerbajdžansko civilno družbo; |
| --- | --- |

(c)

naj azerbajdžanske organe spomnijo na stališče Parlamenta, izraženo v istem priporočilu, da je treba ratifikacijo novih sporazumov med EU in vsako od strani v sporu v Gorskem Karabahu pogojiti s pomembnimi zavezami in znatnim napredkom za mirno rešitev spora, na primer z ohranjanjem premirja in podpiranjem izvajanja osnovnih načel OVSE iz leta 2009 ter prizadevanj sopredsednikov skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE; naj ponovno poudarijo, da je treba v vsak pogajalski proces vključiti tako armensko kot azerbajdžansko civilno družbo;

| (d) | naj zagotovijo, da bo prihodnji sporazum z Azerbajdžanom ambiciozen, celovit in usmerjen v prihodnost ter skladen prizadevanji te države in EU, in sicer na podlagi skupnih vrednot in interesov, in da bo usklajen s cilji agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in prinesel oprijemljive in konkretne koristi obema stranema, ne le za velika podjetja, ampak tudi – z upoštevanjem posebnih značilnosti MSP – za državljane EU in Azerbajdžana; |
| --- | --- |

(d)

naj zagotovijo, da bo prihodnji sporazum z Azerbajdžanom ambiciozen, celovit in usmerjen v prihodnost ter skladen prizadevanji te države in EU, in sicer na podlagi skupnih vrednot in interesov, in da bo usklajen s cilji agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in prinesel oprijemljive in konkretne koristi obema stranema, ne le za velika podjetja, ampak tudi – z upoštevanjem posebnih značilnosti MSP – za državljane EU in Azerbajdžana;

| (e) | naj zagotovijo hiter in enakomeren napredek pogajanj s ciljem, da bi bil novi sporazum podpisan pred naslednjim vrhom vzhodnega partnerstva leta 2019, če bodo navedeni pogoji izpolnjeni; |
| --- | --- |

(e)

naj zagotovijo hiter in enakomeren napredek pogajanj s ciljem, da bi bil novi sporazum podpisan pred naslednjim vrhom vzhodnega partnerstva leta 2019, če bodo navedeni pogoji izpolnjeni;

| (f) | naj aktivno in jasno sporočajo, kakšni so cilji in pogoji novega sporazuma ter pogajalski proces, ki je v teku, da bi se v Azerbajdžanu in EU izboljšala preglednost in ozaveščenost javnosti o pričakovanih priložnostih in prednostih, ki jih bo prinesla sklenitev sporazuma, ter se na ta način zoperstavijo kampanjam dezinformiranja; |
| --- | --- |

(f)

naj aktivno in jasno sporočajo, kakšni so cilji in pogoji novega sporazuma ter pogajalski proces, ki je v teku, da bi se v Azerbajdžanu in EU izboljšala preglednost in ozaveščenost javnosti o pričakovanih priložnostih in prednostih, ki jih bo prinesla sklenitev sporazuma, ter se na ta način zoperstavijo kampanjam dezinformiranja;

Politični dialog in regionalno sodelovanje

| (g) | naj zagotovijo reden in poglobljen politični dialog, da bi spodbudili odločne reforme, usmerjene v krepitev institucij in delitve oblasti med njimi, da bi zagotovili večjo demokratičnosti in neodvisnost institucij, uveljavili človekove pravice in svobodo medijev ter razvili regulativno okolje, v katerem lahko civilna družba deluje brez nepotrebnega vmešavanja, tudi v procesu reform; |
| --- | --- |

(g)

naj zagotovijo reden in poglobljen politični dialog, da bi spodbudili odločne reforme, usmerjene v krepitev institucij in delitve oblasti med njimi, da bi zagotovili večjo demokratičnosti in neodvisnost institucij, uveljavili človekove pravice in svobodo medijev ter razvili regulativno okolje, v katerem lahko civilna družba deluje brez nepotrebnega vmešavanja, tudi v procesu reform;

| (h) | naj vzpostavijo posebne ukrepe, namenjene izvajanju priporočil OVSE/ODIHR in Beneške komisije Sveta Evrope, da bi zagotovili napredek v smeri vključujočih, konkurenčnih in preglednih volitev in referendumov ter državljanom Azerbajdžana omogočili svobodno in pošteno izražanje mnenj in želja; |
| --- | --- |

(h)

naj vzpostavijo posebne ukrepe, namenjene izvajanju priporočil OVSE/ODIHR in Beneške komisije Sveta Evrope, da bi zagotovili napredek v smeri vključujočih, konkurenčnih in preglednih volitev in referendumov ter državljanom Azerbajdžana omogočili svobodno in pošteno izražanje mnenj in želja;

| (i) | naj v celoti podprejo predhodne ugotovitve misije za opazovanje volitev OVSE in Sveta Evrope, kar zadeva predčasne predsedniške volitve 11. aprila 2018, v katerih navaja, da je „primanjkovalo prave konkurence“ zaradi „omejevalnega političnega okolja“, „pravnega okvira, ki omejuje temeljne pravice in svoboščine“, „pomanjkanja pluralizma, tudi v medijih“, „razširjenega neupoštevanja obveznih postopkov, nepreglednosti in številnih hudih nepravilnosti, kot so polnjenja volilnih skrinjic z glasovnicami“; |
| --- | --- |

(i)

naj v celoti podprejo predhodne ugotovitve misije za opazovanje volitev OVSE in Sveta Evrope, kar zadeva predčasne predsedniške volitve 11. aprila 2018, v katerih navaja, da je „primanjkovalo prave konkurence“ zaradi „omejevalnega političnega okolja“, „pravnega okvira, ki omejuje temeljne pravice in svoboščine“, „pomanjkanja pluralizma, tudi v medijih“, „razširjenega neupoštevanja obveznih postopkov, nepreglednosti in številnih hudih nepravilnosti, kot so polnjenja volilnih skrinjic z glasovnicami“;

| (j) | naj si prizadevajo za določbe za krepitev sodelovanja pri spodbujanju miru in mednarodne pravičnosti ter zlasti vztrajajo, da Azerbajdžan izpolni svoje mednarodne obveznosti, tudi kot član Sveta Evrope, in da izvršuje sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; pozovejo Azerbajdžan, naj podpiše in ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; naj si tudi prizadevajo za ukrepe za tesno sodelovanje pri preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje ter boju proti nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem; |
| --- | --- |

(j)

naj si prizadevajo za določbe za krepitev sodelovanja pri spodbujanju miru in mednarodne pravičnosti ter zlasti vztrajajo, da Azerbajdžan izpolni svoje mednarodne obveznosti, tudi kot član Sveta Evrope, in da izvršuje sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; pozovejo Azerbajdžan, naj podpiše in ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; naj si tudi prizadevajo za ukrepe za tesno sodelovanje pri preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje ter boju proti nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem;

| (k) | naj zagotovijo tesnejše sodelovanje pri zunanjih, obrambnih in varnostnih zadevah, da bi zagotovili čim večje zbliževanje, zlasti kar zadeva odzivanje na globalne grožnje in izzive, vključno s terorizmom, preprečevanjem sporov, kriznim upravljanjem in regionalnim sodelovanjem, hkrati pa upoštevajo raznovrstno zunanjo politiko Azerbajdžana; naj podpirajo podpis okvirnega sporazuma o sodelovanju med EU in Azerbajdžanom, da se zagotovi pravna in politična podlaga za sodelovanje pri misijah in operacijah skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); |
| --- | --- |

(k)

naj zagotovijo tesnejše sodelovanje pri zunanjih, obrambnih in varnostnih zadevah, da bi zagotovili čim večje zbliževanje, zlasti kar zadeva odzivanje na globalne grožnje in izzive, vključno s terorizmom, preprečevanjem sporov, kriznim upravljanjem in regionalnim sodelovanjem, hkrati pa upoštevajo raznovrstno zunanjo politiko Azerbajdžana; naj podpirajo podpis okvirnega sporazuma o sodelovanju med EU in Azerbajdžanom, da se zagotovi pravna in politična podlaga za sodelovanje pri misijah in operacijah skupne varnostne in obrambne politike (SVOP);

| (l) | naj zagotovijo, da bosta imela prednost dialog med Azerbajdžanom in Armenijo ter okrepljeno sodelovanje EU pri mirnem reševanju spora v Gorskem Karabahu, skladno z osnovnimi načeli OVSE iz leta 2009 in zlasti s podporo sopredsednikov skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE, pri čemer naj spodbujajo vse pobude, ki bodo prispevale k vzpostavitvi miru, kot so upoštevanje premirja na vseh straneh, dialog na vseh ravneh, vključno s pogovori na visoki ravni, preprečevanje sovražnega govora, ukrepi za pristno krepitev zaupanja, znatno povečanje števila mednarodnih opazovalcev OVSE ter poglobljene izmenjave med armensko in azerbajdžansko civilno družbo, tudi med verskimi in kulturnimi osebnostmi, da se armenska in azerbajdžanska družba pripravita na miroljubno sožitje; naj izrazijo močno zaskrbljenost zaradi kopičenja vojaških sil in nesorazmernih odhodkov za obrambo v regiji; |
| --- | --- |

(l)

naj zagotovijo, da bosta imela prednost dialog med Azerbajdžanom in Armenijo ter okrepljeno sodelovanje EU pri mirnem reševanju spora v Gorskem Karabahu, skladno z osnovnimi načeli OVSE iz leta 2009 in zlasti s podporo sopredsednikov skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE, pri čemer naj spodbujajo vse pobude, ki bodo prispevale k vzpostavitvi miru, kot so upoštevanje premirja na vseh straneh, dialog na vseh ravneh, vključno s pogovori na visoki ravni, preprečevanje sovražnega govora, ukrepi za pristno krepitev zaupanja, znatno povečanje števila mednarodnih opazovalcev OVSE ter poglobljene izmenjave med armensko in azerbajdžansko civilno družbo, tudi med verskimi in kulturnimi osebnostmi, da se armenska in azerbajdžanska družba pripravita na miroljubno sožitje; naj izrazijo močno zaskrbljenost zaradi kopičenja vojaških sil in nesorazmernih odhodkov za obrambo v regiji;

| (m) | naj uvedejo posebne določbe, ki bodo podprle pomembna prizadevanja organov, da bi pomagali velikemu številu beguncev in notranje razseljenim osebam, v podporo pa bodo tudi civilistom, ki živijo na območjih sporov znotraj mednarodno priznanih meja Azerbajdžana; naj vztrajajo, da se spoštujejo pravice vseh oseb, ki stalno ali začasno živijo znotraj meja Azerbajdžana; naj zlasti prispevajo k uveljavljanju njihove pravice, da se vrnejo na svoje domove in k svojemu premoženju ter da jim vse strani v konfliktu dodelijo odškodnine v skladu s sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

(m)

naj uvedejo posebne določbe, ki bodo podprle pomembna prizadevanja organov, da bi pomagali velikemu številu beguncev in notranje razseljenim osebam, v podporo pa bodo tudi civilistom, ki živijo na območjih sporov znotraj mednarodno priznanih meja Azerbajdžana; naj vztrajajo, da se spoštujejo pravice vseh oseb, ki stalno ali začasno živijo znotraj meja Azerbajdžana; naj zlasti prispevajo k uveljavljanju njihove pravice, da se vrnejo na svoje domove in k svojemu premoženju ter da jim vse strani v konfliktu dodelijo odškodnine v skladu s sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice;

Pravna država, spoštovanje človekovih pravic in temeljne svoboščine

| (n) | naj zagotovijo podporo za reformo pravosodja, s katero se bosta zagotovili nepristranskost in neodvisnost pravosodja od izvršilne veje ter okrepila pravna država; naj zlasti zagotovijo neodvisnost pravnih strokovnjakov, tako da onemogočijo neupravičeno vmešavanje v delo odvetnikov, naj omogočijo neodvisnim odvetnikom, da zastopajo stranke v skladu z notarskim pooblastilom za zastopanje, in naj odpravijo arbitrarne pristojnosti azerbajdžanske odvetniške zbornice, da izključi odvetnike in zavrne sprejem novih članov; |
| --- | --- |

(n)

naj zagotovijo podporo za reformo pravosodja, s katero se bosta zagotovili nepristranskost in neodvisnost pravosodja od izvršilne veje ter okrepila pravna država; naj zlasti zagotovijo neodvisnost pravnih strokovnjakov, tako da onemogočijo neupravičeno vmešavanje v delo odvetnikov, naj omogočijo neodvisnim odvetnikom, da zastopajo stranke v skladu z notarskim pooblastilom za zastopanje, in naj odpravijo arbitrarne pristojnosti azerbajdžanske odvetniške zbornice, da izključi odvetnike in zavrne sprejem novih članov;

| (o) | naj tudi zagotovijo podporo za razvoj trdnega okvira za varstvo človekovih pravic, temeljnih svoboščin in enakosti spolov; naj poudarjajo pomen zastopanosti žensk na vseh ravneh vlade, vključno z njihovim enakopravnim, celovitim in dejavnim sodelovanjem pri preprečevanju in reševanju sporov, ter naj Azerbajdžan pozovejo k podpisu Istanbulske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; |
| --- | --- |

(o)

naj tudi zagotovijo podporo za razvoj trdnega okvira za varstvo človekovih pravic, temeljnih svoboščin in enakosti spolov; naj poudarjajo pomen zastopanosti žensk na vseh ravneh vlade, vključno z njihovim enakopravnim, celovitim in dejavnim sodelovanjem pri preprečevanju in reševanju sporov, ter naj Azerbajdžan pozovejo k podpisu Istanbulske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima;

| (p) | naj uvedejo posebne določbe, ki bodo Azerbajdžanu v podporo v boju proti gospodarskemu kriminalu, vključno s korupcijo, pranjem denarja in davčnimi utajami; naj spodbujajo večjo preglednost dejanskega lastništva družb in skladov ter finančnih dejavnosti velikih podjetij v smislu ustvarjenega dobička in plačanega davka; naj podprejo preiskave shem pranja denarja, zlasti v „zadevi pralnica“, in naj vzpostavijo posebne mehanizme nadzora in kontrole, kot denimo omejen dostop do evropskega bančnega sistema za vpletene v pranje denarja in goljufije; |
| --- | --- |

(p)

naj uvedejo posebne določbe, ki bodo Azerbajdžanu v podporo v boju proti gospodarskemu kriminalu, vključno s korupcijo, pranjem denarja in davčnimi utajami; naj spodbujajo večjo preglednost dejanskega lastništva družb in skladov ter finančnih dejavnosti velikih podjetij v smislu ustvarjenega dobička in plačanega davka; naj podprejo preiskave shem pranja denarja, zlasti v „zadevi pralnica“, in naj vzpostavijo posebne mehanizme nadzora in kontrole, kot denimo omejen dostop do evropskega bančnega sistema za vpletene v pranje denarja in goljufije;

| (q) | naj omogočijo okrepljeno sodelovanje z Azerbajdžanom in podporo tej državi v boju proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in kibernetski kriminaliteti ter pri preprečevanju radikalizacije in čezmejnega kriminala; naj sodelujejo, zlasti v boju proti novačenju s strani terorističnih organizacij; |
| --- | --- |

(q)

naj omogočijo okrepljeno sodelovanje z Azerbajdžanom in podporo tej državi v boju proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in kibernetski kriminaliteti ter pri preprečevanju radikalizacije in čezmejnega kriminala; naj sodelujejo, zlasti v boju proti novačenju s strani terorističnih organizacij;

| (r) | naj vključijo določbe o izvajanju kazenskega zakonika v Azerbajdžanu, povezane z varstvom človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter namenjene preprečevanju političnega preganjanja in ugrabitev, samovoljnih prepovedi potovanj, nadlegovanja političnih disidentov, tudi z obrekovanjem, in neodvisnih novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, predstavnikov nevladnih organizacij in najbolj ranljivih ljudi v družbi, kot so pripadniki nekaterih manjšinskih skupin, vključno s skupnostjo LGBTQ; naj zagotovijo, da bodo v sporazumu posebej navedene te skupine; naj ponovno izjavijo, da so te prakse nesprejemljive za vsako morebitno partnersko državo EU; naj vzpostavijo okrepljeni forum za učinkovit in v rezultate usmerjen dialog o človekovih pravicah med EU in Azerbajdžanom v posvetovanju z glavnimi mednarodnimi in resnično neodvisnimi azerbajdžanskimi nevladnimi organizacijami, napredek tega foruma pa ocenjujejo vsako leto na podlagi konkretnih primerjalnih meril; |
| --- | --- |

(r)

naj vključijo določbe o izvajanju kazenskega zakonika v Azerbajdžanu, povezane z varstvom človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter namenjene preprečevanju političnega preganjanja in ugrabitev, samovoljnih prepovedi potovanj, nadlegovanja političnih disidentov, tudi z obrekovanjem, in neodvisnih novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, predstavnikov nevladnih organizacij in najbolj ranljivih ljudi v družbi, kot so pripadniki nekaterih manjšinskih skupin, vključno s skupnostjo LGBTQ; naj zagotovijo, da bodo v sporazumu posebej navedene te skupine; naj ponovno izjavijo, da so te prakse nesprejemljive za vsako morebitno partnersko državo EU; naj vzpostavijo okrepljeni forum za učinkovit in v rezultate usmerjen dialog o človekovih pravicah med EU in Azerbajdžanom v posvetovanju z glavnimi mednarodnimi in resnično neodvisnimi azerbajdžanskimi nevladnimi organizacijami, napredek tega foruma pa ocenjujejo vsako leto na podlagi konkretnih primerjalnih meril;

| (s) | naj vztrajajo pri sprejetju ustreznih sprememb prava, da se omogoči izvajanje zakonitih dejavnosti civilne družbe, odpravijo neupravičene omejitve zahtev, ki jih morajo izpolnjevati za registracijo, delovanje in dostop do tujega financiranja in prijavljanja nepovratnih sredstev, ter odprava neupravičenih kriminalnih preiskav, nepotrebnega poročanja različnim vladnim agencijam, racij pisarn, zamrzovanja bančnih računov, prepovedi potovanj in preganjanja voditeljev; |
| --- | --- |

(s)

naj vztrajajo pri sprejetju ustreznih sprememb prava, da se omogoči izvajanje zakonitih dejavnosti civilne družbe, odpravijo neupravičene omejitve zahtev, ki jih morajo izpolnjevati za registracijo, delovanje in dostop do tujega financiranja in prijavljanja nepovratnih sredstev, ter odprava neupravičenih kriminalnih preiskav, nepotrebnega poročanja različnim vladnim agencijam, racij pisarn, zamrzovanja bančnih računov, prepovedi potovanj in preganjanja voditeljev;

| (t) | naj pred zaključkom pogajanj zagotovijo, da bo Azerbajdžan izpustil politične zapornike in zapornike vesti, tudi najbolj izpostavljene, med drugim Ilgarja Mamadova, Afgana Mukhtarlija, Mehmana Husejnova, Ilkina Rustamzade, Sejmurja Hazijevega, Rašada Ramazanova, Elčina Ismajilija, Gijasa Ibrahimova, Bejrama Mamadova, Asifa Jusiflija in Fuada Gahramanlija, odpravil prepoved potovanja po izpustitvi teh posameznikov, tudi za novinarko Hadidžo Ismajlovo in pravnika Intigama Alijeva, in v celoti izvršil sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti kar zadeva Ilgarja Mamadova; naj s pomočjo pravosodja in pravne države zagotovijo, da bodo ti posamezniki izpuščeni in se bo njihov položaj izboljšal, vključno z njihovo ponovno zaposlitvijo, ter da se bo izboljšal položaj njihovih družin, in naj zaščitijo azerbajdžanske disidente v EU; naj obsodijo dejstvo, da v nasprotju z napovedmi azerbajdžanskih oblasti ni bil izpuščen niti eden zgoraj navedenih političnih zapornikov, nasprotno, pridržanih je bilo še več posameznikov, ki so miroljubno izvajali svoje ustavne pravice, vključno z opozicijskimi poslanci in odvetnikom za človekove pravice Eminom Aslanom; naj zahtevajo takojšnjo izpustitev odvetnika za človekove pravice Emina Aslana iz upravnega pripora in njegovo popolno oprostitev od dvomljivih obtožb „neposlušnosti v odnosu do policije“; naj poskrbijo, da bo Azerbajdžan prenehal uporabljati upravni pripor kot sredstvo za utišanje kritikov vlade; |
| --- | --- |

(t)

naj pred zaključkom pogajanj zagotovijo, da bo Azerbajdžan izpustil politične zapornike in zapornike vesti, tudi najbolj izpostavljene, med drugim Ilgarja Mamadova, Afgana Mukhtarlija, Mehmana Husejnova, Ilkina Rustamzade, Sejmurja Hazijevega, Rašada Ramazanova, Elčina Ismajilija, Gijasa Ibrahimova, Bejrama Mamadova, Asifa Jusiflija in Fuada Gahramanlija, odpravil prepoved potovanja po izpustitvi teh posameznikov, tudi za novinarko Hadidžo Ismajlovo in pravnika Intigama Alijeva, in v celoti izvršil sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti kar zadeva Ilgarja Mamadova; naj s pomočjo pravosodja in pravne države zagotovijo, da bodo ti posamezniki izpuščeni in se bo njihov položaj izboljšal, vključno z njihovo ponovno zaposlitvijo, ter da se bo izboljšal položaj njihovih družin, in naj zaščitijo azerbajdžanske disidente v EU; naj obsodijo dejstvo, da v nasprotju z napovedmi azerbajdžanskih oblasti ni bil izpuščen niti eden zgoraj navedenih političnih zapornikov, nasprotno, pridržanih je bilo še več posameznikov, ki so miroljubno izvajali svoje ustavne pravice, vključno z opozicijskimi poslanci in odvetnikom za človekove pravice Eminom Aslanom; naj zahtevajo takojšnjo izpustitev odvetnika za človekove pravice Emina Aslana iz upravnega pripora in njegovo popolno oprostitev od dvomljivih obtožb „neposlušnosti v odnosu do policije“; naj poskrbijo, da bo Azerbajdžan prenehal uporabljati upravni pripor kot sredstvo za utišanje kritikov vlade;

| (u) | naj zagotovijo, da Azerbajdžan spoštuje pravico do mirnega zbiranja, da je ne omejuje na načine, ki bi bili v nasprotju z njegovimi obveznostmi po mednarodnem pravu, vključno z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ter da nemudoma in učinkovito preišče vse primere pretirane uporabe sile, samovoljne aretacije in protipravna pridržanja miroljubnih protestnikov, med drugim v zvezi s sankcioniranima opozicijskima shodoma iz septembra 2017 in marca 2018, ter poskrbi, da storilci odgovarjajo za svoja dejanja; |
| --- | --- |

(u)

naj zagotovijo, da Azerbajdžan spoštuje pravico do mirnega zbiranja, da je ne omejuje na načine, ki bi bili v nasprotju z njegovimi obveznostmi po mednarodnem pravu, vključno z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ter da nemudoma in učinkovito preišče vse primere pretirane uporabe sile, samovoljne aretacije in protipravna pridržanja miroljubnih protestnikov, med drugim v zvezi s sankcioniranima opozicijskima shodoma iz septembra 2017 in marca 2018, ter poskrbi, da storilci odgovarjajo za svoja dejanja;

| (v) | naj si pred zaključkom pogajanj prizadevajo, da bi se azerbajdžanske oblasti zavezale, da bodo izvajale Konvencijo OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter resnično preiskale vse primere slabega ravnanja s političnimi zaporniki in zaporniki vesti, zlasti v primerih pokojnega Mehmana Galandrova, ki je umrl v azerbajdžanskem priporu, ter članov skupnosti LGBTQ, ki so bili nadlegovani in množično aretirani septembra 2017; |
| --- | --- |

(v)

naj si pred zaključkom pogajanj prizadevajo, da bi se azerbajdžanske oblasti zavezale, da bodo izvajale Konvencijo OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter resnično preiskale vse primere slabega ravnanja s političnimi zaporniki in zaporniki vesti, zlasti v primerih pokojnega Mehmana Galandrova, ki je umrl v azerbajdžanskem priporu, ter članov skupnosti LGBTQ, ki so bili nadlegovani in množično aretirani septembra 2017;

| (w) | naj poudarijo zaskrbljenost EU nad trenutnim stanjem svobode medijev v Azerbajdžanu, ki je v letu 2018 na svetovnem indeksu svobode tiska organizacije Novinarji brez meja uvrščen med 180 državami uvrščen na 163. mesto; naj poudarijo pomen svobodnih in neodvisnih medijev, tako nespletnih kot spletnih, ter zagotovijo okrepljeno politično in finančno podporo EU za svobodne in pluralne medije v Azerbajdžanu, ki bodo uredniško neodvisni od prevladujočih političnih in oligarhičnih skupin ter skladni s standardi EU; naj pozovejo oblasti, da odpravijo blokado dostopa do spletnih strani časopisa Azadlik in treh medijskih hiš, ki morajo delovati iz tujine: Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL), ki oddaja v azerbajdžanskem jeziku, Meydan TV in Azerbaycan Saati; |
| --- | --- |

(w)

naj poudarijo zaskrbljenost EU nad trenutnim stanjem svobode medijev v Azerbajdžanu, ki je v letu 2018 na svetovnem indeksu svobode tiska organizacije Novinarji brez meja uvrščen med 180 državami uvrščen na 163. mesto; naj poudarijo pomen svobodnih in neodvisnih medijev, tako nespletnih kot spletnih, ter zagotovijo okrepljeno politično in finančno podporo EU za svobodne in pluralne medije v Azerbajdžanu, ki bodo uredniško neodvisni od prevladujočih političnih in oligarhičnih skupin ter skladni s standardi EU; naj pozovejo oblasti, da odpravijo blokado dostopa do spletnih strani časopisa Azadlik in treh medijskih hiš, ki morajo delovati iz tujine: Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL), ki oddaja v azerbajdžanskem jeziku, Meydan TV in Azerbaycan Saati;

Trgovinsko in gospodarsko sodelovanje

| (x) | naj vključijo pravične in ambiciozne določbe glede trgovine in naložb v obsegu, združljivem s statusom Azerbajdžana kot države nečlanice STO, ki bodo popolnoma skladne s standardi EU in teh standardov ne bodo ogrožale, zlasti kar zadeva sanitarne, fitosanitarne, okoljske, delavske in socialne standarde ter standarde v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov in nediskriminacijo, ter bodo zagotavljale priznavanje in varstvo pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami, zlasti za vina in žgane pijače; naj podpirajo Azerbajdžan v postopku pristopa k STO; |
| --- | --- |

(x)

naj vključijo pravične in ambiciozne določbe glede trgovine in naložb v obsegu, združljivem s statusom Azerbajdžana kot države nečlanice STO, ki bodo popolnoma skladne s standardi EU in teh standardov ne bodo ogrožale, zlasti kar zadeva sanitarne, fitosanitarne, okoljske, delavske in socialne standarde ter standarde v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov in nediskriminacijo, ter bodo zagotavljale priznavanje in varstvo pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami, zlasti za vina in žgane pijače; naj podpirajo Azerbajdžan v postopku pristopa k STO;

| (y) | naj uvedejo trdne ukrepe, ki bodo zagotovili hiter napredek pri izboljšanju poslovnega in naložbenega ozračja v Azerbajdžanu, zlasti kar zadeva obdavčitev ter upravljanje javnih financ in javna naročila, ob sklicevanju na pravila iz sporazuma STO o javnih naročilih, da bi povečali preglednost, boljše upravljanje in odgovornost, enak dostop ter pravično konkurenco; |
| --- | --- |

(y)

naj uvedejo trdne ukrepe, ki bodo zagotovili hiter napredek pri izboljšanju poslovnega in naložbenega ozračja v Azerbajdžanu, zlasti kar zadeva obdavčitev ter upravljanje javnih financ in javna naročila, ob sklicevanju na pravila iz sporazuma STO o javnih naročilih, da bi povečali preglednost, boljše upravljanje in odgovornost, enak dostop ter pravično konkurenco;

Energija in druga področja sodelovanja

| (z) | naj omogočijo večje sodelovanje v energetskem sektorju skladno s strateškim energetskim partnerstvom EU in Azerbajdžana ter zgodovino ter države kot zanesljive dobaviteljice energije, ob tem pa naj vseeno upoštevajo, da je bilo članstvo Azerbajdžana v pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) najprej zamrznjeno, nato pa se je morala država marca 2017 iz pobude umakniti, ker ni izpolnjevala zahtev skupine glede civilne družbe; naj pozovejo Azerbajdžan, da se ponovno uskladi s temi zahtevami, da bi nadaljeval s svojimi dejavnostmi v okviru pobude EITI; |
| --- | --- |

(z)

naj omogočijo večje sodelovanje v energetskem sektorju skladno s strateškim energetskim partnerstvom EU in Azerbajdžana ter zgodovino ter države kot zanesljive dobaviteljice energije, ob tem pa naj vseeno upoštevajo, da je bilo članstvo Azerbajdžana v pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) najprej zamrznjeno, nato pa se je morala država marca 2017 iz pobude umakniti, ker ni izpolnjevala zahtev skupine glede civilne družbe; naj pozovejo Azerbajdžan, da se ponovno uskladi s temi zahtevami, da bi nadaljeval s svojimi dejavnostmi v okviru pobude EITI;

| (aa) | naj tudi podprejo diverzifikacijo mešanice virov energije Azerbajdžana, pri tem pa spodbujajo uporabo neogljičnih virov energije in pripravo na čas po ogljiku z zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv in spodbujanjem uporabe obnovljivih virov energije, tudi zaradi energetske varnosti; naj podprejo dokončanje južnega plinskega koridorja, in sicer po tem, ko bodo obravnavali pomembne pomisleke, povezane s podnebnimi spremembami ter vplivom na lokalne skupnosti, v odločitvi Evropske investicijske banke o financiranju Transanatolijskega plinovoda (TANAP); |
| --- | --- |

(aa)

naj tudi podprejo diverzifikacijo mešanice virov energije Azerbajdžana, pri tem pa spodbujajo uporabo neogljičnih virov energije in pripravo na čas po ogljiku z zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv in spodbujanjem uporabe obnovljivih virov energije, tudi zaradi energetske varnosti; naj podprejo dokončanje južnega plinskega koridorja, in sicer po tem, ko bodo obravnavali pomembne pomisleke, povezane s podnebnimi spremembami ter vplivom na lokalne skupnosti, v odločitvi Evropske investicijske banke o financiranju Transanatolijskega plinovoda (TANAP);

| (ab) | naj kot del novega sporazuma uvedejo ambiciozne določbe o varstvu okolja in zmanjšanju podnebnih sprememb v skladu s cilji Unije iz njenega programa na tem področju in zavezami, ki sta jih obe strani sprejeli s Pariškim sporazumom, tudi prek vključevanja teh politik v druge sektorske politike; |
| --- | --- |

(ab)

naj kot del novega sporazuma uvedejo ambiciozne določbe o varstvu okolja in zmanjšanju podnebnih sprememb v skladu s cilji Unije iz njenega programa na tem področju in zavezami, ki sta jih obe strani sprejeli s Pariškim sporazumom, tudi prek vključevanja teh politik v druge sektorske politike;

| (ac) | naj zagotovijo nove perspektive za okrepljeno sodelovanje na področjih, ki niso povezana z energijo, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstva, prometa, povezljivosti in turizma, da bi diverzificirali azerbajdžansko gospodarstvo, spodbudili ustvarjanje delovnih mest, posodobili industrijske in storitvene sektorje ter spodbudili trajnostni razvoj v podjetjih in raziskavah; naj omogočijo več medčloveških izmenjav, tako na evropski ravni kot v okviru regionalnih izmenjav z armenskimi nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(ac)

naj zagotovijo nove perspektive za okrepljeno sodelovanje na področjih, ki niso povezana z energijo, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstva, prometa, povezljivosti in turizma, da bi diverzificirali azerbajdžansko gospodarstvo, spodbudili ustvarjanje delovnih mest, posodobili industrijske in storitvene sektorje ter spodbudili trajnostni razvoj v podjetjih in raziskavah; naj omogočijo več medčloveških izmenjav, tako na evropski ravni kot v okviru regionalnih izmenjav z armenskimi nevladnimi organizacijami;

| (ad) | naj okrepijo sodelovanje na področju mladinskih in študentskih izmenjav s krepitvijo že obstoječih in uspešnih programov, kot je mreža Mladi evropski sosedi, in z razvojem novih programov štipendiranja in tečajev usposabljanja, pa tudi s spodbujanjem sodelovanja v programih na področju višjega izobraževanja, zlasti v programu Erasmus+, ki bo podpiral razvoj spretnosti, tudi jezikovnih, ter azerbajdžanskim državljanom omogočil, da spoznajo EU in njene vrednote; |
| --- | --- |

(ad)

naj okrepijo sodelovanje na področju mladinskih in študentskih izmenjav s krepitvijo že obstoječih in uspešnih programov, kot je mreža Mladi evropski sosedi, in z razvojem novih programov štipendiranja in tečajev usposabljanja, pa tudi s spodbujanjem sodelovanja v programih na področju višjega izobraževanja, zlasti v programu Erasmus+, ki bo podpiral razvoj spretnosti, tudi jezikovnih, ter azerbajdžanskim državljanom omogočil, da spoznajo EU in njene vrednote;

| (ae) | naj spodbujajo tudi gospodarsko rast s pomočjo prometa in povezljivosti; naj razširijo vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) na Azerbajdžan; |
| --- | --- |

(ae)

naj spodbujajo tudi gospodarsko rast s pomočjo prometa in povezljivosti; naj razširijo vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) na Azerbajdžan;

| (af) | naj, v skladu s skupno izjavo z vrha vzhodnega partnerstva iz leta 2017, ob primernem času in če bodo razmere to dopuščale, razmislijo o začetku dialoga o liberalizaciji vizumskega režima z Armenijo oziroma Azerbajdžanom, pod pogojem, da bodo zagotovljene razmere za dobro upravljano in varno mobilnost, vključno z učinkovitim izvajanjem sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu med stranema; |
| --- | --- |

(af)

naj, v skladu s skupno izjavo z vrha vzhodnega partnerstva iz leta 2017, ob primernem času in če bodo razmere to dopuščale, razmislijo o začetku dialoga o liberalizaciji vizumskega režima z Armenijo oziroma Azerbajdžanom, pod pogojem, da bodo zagotovljene razmere za dobro upravljano in varno mobilnost, vključno z učinkovitim izvajanjem sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu med stranema;

Institucionalne določbe

| (ag) | naj zagotovijo, da bo imel sporazum trdno parlamentarno razsežnost, tako da okrepijo veljavne določbe in mehanizme sodelovanja, da bi omogočili večji prispevek k njegovemu izvajanju in nadzor nad njim, zlasti z vzpostavitvijo nadgrajene medparlamentarne strukture, ki omogoča reden in konstruktiven dialog med Evropskim parlamentom in azerbajdžanskim parlamentom o vseh vidikih medsebojnih odnosov, vključno z izvajanjem sporazumov; |
| --- | --- |

(ag)

naj zagotovijo, da bo imel sporazum trdno parlamentarno razsežnost, tako da okrepijo veljavne določbe in mehanizme sodelovanja, da bi omogočili večji prispevek k njegovemu izvajanju in nadzor nad njim, zlasti z vzpostavitvijo nadgrajene medparlamentarne strukture, ki omogoča reden in konstruktiven dialog med Evropskim parlamentom in azerbajdžanskim parlamentom o vseh vidikih medsebojnih odnosov, vključno z izvajanjem sporazumov;

| (ah) | naj pogajanja vodijo čim bolj pregledno; naj Parlament v vseh fazah pogajanj obveščajo v skladu s členom 218(10) PDEU, ki določa, da „[se Evropski parlament] v vseh fazah postopka nemudoma in izčrpno obvesti“; naj Parlamentu tudi zagotovijo pogajalska besedila in zapisnike vsakega kroga pogajanj; naj spomnijo Svet, da je Sodišče Evropske unije zaradi kršitve člena 218(10) PDEU v preteklosti že razveljavilo sklepe Sveta o podpisu in sklenitvi več sporazumov; naj se zavedajo, da lahko Parlament v prihodnosti tudi zadrži soglasje za nove sporazume, dokler Svet ne izpolni svojih pravnih obveznosti; |
| --- | --- |

(ah)

naj pogajanja vodijo čim bolj pregledno; naj Parlament v vseh fazah pogajanj obveščajo v skladu s členom 218(10) PDEU, ki določa, da „[se Evropski parlament] v vseh fazah postopka nemudoma in izčrpno obvesti“; naj Parlamentu tudi zagotovijo pogajalska besedila in zapisnike vsakega kroga pogajanj; naj spomnijo Svet, da je Sodišče Evropske unije zaradi kršitve člena 218(10) PDEU v preteklosti že razveljavilo sklepe Sveta o podpisu in sklenitvi več sporazumov; naj se zavedajo, da lahko Parlament v prihodnosti tudi zadrži soglasje za nove sporazume, dokler Svet ne izpolni svojih pravnih obveznosti;

| (ai) | naj zagotovijo, da se novi sporazum ne bo uporablja začasno preden Parlament ne poda odobritve tega sporazuma; naj poudarijo, da lahko Parlament v prihodnje ne odobri novih sporazumov ali drugih prihodnjih sporazumov, če to opozorilo ne bo upoštevano; |
| --- | --- |

(ai)

naj zagotovijo, da se novi sporazum ne bo uporablja začasno preden Parlament ne poda odobritve tega sporazuma; naj poudarijo, da lahko Parlament v prihodnje ne odobri novih sporazumov ali drugih prihodnjih sporazumov, če to opozorilo ne bo upoštevano;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsedniku, vladi in parlamentu Republike Azerbajdžan. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 246, 17.9.1999, str. 3.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0440.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0493.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0267.

---

Četrtek, 5. julij 2018

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/165

---

P8_TA(2018)0312

73. zasedanje generalne skupščine OZN

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 Svetu o 73. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (2018/2040(INI))

(2020/C 118/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju resolucije Združenih narodov o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice, ki jo je Generalna skupščina sprejela 3. aprila 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Združenih narodov o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice, ki jo je Generalna skupščina sprejela 3. aprila 2006,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 34 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21, 34 in 36,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2016 ter politike Evropske unije na tem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2016 ter politike Evropske unije na tem področju,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, njene preambule in člena 18, ter konvencij OZN o človekovih pravicah in pripadajočih izbirnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, njene preambule in člena 18, ter konvencij OZN o človekovih pravicah in pripadajočih izbirnih protokolov,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 5. julija 2017 o 72. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 5. julija 2017 o 72. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (1),

| — | ob upoštevanju resolucije Združenih narodov, ki jo je Generalna skupščina sprejela 3. maja 2011, o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov, ki EU podeljuje pravico, da posreduje v Generalni skupščini, da ustno predstavi predloge in predloge sprememb, o katerih se bo glasovalo na zahtevo države članice, in da uveljavlja pravico do odgovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Združenih narodov, ki jo je Generalna skupščina sprejela 3. maja 2011, o sodelovanju Evropske unije pri delu Združenih narodov, ki EU podeljuje pravico, da posreduje v Generalni skupščini, da ustno predstavi predloge in predloge sprememb, o katerih se bo glasovalo na zahtevo države članice, in da uveljavlja pravico do odgovora,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. julija 2017 o prednostnih nalogah EU za 72. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. julija 2017 o prednostnih nalogah EU za 72. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Newyorške deklaracije za begunce in migrante z dne 19. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Newyorške deklaracije za begunce in migrante z dne 19. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) in 2242 (2015) o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) in 2242 (2015) o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju ključnih načel globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko EU iz junija 2016, zlasti tistih, ki se nanašajo na suverenost, ozemeljsko celovitost in nedotakljivost državnih meja ter ki jih v enaki meri spoštujejo vse sodelujoče države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ključnih načel globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko EU iz junija 2016, zlasti tistih, ki se nanašajo na suverenost, ozemeljsko celovitost in nedotakljivost državnih meja ter ki jih v enaki meri spoštujejo vse sodelujoče države,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2),

| — | ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju člena 113 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0230/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0230/2018),

| A. | ker EU in njene države članice ostajajo v celoti zavezane multilateralizmu, globalnemu upravljanju in spodbujanju temeljnih vrednot OZN, ki so sestavni del zunanje politike EU, ter trem stebrom sistema OZN: človekovim pravicam, miru in varnosti ter razvoju; ker je multilateralni sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah, najboljši način za spoprijemanje s krizami, izzivi in grožnjami; ker se pojavljajo doslej največji izzivi za prihodnost tega multilateralnega sistema; |
| --- | --- |

A.

ker EU in njene države članice ostajajo v celoti zavezane multilateralizmu, globalnemu upravljanju in spodbujanju temeljnih vrednot OZN, ki so sestavni del zunanje politike EU, ter trem stebrom sistema OZN: človekovim pravicam, miru in varnosti ter razvoju; ker je multilateralni sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah, najboljši način za spoprijemanje s krizami, izzivi in grožnjami; ker se pojavljajo doslej največji izzivi za prihodnost tega multilateralnega sistema;

| B. | ker globalna strategija EU odraža današnje svetovne izzive, zaradi katerih mora biti OZN močna in učinkovitejša, sodelovanje na ravni držav članic pa se mora poglobiti tako v EU kot v OZN; |
| --- | --- |

B.

ker globalna strategija EU odraža današnje svetovne izzive, zaradi katerih mora biti OZN močna in učinkovitejša, sodelovanje na ravni držav članic pa se mora poglobiti tako v EU kot v OZN;

| C. | ker si morajo države članice EU po najboljših močeh prizadevati za to, da usklajujejo svoje delovanje v organih in telesih sistema Združenih narodov ter nastopajo enotno, na podlagi mednarodnega prava o človekovih pravicah in temeljnih vrednot EU; ker mora to sodelovanje temeljiti na skupnih prizadevanjih, da bi se preprečilo nadaljnje stopnjevanje sedanjih konfliktov in našle rešitve zanje, da bi se spodbujalo učinkovito razoroževanje ter nadzor nad oborožitvijo, zlasti kar zadeva jedrsko orožje, da bi se izvajali cilji trajnostnega razvoja in Pariški sporazum o podnebnih spremembah ter da bi se prispevalo k mednarodnemu redu, ki temelji na pravilih, v skladu z mandatom iz člena 34(1) PEU; |
| --- | --- |

C.

ker si morajo države članice EU po najboljših močeh prizadevati za to, da usklajujejo svoje delovanje v organih in telesih sistema Združenih narodov ter nastopajo enotno, na podlagi mednarodnega prava o človekovih pravicah in temeljnih vrednot EU; ker mora to sodelovanje temeljiti na skupnih prizadevanjih, da bi se preprečilo nadaljnje stopnjevanje sedanjih konfliktov in našle rešitve zanje, da bi se spodbujalo učinkovito razoroževanje ter nadzor nad oborožitvijo, zlasti kar zadeva jedrsko orožje, da bi se izvajali cilji trajnostnega razvoja in Pariški sporazum o podnebnih spremembah ter da bi se prispevalo k mednarodnemu redu, ki temelji na pravilih, v skladu z mandatom iz člena 34(1) PEU;

| D. | ker se svetovni politični red in varnostne razmere hitro spreminjajo, zaradi česar so potrebni odzivi na svetovni ravni; ker so Združeni narodi še naprej v središču multilateralnega sistema sodelovanja med državami članicami, ki je namenjen spoprijemanju s temi izzivi ter je najprimernejši za obravnavanje mednarodnih kriz, svetovnih izzivov in groženj; |
| --- | --- |

D.

ker se svetovni politični red in varnostne razmere hitro spreminjajo, zaradi česar so potrebni odzivi na svetovni ravni; ker so Združeni narodi še naprej v središču multilateralnega sistema sodelovanja med državami članicami, ki je namenjen spoprijemanju s temi izzivi ter je najprimernejši za obravnavanje mednarodnih kriz, svetovnih izzivov in groženj;

| E. | ker se svet srečuje z različnimi svetovnimi izzivi, povezanimi s konflikti, ki se odvijajo in še nastajajo, ter z njihovimi posledicami, kot so podnebne spremembe in terorizem, s katerimi se je treba spopasti na svetovni ravni; ker trenutna struktura varnostnega sveta OZN še vedno temelji na političnih razmerah iz preteklosti, postopek odločanja v njem pa neustrezno odraža spremenjeno svetovno stanje; ker so bile EU in njene države članice ključne pri oblikovanju svetovne agende OZN do leta 2030, EU pa si še naprej prizadeva, da bi imela vodilno vlogo pri uporabi vseh sredstev za njeno izvajanje ter zanesljivih mehanizmov za spremljanje, nadzor in pregled, da se zagotovita napredek in odgovornost; ker se to izraža v zunanjem delovanju EU in drugih politikah v okviru finančnih instrumentov EU; |
| --- | --- |

E.

ker se svet srečuje z različnimi svetovnimi izzivi, povezanimi s konflikti, ki se odvijajo in še nastajajo, ter z njihovimi posledicami, kot so podnebne spremembe in terorizem, s katerimi se je treba spopasti na svetovni ravni; ker trenutna struktura varnostnega sveta OZN še vedno temelji na političnih razmerah iz preteklosti, postopek odločanja v njem pa neustrezno odraža spremenjeno svetovno stanje; ker so bile EU in njene države članice ključne pri oblikovanju svetovne agende OZN do leta 2030, EU pa si še naprej prizadeva, da bi imela vodilno vlogo pri uporabi vseh sredstev za njeno izvajanje ter zanesljivih mehanizmov za spremljanje, nadzor in pregled, da se zagotovita napredek in odgovornost; ker se to izraža v zunanjem delovanju EU in drugih politikah v okviru finančnih instrumentov EU;

| F. | ker so trije stebri OZN: mir in varnost, razvoj, človekove pravice ter pravna država neločljivo povezani in se vzajemno dopolnjujejo; ker je prvotni namen OZN, tj. ohranjanje miru, na preizkušnji zaradi nenehnih in kompleksnih kriz; |
| --- | --- |

F.

ker so trije stebri OZN: mir in varnost, razvoj, človekove pravice ter pravna država neločljivo povezani in se vzajemno dopolnjujejo; ker je prvotni namen OZN, tj. ohranjanje miru, na preizkušnji zaradi nenehnih in kompleksnih kriz;

| G. | ker zapleteni birokratski postopki ter kompleksna in toga struktura OZN včasih ovirajo njeno dobro delovanje ter zmožnost, da se hitro odzove na krize in svetovne izzive; |
| --- | --- |

G.

ker zapleteni birokratski postopki ter kompleksna in toga struktura OZN včasih ovirajo njeno dobro delovanje ter zmožnost, da se hitro odzove na krize in svetovne izzive;

| H. | ker je za uspešen odziv na svetovne krize, grožnje in izzive potreben učinkovit multilateralen sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah; |
| --- | --- |

H.

ker je za uspešen odziv na svetovne krize, grožnje in izzive potreben učinkovit multilateralen sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah;

| I. | ker več nacionalističnih in protekcionističnih gibanj po svetu izraža dvome glede mednarodnega reda, ki temelji na sodelovanju, dialogu ter človekovih pravicah; |
| --- | --- |

I.

ker več nacionalističnih in protekcionističnih gibanj po svetu izraža dvome glede mednarodnega reda, ki temelji na sodelovanju, dialogu ter človekovih pravicah;

| J. | ker je za vedno obsežnejše naloge sistema OZN potrebno ustrezno financiranje s strani držav članic; ker obstaja vedno večja vrzel med potrebami in zagotovljenim financiranjem organizacije; ker bi morale EU in njene države članice zaradi napovedi Združenih držav, da bodo zmanjšale svoje prispevke v proračun OZN, še naprej skupaj prispevati največ finančnih sredstev za OZN ter dejavno podpreti generalnega sekretarja OZN pri njegovih prizadevanjih, da bi zagotovil ustrezno delovanje in financiranje Združenih narodov, pri čemer so poglavitni cilji izkoreninjenje revščine, spodbujanje dolgotrajnega miru in stabilnosti, boj proti socialni neenakosti ter zagotavljanje humanitarne pomoči prebivalcem, državam in regijam, ki se spopadajo z vsemi vrstami kriz, ki so posledica naravnih nesreč ali jih povzroči človek; ker bi morali biti prispevki EU za OZN bolj vidni; ker so se sredstva za agencije OZN, vključno z Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), znatno zmanjšala; ker je sedanja skupna raven finančnih sredstev za Združene narode še vedno nezadostna, da bi lahko organizacija izvajala svoj mandat in se spopadala s sedanjimi svetovnimi izzivi; |
| --- | --- |

J.

ker je za vedno obsežnejše naloge sistema OZN potrebno ustrezno financiranje s strani držav članic; ker obstaja vedno večja vrzel med potrebami in zagotovljenim financiranjem organizacije; ker bi morale EU in njene države članice zaradi napovedi Združenih držav, da bodo zmanjšale svoje prispevke v proračun OZN, še naprej skupaj prispevati največ finančnih sredstev za OZN ter dejavno podpreti generalnega sekretarja OZN pri njegovih prizadevanjih, da bi zagotovil ustrezno delovanje in financiranje Združenih narodov, pri čemer so poglavitni cilji izkoreninjenje revščine, spodbujanje dolgotrajnega miru in stabilnosti, boj proti socialni neenakosti ter zagotavljanje humanitarne pomoči prebivalcem, državam in regijam, ki se spopadajo z vsemi vrstami kriz, ki so posledica naravnih nesreč ali jih povzroči človek; ker bi morali biti prispevki EU za OZN bolj vidni; ker so se sredstva za agencije OZN, vključno z Agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), znatno zmanjšala; ker je sedanja skupna raven finančnih sredstev za Združene narode še vedno nezadostna, da bi lahko organizacija izvajala svoj mandat in se spopadala s sedanjimi svetovnimi izzivi;

| K. | ker so demokracija, človekove pravice in pravna država v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene, tudi zato, ker so v mnogih državah članicah OZN možnosti za delovanje civilne družbe vse bolj omejene; ker se zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe po svetu zaradi legitimnega opravljanja svojega dela srečujejo z vedno več grožnjami in nevarnostmi; |
| --- | --- |

K.

ker so demokracija, človekove pravice in pravna država v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene, tudi zato, ker so v mnogih državah članicah OZN možnosti za delovanje civilne družbe vse bolj omejene; ker se zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe po svetu zaradi legitimnega opravljanja svojega dela srečujejo z vedno več grožnjami in nevarnostmi;

| L. | ker je spodbujanje spoštovanja in varstva človekovih pravic v središču multilateralizma ter osrednji steber sistema OZN; ker EU odločno podpira vse človekove pravice, ki so univerzalne, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane; ker je EU ena najbolj predanih zagovornic in podpornic človekovih pravic, temeljnih svoboščin, kulturnih vrednot in raznolikosti, demokracije ter pravne države; ker so te vrednote v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene; ker se zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe zaradi legitimnega opravljanja svojega dela srečujejo z vedno več grožnjami in nevarnostmi ter se zaradi sodelovanja s telesi OZN in v njenih mehanizmih vse pogosteje srečujejo s povračilnimi ukrepi; ker morata mednarodna skupnost in EU okrepiti svoja prizadevanja, da zagovornikom človekovih pravic zagotovita zaščito in podporo, ter braniti mednarodne standarde demokracije, človekovih pravic in pravne države, zlasti v zvezi s pravicami pripadnikov manjšin in oseb v ranljivem položaju, vključno z ženskami, otroki, mladimi, etničnimi, rasnimi in verskimi manjšinami, migranti, begunci in notranje razseljenimi osebami, invalidi, lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci (LGBTI) ter pripadniki domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

L.

ker je spodbujanje spoštovanja in varstva človekovih pravic v središču multilateralizma ter osrednji steber sistema OZN; ker EU odločno podpira vse človekove pravice, ki so univerzalne, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane; ker je EU ena najbolj predanih zagovornic in podpornic človekovih pravic, temeljnih svoboščin, kulturnih vrednot in raznolikosti, demokracije ter pravne države; ker so te vrednote v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene; ker se zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe zaradi legitimnega opravljanja svojega dela srečujejo z vedno več grožnjami in nevarnostmi ter se zaradi sodelovanja s telesi OZN in v njenih mehanizmih vse pogosteje srečujejo s povračilnimi ukrepi; ker morata mednarodna skupnost in EU okrepiti svoja prizadevanja, da zagovornikom človekovih pravic zagotovita zaščito in podporo, ter braniti mednarodne standarde demokracije, človekovih pravic in pravne države, zlasti v zvezi s pravicami pripadnikov manjšin in oseb v ranljivem položaju, vključno z ženskami, otroki, mladimi, etničnimi, rasnimi in verskimi manjšinami, migranti, begunci in notranje razseljenimi osebami, invalidi, lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci (LGBTI) ter pripadniki domorodnih ljudstev;

| 1. | priporoči Svetu:


  Reforma sistema OZN, vključno z reformo Varnostnega sveta








  (a) | naj dejavno podpira program tristebrne reforme, ki ga vodi generalni sekretar OZN, da bi sistem OZN postal resnično usklajen, učinkovit, uspešen, celovit, pregleden in odgovoren; naj podpira racionalizacijo mirovne in varnostne strukture, ki mora postati učinkovitejša, bolj osredotočena, dobro financirana in bolje delujoča, pri čemer mora biti oblast porazdeljena bolj uravnoteženo, več pa bi moralo biti tudi dejanske raznolikosti pri regionalni zastopanosti v vseh telesih OZN; |
| --- | --- | --- |

1.

Reforma sistema OZN, vključno z reformo Varnostnega sveta

(a)

naj dejavno podpira program tristebrne reforme, ki ga vodi generalni sekretar OZN, da bi sistem OZN postal resnično usklajen, učinkovit, uspešen, celovit, pregleden in odgovoren; naj podpira racionalizacijo mirovne in varnostne strukture, ki mora postati učinkovitejša, bolj osredotočena, dobro financirana in bolje delujoča, pri čemer mora biti oblast porazdeljena bolj uravnoteženo, več pa bi moralo biti tudi dejanske raznolikosti pri regionalni zastopanosti v vseh telesih OZN;

| (b) | naj podpira zmanjšanje birokracije, poenostavljene postopke in decentralizirano odločanje z večjo preglednostjo in odgovornostjo pri misijah in delu osebja OZN, zlasti glede njihovih operacij na terenu; |
| --- | --- |

(b)

naj podpira zmanjšanje birokracije, poenostavljene postopke in decentralizirano odločanje z večjo preglednostjo in odgovornostjo pri misijah in delu osebja OZN, zlasti glede njihovih operacij na terenu;

| (c) | naj podpira prizadevanja generalnega sekretarja OZN za pomembne spremembe, s katerimi se bo razvojni sistem OZN uskladil s prednostnimi nalogami v okviru Agende 2030, cilji trajnostnega razvoja in načelom odgovornosti zaščititi ter bo služil svojemu namenu in ustrezneje podpiral njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(c)

naj podpira prizadevanja generalnega sekretarja OZN za pomembne spremembe, s katerimi se bo razvojni sistem OZN uskladil s prednostnimi nalogami v okviru Agende 2030, cilji trajnostnega razvoja in načelom odgovornosti zaščititi ter bo služil svojemu namenu in ustrezneje podpiral njihovo izvajanje;

| (d) | naj pozove države članice OZN, naj pooblastijo generalnega sekretarja, namestnico generalnega sekretarja in njune organe za proces racionalizacije sistema upravljanja OZN, da bi spodbudili večjo uspešnost, prožnost, odzivnost ter stroškovno učinkovitost OZN in njenih agencij; |
| --- | --- |

(d)

naj pozove države članice OZN, naj pooblastijo generalnega sekretarja, namestnico generalnega sekretarja in njune organe za proces racionalizacije sistema upravljanja OZN, da bi spodbudili večjo uspešnost, prožnost, odzivnost ter stroškovno učinkovitost OZN in njenih agencij;

| (e) | naj vse države članice OZN spomni na njihovo obveznost, da nadaljujejo svoja finančna prizadevanja za podporo vseh agencij OZN in izpolnijo svoje zaveze o izdatkih za razvojno pomoč ter obenem povečajo učinkovitost in uspešnost, vlade pa naj odgovarjajo za izvajanje svetovnih ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

(e)

naj vse države članice OZN spomni na njihovo obveznost, da nadaljujejo svoja finančna prizadevanja za podporo vseh agencij OZN in izpolnijo svoje zaveze o izdatkih za razvojno pomoč ter obenem povečajo učinkovitost in uspešnost, vlade pa naj odgovarjajo za izvajanje svetovnih ciljev trajnostnega razvoja;

| (f) | naj dejavno podpira prizadevanja generalnega sekretarja OZN pri izvajanju strategije OZN o enaki zastopanosti spolov, ki je bistveno orodje za zagotovitev enake zastopanosti žensk v sistemu OZN; naj na vodilna mesta na ravni sedeža Združenih narodov imenuje več žensk, zlasti pripadnic manjšin, ter uvede vključevanje načela enakosti spolov in vključevanje vidika spola v proračun; naj pozove EU in OZN k napotitvi več policistk in vojakinj v okviru misij in operacij; naj si prizadeva za medsektorske svetovalce v zvezi z vprašanji spola za posamezne misije in operacije ter specifične akcijske načrte, v katerih bo opredeljeno, kako se izvajata resoluciji varnostnega sveta OZN št. 1325 in 2242 na ravni vsake misije in operacije; naj zagotovi, da bodo za vse sile OZN veljale iste minimalne zahteve glede izobrazbe in kompetenc, ki morajo vključevati jasen vidik spola, LGBTI in protirasizma ter ničelno toleranco do vseh oblik spolnega izkoriščanja in nasilja, pa tudi da se bo znotraj OZN vzpostavil učinkovit mehanizem za žvižgače, ki bi omogočal anonimno prijavo kaznivih dejanj, ki jih stori osebje OZN v škodo tako drugega osebja OZN kot lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

(f)

naj dejavno podpira prizadevanja generalnega sekretarja OZN pri izvajanju strategije OZN o enaki zastopanosti spolov, ki je bistveno orodje za zagotovitev enake zastopanosti žensk v sistemu OZN; naj na vodilna mesta na ravni sedeža Združenih narodov imenuje več žensk, zlasti pripadnic manjšin, ter uvede vključevanje načela enakosti spolov in vključevanje vidika spola v proračun; naj pozove EU in OZN k napotitvi več policistk in vojakinj v okviru misij in operacij; naj si prizadeva za medsektorske svetovalce v zvezi z vprašanji spola za posamezne misije in operacije ter specifične akcijske načrte, v katerih bo opredeljeno, kako se izvajata resoluciji varnostnega sveta OZN št. 1325 in 2242 na ravni vsake misije in operacije; naj zagotovi, da bodo za vse sile OZN veljale iste minimalne zahteve glede izobrazbe in kompetenc, ki morajo vključevati jasen vidik spola, LGBTI in protirasizma ter ničelno toleranco do vseh oblik spolnega izkoriščanja in nasilja, pa tudi da se bo znotraj OZN vzpostavil učinkovit mehanizem za žvižgače, ki bi omogočal anonimno prijavo kaznivih dejanj, ki jih stori osebje OZN v škodo tako drugega osebja OZN kot lokalnega prebivalstva;

| (g) | naj poudari pomen, ki ga države članice EU pripisujejo usklajevanju svojega delovanja v organih in telesih sistema OZN; |
| --- | --- |

(g)

naj poudari pomen, ki ga države članice EU pripisujejo usklajevanju svojega delovanja v organih in telesih sistema OZN;

| (h) | naj pozove k celoviti reformi varnostnega sveta OZN, ki bo izboljšala njegovo reprezentativnost na podlagi širokega soglasja, da bi se Varnostni svet lahko hitreje in učinkoviteje odzival na grožnje mednarodnemu miru in varnosti; naj spodbuja ponovni zagon dela Generalne skupščine ter boljše usklajevanje in povezovanje ukrepanja vseh institucij OZN; |
| --- | --- |

(h)

naj pozove k celoviti reformi varnostnega sveta OZN, ki bo izboljšala njegovo reprezentativnost na podlagi širokega soglasja, da bi se Varnostni svet lahko hitreje in učinkoviteje odzival na grožnje mednarodnemu miru in varnosti; naj spodbuja ponovni zagon dela Generalne skupščine ter boljše usklajevanje in povezovanje ukrepanja vseh institucij OZN;

| (i) | naj okrepi predvsem prizadevanja za reformo Varnostnega sveta OZN z znatno omejitvijo ali reguliranjem pravice do veta, zlasti v primerih dokazanih vojnih zločinov in hudodelstev zoper človečnost, kadar ta ovira postopek odločanja, ter spremembo njegove sestave, da bi bolje odražala današnji svetovni red, med drugim tako, da bi Evropska unija dobila stalni sedež; |
| --- | --- |

(i)

naj okrepi predvsem prizadevanja za reformo Varnostnega sveta OZN z znatno omejitvijo ali reguliranjem pravice do veta, zlasti v primerih dokazanih vojnih zločinov in hudodelstev zoper človečnost, kadar ta ovira postopek odločanja, ter spremembo njegove sestave, da bi bolje odražala današnji svetovni red, med drugim tako, da bi Evropska unija dobila stalni sedež;

| (j) | naj poziva EU in njene države članice, naj nastopajo enoglasno; naj podpira prizadevanja Evropske službe za zunanje delovanje, delegacij EU v New Yorku in Ženevi ter držav članic za večjo uskladitev mnenj v EU in doseganje skupnega stališča EU pri glasovanju, da bi izboljšale povezanost ter verodostojnost EU v OZN; |
| --- | --- |

(j)

naj poziva EU in njene države članice, naj nastopajo enoglasno; naj podpira prizadevanja Evropske službe za zunanje delovanje, delegacij EU v New Yorku in Ženevi ter držav članic za večjo uskladitev mnenj v EU in doseganje skupnega stališča EU pri glasovanju, da bi izboljšale povezanost ter verodostojnost EU v OZN;

| (k) | naj ponovno izrazi podporo delu v okviru posebnih postopkov v Svetu OZN za človekove pravice, vključno s posebnimi poročevalci, ter drugih tematskih in nacionalnih mehanizmov na področju človekovih pravic ter naj pozove vse države pogodbenice OZN, naj povabijo vse posebne poročevalce, naj jih obiščejo; |
| --- | --- |

(k)

naj ponovno izrazi podporo delu v okviru posebnih postopkov v Svetu OZN za človekove pravice, vključno s posebnimi poročevalci, ter drugih tematskih in nacionalnih mehanizmov na področju človekovih pravic ter naj pozove vse države pogodbenice OZN, naj povabijo vse posebne poročevalce, naj jih obiščejo;

| (l) | naj podpre vzpostavitev odprtih in vključujočih medvladnih priprav pod okriljem generalne skupščine OZN na vrh OZN leta 2020 ob 75. obletnici ustanovitve OZN, v okviru katerih bi se preučili celoviti reformni ukrepi za prenovo in okrepitev Združenih narodov; |
| --- | --- |

(l)

naj podpre vzpostavitev odprtih in vključujočih medvladnih priprav pod okriljem generalne skupščine OZN na vrh OZN leta 2020 ob 75. obletnici ustanovitve OZN, v okviru katerih bi se preučili celoviti reformni ukrepi za prenovo in okrepitev Združenih narodov;

| (m) | naj se zavzame za ustanovitev parlamentarne skupščine Združenih narodov v sistemu OZN, da bi povečali demokratični značaj, demokratično odgovornost in preglednost globalnega upravljanja ter omogočili boljše sodelovanje državljanov pri dejavnostih OZN, zlasti pa da bi prispevali k uspešnemu izvajanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

(m)

naj se zavzame za ustanovitev parlamentarne skupščine Združenih narodov v sistemu OZN, da bi povečali demokratični značaj, demokratično odgovornost in preglednost globalnega upravljanja ter omogočili boljše sodelovanje državljanov pri dejavnostih OZN, zlasti pa da bi prispevali k uspešnemu izvajanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja;

Mir in varnost

| (n) | naj pozove EU in OZN, naj vsakokrat, ko sta ogrožena mir in varnost, sprejmeta ukrepe, ki se dopolnjujejo in medsebojno krepijo; naj vzpostavi strukturirano politično sodelovanje med EU in OZN; |
| --- | --- |

(n)

naj pozove EU in OZN, naj vsakokrat, ko sta ogrožena mir in varnost, sprejmeta ukrepe, ki se dopolnjujejo in medsebojno krepijo; naj vzpostavi strukturirano politično sodelovanje med EU in OZN;

| (o) | naj spodbuja večjo zavezanost držav članic miru in varnosti tako na mednarodni kot na notranji ravni; naj podpre generalnega sekretarja OZN pri njegovih prizadevanjih, da bi se OZN bolj vključila v mirovna pogajanja; naj pozove OZN, naj njene prednostne naloge postanejo preprečevanje konfliktov, mediacija in iskanje političnih rešitev konfliktov, obenem pa naj se posveti njihovim temeljnim vzrokom in glavnim dejavnikom; naj še naprej podpira delo, ukrepe in pobude posebnega odposlanca OZN, ki so namenjeni rešitvi teh konfliktov; naj poveča podporo držav članic operacijam OZN za ohranjanje in izgradnjo miru, zlasti s prispevanjem osebja in opreme, in naj okrepi pospeševalno vlogo EU na tem področju; naj zagotovi boljšo prepoznavnost te podpore in prispevkov; naj zagotovi, da imajo vse operacije Združenih narodov za ohranjanje in izgradnjo miru tudi pristojnosti na področju človekovih pravic ter ustrezno osebje za izvajanje te naloge; |
| --- | --- |

(o)

naj spodbuja večjo zavezanost držav članic miru in varnosti tako na mednarodni kot na notranji ravni; naj podpre generalnega sekretarja OZN pri njegovih prizadevanjih, da bi se OZN bolj vključila v mirovna pogajanja; naj pozove OZN, naj njene prednostne naloge postanejo preprečevanje konfliktov, mediacija in iskanje političnih rešitev konfliktov, obenem pa naj se posveti njihovim temeljnim vzrokom in glavnim dejavnikom; naj še naprej podpira delo, ukrepe in pobude posebnega odposlanca OZN, ki so namenjeni rešitvi teh konfliktov; naj poveča podporo držav članic operacijam OZN za ohranjanje in izgradnjo miru, zlasti s prispevanjem osebja in opreme, in naj okrepi pospeševalno vlogo EU na tem področju; naj zagotovi boljšo prepoznavnost te podpore in prispevkov; naj zagotovi, da imajo vse operacije Združenih narodov za ohranjanje in izgradnjo miru tudi pristojnosti na področju človekovih pravic ter ustrezno osebje za izvajanje te naloge;

| (p) | naj okrepi sodelovanje z OZN v okviru strateškega partnerstva za ohranjanje miru in krizno upravljanje; naj spodbuja sodelovanje med EU in OZN glede reforme varnostnega sektorja; naj pozove OZN k večji verodostojnosti in preglednosti operacij za ohranjanje miru, ki naj ju doseže z vzpostavitvijo in utrditvijo učinkovitih mehanizmov za preprečevanje možnih zlorab s strani osebja OZN ter za to, da v primeru zlorab osebje odgovarja zanje; naj sprejme večstranski pristop, ki bi se uporabljal v celotnem postopku misij; naj izboljša sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, da bi jim zagotovili zaščito in pomoč; naj zagotovi, da bodo naloge za ohranjanje miru temeljile na zaščiti civilistov; naj okrepi podporo lokalnim akterjem s krepitvijo vloge najranljivejših skupin kot akterjev sprememb ter naj ustvari prostor za njihovo vključevanje v vse faze humanitarnega dela in dejavnosti za izgradnjo miru; naj pozove OZN, naj zmanjša skupni vpliv operacij OZN za ohranjanje miru na okolje ter doseže večjo stroškovno učinkovitost, zaščito in varnost tako za enote kot za civiliste v državah gostiteljicah; |
| --- | --- |

(p)

naj okrepi sodelovanje z OZN v okviru strateškega partnerstva za ohranjanje miru in krizno upravljanje; naj spodbuja sodelovanje med EU in OZN glede reforme varnostnega sektorja; naj pozove OZN k večji verodostojnosti in preglednosti operacij za ohranjanje miru, ki naj ju doseže z vzpostavitvijo in utrditvijo učinkovitih mehanizmov za preprečevanje možnih zlorab s strani osebja OZN ter za to, da v primeru zlorab osebje odgovarja zanje; naj sprejme večstranski pristop, ki bi se uporabljal v celotnem postopku misij; naj izboljša sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, da bi jim zagotovili zaščito in pomoč; naj zagotovi, da bodo naloge za ohranjanje miru temeljile na zaščiti civilistov; naj okrepi podporo lokalnim akterjem s krepitvijo vloge najranljivejših skupin kot akterjev sprememb ter naj ustvari prostor za njihovo vključevanje v vse faze humanitarnega dela in dejavnosti za izgradnjo miru; naj pozove OZN, naj zmanjša skupni vpliv operacij OZN za ohranjanje miru na okolje ter doseže večjo stroškovno učinkovitost, zaščito in varnost tako za enote kot za civiliste v državah gostiteljicah;

| (q) | naj opozarja, da se je na svetovne in regionalne grožnje ter skupne svetovne probleme treba odzvati hitreje in ukrepati na ravni celotne mednarodne skupnosti; naj poudari, da kadar država ni zmožna ali pripravljena izpolniti svoje odgovornosti zaščititi, ta postane odgovornost mednarodne skupnosti, vključno z vsemi stalnimi članicami Varnostnega sveta OZN ter ob sodelovanju vseh držav v vzponu in držav v razvoju, kot tudi da se tisti, ki kršijo mednarodno pravo, ustrezno kazensko preganjajo; naj okrepi zmogljivosti modrih čelad; naj pozove EU, da države v vzponu in države v razvoju spodbuja k sodelovanju z mednarodno skupnostjo, kadar ta sprejme ukrepe v skladu s svojo odgovornostjo zaščititi; |
| --- | --- |

(q)

naj opozarja, da se je na svetovne in regionalne grožnje ter skupne svetovne probleme treba odzvati hitreje in ukrepati na ravni celotne mednarodne skupnosti; naj poudari, da kadar država ni zmožna ali pripravljena izpolniti svoje odgovornosti zaščititi, ta postane odgovornost mednarodne skupnosti, vključno z vsemi stalnimi članicami Varnostnega sveta OZN ter ob sodelovanju vseh držav v vzponu in držav v razvoju, kot tudi da se tisti, ki kršijo mednarodno pravo, ustrezno kazensko preganjajo; naj okrepi zmogljivosti modrih čelad; naj pozove EU, da države v vzponu in države v razvoju spodbuja k sodelovanju z mednarodno skupnostjo, kadar ta sprejme ukrepe v skladu s svojo odgovornostjo zaščititi;

| (r) | naj pozdravi sodelovanje med EU, OZN in drugimi medvladnimi organizacijami, kot je tristransko sodelovanje med Afriško unijo, EU in OZN, ki je pomemben instrument za okrepitev multilateralizma in globalnega upravljanja ter za zagotavljanje pomoči osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito, ki hkrati zagotavlja spoštovanje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter naj EU, OZN in Afriško unijo pozove k usklajenemu prizadevanju za krepitev zmogljivosti na teh področjih; |
| --- | --- |

(r)

naj pozdravi sodelovanje med EU, OZN in drugimi medvladnimi organizacijami, kot je tristransko sodelovanje med Afriško unijo, EU in OZN, ki je pomemben instrument za okrepitev multilateralizma in globalnega upravljanja ter za zagotavljanje pomoči osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito, ki hkrati zagotavlja spoštovanje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter naj EU, OZN in Afriško unijo pozove k usklajenemu prizadevanju za krepitev zmogljivosti na teh področjih;

| (s) | naj še naprej zagovarja široko opredelitev koncepta človekove varnosti in načela odgovornosti zaščititi ter pomembno vlogo OZN pri njunem izvajanju; naj še okrepi vlogo načela odgovornosti zaščititi kot pomembnega načela pri delu držav članic OZN na področjih reševanja konfliktov, človekovih pravic in razvoja; naj še naprej podpira prizadevanja za nadaljnje izvajanje načela odgovornosti zaščititi in OZN podpira pri tem, da bi tudi v prihodnje imela pomembno vlogo pri pomoči državam v zvezi z izvajanjem tega načela, da bi se spoštovali človekove pravice, pravna država in mednarodno humanitarno pravo; naj spomni na zavezo EU, da bo izvajala odgovornost zaščititi ter preprečevala in ustavila kršenje človekovih pravic v vseh primerih zločinov; |
| --- | --- |

(s)

naj še naprej zagovarja široko opredelitev koncepta človekove varnosti in načela odgovornosti zaščititi ter pomembno vlogo OZN pri njunem izvajanju; naj še okrepi vlogo načela odgovornosti zaščititi kot pomembnega načela pri delu držav članic OZN na področjih reševanja konfliktov, človekovih pravic in razvoja; naj še naprej podpira prizadevanja za nadaljnje izvajanje načela odgovornosti zaščititi in OZN podpira pri tem, da bi tudi v prihodnje imela pomembno vlogo pri pomoči državam v zvezi z izvajanjem tega načela, da bi se spoštovali človekove pravice, pravna država in mednarodno humanitarno pravo; naj spomni na zavezo EU, da bo izvajala odgovornost zaščititi ter preprečevala in ustavila kršenje človekovih pravic v vseh primerih zločinov;

| (t) | naj uporabi vse instrumente, ki jih ima na voljo, da bi povečal skladnost ukrepov državnih in nedržavnih akterjev z mednarodnim humanitarnim pravom; naj podpira prizadevanja pod vodstvom Mednarodnega odbora Rdečega križa za vzpostavitev učinkovitega mehanizma za povečanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

(t)

naj uporabi vse instrumente, ki jih ima na voljo, da bi povečal skladnost ukrepov državnih in nedržavnih akterjev z mednarodnim humanitarnim pravom; naj podpira prizadevanja pod vodstvom Mednarodnega odbora Rdečega križa za vzpostavitev učinkovitega mehanizma za povečanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom;

| (u) | naj ponovno odločno obsodi terorizem in v celoti podpre ukrepe, s katerimi bi premagali in zatrli teroristične organizacije, zlasti Daiš/ISIS, ki pomenijo jasno grožnjo za regionalno in mednarodno varnost; naj sodeluje z Generalno skupščino in Varnostnim svetom OZN pri boju proti financiranju terorizma, pri čemer naj upošteva priporočilo Parlamenta z dne 1. marca 2018 (3), pri vzpostavitvi mehanizma za prepoznavanje teroristov in terorističnih organizacij ter krepitvi mehanizmov zamrznitve premoženja po vsem svetu, da bi podprl Medregijski raziskovalni inštitut Združenih narodov za kriminal in pravico pri vzpostavitvi in začetku delovanja Globalnega foruma za boj proti terorizmu (GCTF), ki naj temelji na pobudi Global Initiative against Transnational Organised Crime; naj okrepi skupna prizadevanja EU in OZN pri boju proti temeljnim vzrokom terorizma, zlasti pri boju proti hibridnim grožnjam ter razvoju raziskav in krepitvi zmogljivosti za kibernetsko obrambo; naj pri oblikovanju, izvajanju in razvijanju pristopov za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov uporabi obstoječe pobude lokalnih partnerjev; naj okrepi prizadevanja za boj proti novačenju in teroristični propagandi, ki potekata prek platform družbenih medijev in mrež radikaliziranih pridigarjev sovraštva; naj podpira ukrepe za krepitev odpornosti skupnosti, ki so izpostavljene radikalizaciji, med drugim tudi z obravnavanjem ekonomskih, socialnih, kulturnih in političnih vzrokov, ki so do radikalizacije pripeljali; naj poveča učinkovitost mednarodnega policijskega, pravnega in pravosodnega sodelovanja v boju proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu; naj spodbuja izobraževanje kot orodje za preprečevanje terorizma; naj podpira boj proti radikalizaciji in politike za deradikalizacijo v skladu z akcijskim načrtom OZN za preprečevanje nasilnega ekstremizma; naj podpre okrepljen prispevek EU k pobudam OZN o krepitvi zmogljivosti v boju proti tujim terorističnim bojevnikom in nasilnemu ekstremizmu; |
| --- | --- |

(u)

naj ponovno odločno obsodi terorizem in v celoti podpre ukrepe, s katerimi bi premagali in zatrli teroristične organizacije, zlasti Daiš/ISIS, ki pomenijo jasno grožnjo za regionalno in mednarodno varnost; naj sodeluje z Generalno skupščino in Varnostnim svetom OZN pri boju proti financiranju terorizma, pri čemer naj upošteva priporočilo Parlamenta z dne 1. marca 2018 (3), pri vzpostavitvi mehanizma za prepoznavanje teroristov in terorističnih organizacij ter krepitvi mehanizmov zamrznitve premoženja po vsem svetu, da bi podprl Medregijski raziskovalni inštitut Združenih narodov za kriminal in pravico pri vzpostavitvi in začetku delovanja Globalnega foruma za boj proti terorizmu (GCTF), ki naj temelji na pobudi Global Initiative against Transnational Organised Crime; naj okrepi skupna prizadevanja EU in OZN pri boju proti temeljnim vzrokom terorizma, zlasti pri boju proti hibridnim grožnjam ter razvoju raziskav in krepitvi zmogljivosti za kibernetsko obrambo; naj pri oblikovanju, izvajanju in razvijanju pristopov za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov uporabi obstoječe pobude lokalnih partnerjev; naj okrepi prizadevanja za boj proti novačenju in teroristični propagandi, ki potekata prek platform družbenih medijev in mrež radikaliziranih pridigarjev sovraštva; naj podpira ukrepe za krepitev odpornosti skupnosti, ki so izpostavljene radikalizaciji, med drugim tudi z obravnavanjem ekonomskih, socialnih, kulturnih in političnih vzrokov, ki so do radikalizacije pripeljali; naj poveča učinkovitost mednarodnega policijskega, pravnega in pravosodnega sodelovanja v boju proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu; naj spodbuja izobraževanje kot orodje za preprečevanje terorizma; naj podpira boj proti radikalizaciji in politike za deradikalizacijo v skladu z akcijskim načrtom OZN za preprečevanje nasilnega ekstremizma; naj podpre okrepljen prispevek EU k pobudam OZN o krepitvi zmogljivosti v boju proti tujim terorističnim bojevnikom in nasilnemu ekstremizmu;

| (v) | naj si prizadeva za večjo večstransko zavezanost iskanju trajnih političnih rešitev za sedanje konflikte na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; naj še naprej podpira delo, ukrepe in pobude posebnega odposlanca OZN, ki so namenjeni rešitvi teh konfliktov; naj še naprej podpira vlogo EU na humanitarnem področju; naj mednarodno skupnost pozove k nadaljnjemu zagotavljanju humanitarne, finančne in politične pomoči; naj zagotovi, da bodo odgovorni za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava o človekovih pravicah kazensko preganjani, ter naj si prizadeva za takojšnje prenehanje nasilja; naj vztraja, da je edini način, s katerim bi dosegli mir v Siriji, politični proces, ki ga bo vodila Sirija sama in bo namenjen organizaciji svobodnih in poštenih volitev, ki jih bo omogočila in spremljala OZN ter bodo temeljile na novi ustavi; naj poudari, da je mogoče vključujoče premirje po vsej državi in vzajemno sprejemljivo mirno rešitev sirske krize doseči pod okriljem OZN ter, kot je navedeno v ženevskem sporočilu iz leta 2012 in resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 2254 (2015), s podporo posebnega odposlanca OZN za Sirijo; naj mednarodno skupnost pozove, naj po svojih najboljših močeh odločno obsodi odgovorne za vojne zločine in hudodelstva zoper človečnost, storjene med konfliktom v Siriji; naj podpre poziv generalnega sekretarja OZN k vzpostavitvi nove nepristranske in neodvisne skupine, ki bo ugotovila, kdo je odgovoren za napade s kemičnim orožjem v Siriji, saj je brez takega organa tveganje, da pride do vojaškega stopnjevanja, večje; naj podpre pobudo OZN za mirovni načrt v Jemnu in nujno začne reševati sedanjo humanitarno krizo; naj pozove vse strani k spoštovanju človekovih pravic in svoboščin vseh jemenskih državljanov ter poudari, da je treba z vključujočim dialogom med Jemenci doseči sporazumno politično rešitev; |
| --- | --- |

(v)

naj si prizadeva za večjo večstransko zavezanost iskanju trajnih političnih rešitev za sedanje konflikte na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; naj še naprej podpira delo, ukrepe in pobude posebnega odposlanca OZN, ki so namenjeni rešitvi teh konfliktov; naj še naprej podpira vlogo EU na humanitarnem področju; naj mednarodno skupnost pozove k nadaljnjemu zagotavljanju humanitarne, finančne in politične pomoči; naj zagotovi, da bodo odgovorni za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava o človekovih pravicah kazensko preganjani, ter naj si prizadeva za takojšnje prenehanje nasilja; naj vztraja, da je edini način, s katerim bi dosegli mir v Siriji, politični proces, ki ga bo vodila Sirija sama in bo namenjen organizaciji svobodnih in poštenih volitev, ki jih bo omogočila in spremljala OZN ter bodo temeljile na novi ustavi; naj poudari, da je mogoče vključujoče premirje po vsej državi in vzajemno sprejemljivo mirno rešitev sirske krize doseči pod okriljem OZN ter, kot je navedeno v ženevskem sporočilu iz leta 2012 in resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 2254 (2015), s podporo posebnega odposlanca OZN za Sirijo; naj mednarodno skupnost pozove, naj po svojih najboljših močeh odločno obsodi odgovorne za vojne zločine in hudodelstva zoper človečnost, storjene med konfliktom v Siriji; naj podpre poziv generalnega sekretarja OZN k vzpostavitvi nove nepristranske in neodvisne skupine, ki bo ugotovila, kdo je odgovoren za napade s kemičnim orožjem v Siriji, saj je brez takega organa tveganje, da pride do vojaškega stopnjevanja, večje; naj podpre pobudo OZN za mirovni načrt v Jemnu in nujno začne reševati sedanjo humanitarno krizo; naj pozove vse strani k spoštovanju človekovih pravic in svoboščin vseh jemenskih državljanov ter poudari, da je treba z vključujočim dialogom med Jemenci doseči sporazumno politično rešitev;

| (w) | naj zagotovi, da bo generalna skupščina OZN v sodelovanju z EU pripravila vse pozitivne instrumente, s katerimi bi zagotovili, da bo rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi v miru in varnosti skupaj živeli varna država Izrael z varnimi in priznanimi mejami ter sosednja neodvisna, demokratična in preživetja sposobna palestinska država, trajnostna in učinkovita; |
| --- | --- |

(w)

naj zagotovi, da bo generalna skupščina OZN v sodelovanju z EU pripravila vse pozitivne instrumente, s katerimi bi zagotovili, da bo rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi v miru in varnosti skupaj živeli varna država Izrael z varnimi in priznanimi mejami ter sosednja neodvisna, demokratična in preživetja sposobna palestinska država, trajnostna in učinkovita;

| (x) | podpre prizadevanja OZN za pravično in trajno rešitev konflikta v Zahodni Sahari na podlagi pravice zahodnosaharskega ljudstva do samoodločbe in v skladu z ustreznimi resolucijami Združenih narodov; |
| --- | --- |

(x)

podpre prizadevanja OZN za pravično in trajno rešitev konflikta v Zahodni Sahari na podlagi pravice zahodnosaharskega ljudstva do samoodločbe in v skladu z ustreznimi resolucijami Združenih narodov;

| (y) | naj tudi v prihodnje obravnava glavne varnostne grožnje v Sahelu, Sahari ter regijah Čadskega jezera in Afriškega roga, da bi odpravili teroristično grožnjo, ki jo predstavljajo pripadniki Isila/Daiša in Al Kaide ter Boko Haram ali druge povezane teroristične skupine; |
| --- | --- |

(y)

naj tudi v prihodnje obravnava glavne varnostne grožnje v Sahelu, Sahari ter regijah Čadskega jezera in Afriškega roga, da bi odpravili teroristično grožnjo, ki jo predstavljajo pripadniki Isila/Daiša in Al Kaide ter Boko Haram ali druge povezane teroristične skupine;

| (z) | naj podpira jedrski sporazum med Iranom ter članicami Varnostnega sveta in Nemčijo kot pomemben uspeh mednarodne diplomacije in zlasti diplomacije EU ter še naprej vrši pritisk na ZDA, da zagotovijo njegovo izvajanje v praksi; |
| --- | --- |

(z)

naj podpira jedrski sporazum med Iranom ter članicami Varnostnega sveta in Nemčijo kot pomemben uspeh mednarodne diplomacije in zlasti diplomacije EU ter še naprej vrši pritisk na ZDA, da zagotovijo njegovo izvajanje v praksi;

| (aa) | naj, glede na kršitve mednarodnega prava v Gruziji, Ukrajini in Moldaviji, še naprej poziva k polnemu spoštovanju suverenosti, mednarodno priznanih meja in ozemeljske celovitosti teh območij; naj podpira in oživi diplomatska prizadevanja za mirno in trajnostno rešitev teh sedanjih in zamrznjenih konfliktov; naj mednarodno skupnost pozove k celovitemu izvajanju politike nepriznanja nezakonite priključitve Krima; |
| --- | --- |

(aa)

naj, glede na kršitve mednarodnega prava v Gruziji, Ukrajini in Moldaviji, še naprej poziva k polnemu spoštovanju suverenosti, mednarodno priznanih meja in ozemeljske celovitosti teh območij; naj podpira in oživi diplomatska prizadevanja za mirno in trajnostno rešitev teh sedanjih in zamrznjenih konfliktov; naj mednarodno skupnost pozove k celovitemu izvajanju politike nepriznanja nezakonite priključitve Krima;

| (ab) | naj podpre pogovore med Severno in Južno Korejo in prizadevanja za denuklearizacijo Korejskega polotoka; naj pozove vse vpletene mednarodne akterje, naj na podlagi dialoga dejavno in pozitivno prispevajo k temu cilju; |
| --- | --- |

(ab)

naj podpre pogovore med Severno in Južno Korejo in prizadevanja za denuklearizacijo Korejskega polotoka; naj pozove vse vpletene mednarodne akterje, naj na podlagi dialoga dejavno in pozitivno prispevajo k temu cilju;

| (ac) | naj pozove generalno skupščino OZN in Varnostni svet OZN k razpravi o napetih razmerah v Južnokitajskem morju, da bi vse udeležene strani spodbudili, da se sestanejo in zaključijo pogajanja o kodeksu ravnanja; |
| --- | --- |

(ac)

naj pozove generalno skupščino OZN in Varnostni svet OZN k razpravi o napetih razmerah v Južnokitajskem morju, da bi vse udeležene strani spodbudili, da se sestanejo in zaključijo pogajanja o kodeksu ravnanja;

Agenda za ženske, mir in varnost

| (ad) | naj pozove vse države članice, naj še naprej podpirajo in izvajajo osem zgoraj navedenih, ki sestavljajo agendo za ženske, mir in varnost, ter usmerjajo delo v doseganje polne enakosti spolov in zagotovitev krepitve sodelovanja, zaščite in pravic žensk v celotnem ciklu konfliktov, od preprečevanja konfliktov do obnove po konfliktu, obenem pa uporabljajo pristop, ki je osredotočen na žrtve, da bi zmanjšale nadaljnjo škodo ženskam in dekletom, ki jih je konflikt neposredno prizadel; |
| --- | --- |

(ad)

naj pozove vse države članice, naj še naprej podpirajo in izvajajo osem zgoraj navedenih, ki sestavljajo agendo za ženske, mir in varnost, ter usmerjajo delo v doseganje polne enakosti spolov in zagotovitev krepitve sodelovanja, zaščite in pravic žensk v celotnem ciklu konfliktov, od preprečevanja konfliktov do obnove po konfliktu, obenem pa uporabljajo pristop, ki je osredotočen na žrtve, da bi zmanjšale nadaljnjo škodo ženskam in dekletom, ki jih je konflikt neposredno prizadel;

| (ae) | naj opozori, da je sodelovanje žensk v mirovnih procesih še vedno eden najmanj izpolnjenih vidikov agende za ženske, mir in varnost, čeprav so ženske glavne žrtve varnostnih, političnih in humanitarnih kriz; naj poudari, da ni dosežen glavni cilj resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti, tj. zaščititi ženske in bistveno povečati njihovo udeležbo v postopkih oblikovanja politike in odločanja; naj opomni, da je enakost žensk in moških temeljno načelo Evropske unije in njenih držav članic, spodbujanje enakosti pa eden od glavnih ciljev Unije; naj še naprej spodbuja enakost in nediskriminacijo žensk in moških ter dejavno spodbuja podporo nadaljnjim ukrepom proti kršenju pravic LGBTI; naj najranljivejše osebe vključuje na vse ravni odločanja in v vse postopke; |
| --- | --- |

(ae)

naj opozori, da je sodelovanje žensk v mirovnih procesih še vedno eden najmanj izpolnjenih vidikov agende za ženske, mir in varnost, čeprav so ženske glavne žrtve varnostnih, političnih in humanitarnih kriz; naj poudari, da ni dosežen glavni cilj resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti, tj. zaščititi ženske in bistveno povečati njihovo udeležbo v postopkih oblikovanja politike in odločanja; naj opomni, da je enakost žensk in moških temeljno načelo Evropske unije in njenih držav članic, spodbujanje enakosti pa eden od glavnih ciljev Unije; naj še naprej spodbuja enakost in nediskriminacijo žensk in moških ter dejavno spodbuja podporo nadaljnjim ukrepom proti kršenju pravic LGBTI; naj najranljivejše osebe vključuje na vse ravni odločanja in v vse postopke;

| (af) | naj opozori, da so zaradi oboroženih konfliktov tako moški kot ženske v ranljivem položaju, vendar ženskam grozi večje tveganje, da postanejo žrtve ekonomskega in spolnega izkoriščanja, prisilnega dela, razselitve, pridržanja in spolnega nasilja, kot je posilstvo, ki se uporablja kot vojna taktika in pomeni vojni zločin; naj zagotovi varno zdravniško pomoč v primerih posilstva v vojni; naj pozove h krepitvi zaščite mladoletnikov, žensk, deklet in starejših v konfliktnih razmerah, zlasti v zvezi s spolnim nasiljem ter otroškimi, zgodnjimi in prisilnimi porokami, pa tudi zaščite žrtev med moškimi in dečki, katerih dejansko število na konfliktnih območjih je po podatkih SZO in mednarodnih študij (4) močno podcenjeno; naj vse države članice OZN pozove, naj zagotovijo vse potrebne razpoložljive finančne in človeške vire za pomoč prebivalstvu na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

(af)

naj opozori, da so zaradi oboroženih konfliktov tako moški kot ženske v ranljivem položaju, vendar ženskam grozi večje tveganje, da postanejo žrtve ekonomskega in spolnega izkoriščanja, prisilnega dela, razselitve, pridržanja in spolnega nasilja, kot je posilstvo, ki se uporablja kot vojna taktika in pomeni vojni zločin; naj zagotovi varno zdravniško pomoč v primerih posilstva v vojni; naj pozove h krepitvi zaščite mladoletnikov, žensk, deklet in starejših v konfliktnih razmerah, zlasti v zvezi s spolnim nasiljem ter otroškimi, zgodnjimi in prisilnimi porokami, pa tudi zaščite žrtev med moškimi in dečki, katerih dejansko število na konfliktnih območjih je po podatkih SZO in mednarodnih študij (4) močno podcenjeno; naj vse države članice OZN pozove, naj zagotovijo vse potrebne razpoložljive finančne in človeške vire za pomoč prebivalstvu na konfliktnih območjih;

| (ag) | naj pozove OZN, naj vzpostavi učinkovite postopke za sporočanje pomislekov ali predložitev dokazov o zlorabah, goljufijah, korupciji in kršitvah, povezanih z dejavnostmi vojaškega in civilnega osebja OZN na mirovnih misijah, ter za pravočasno obravnavo teh primerov v obliki posebnih preiskav; naj nujno spremeni dejstvo, da so trenutno pravni ukrepi glede domnevnih zlorab povsem prostovoljni in odvisni od države, ki je zagotovila enote; naj nujno in nemudoma obravnava vse vidike poročila Združenih narodov z dne 15. maja 2015 o oceni izvrševanja in pomoči za izboljšanje položaja v zvezi s spolnim izkoriščanjem ter zlorabo s strani osebja Združenih narodov in povezanega osebja v operacijah za ohranjanje miru ter naj storilce kaznuje; naj brez odlašanja in najstrožje preišče, preganja in kaznuje vse vojaško in civilno osebje, ki je zagrešilo dejanja spolnega nasilja; naj spodbudi dodatno usposabljanje osebja OZN za ohranjanje miru na podlagi mednarodnega protokola o dokumentiranju in preiskovanju spolnega nasilja v konfliktih, da bi se povečala raven strokovnega znanja o vprašanjih spolnega nasilja; |
| --- | --- |

(ag)

naj pozove OZN, naj vzpostavi učinkovite postopke za sporočanje pomislekov ali predložitev dokazov o zlorabah, goljufijah, korupciji in kršitvah, povezanih z dejavnostmi vojaškega in civilnega osebja OZN na mirovnih misijah, ter za pravočasno obravnavo teh primerov v obliki posebnih preiskav; naj nujno spremeni dejstvo, da so trenutno pravni ukrepi glede domnevnih zlorab povsem prostovoljni in odvisni od države, ki je zagotovila enote; naj nujno in nemudoma obravnava vse vidike poročila Združenih narodov z dne 15. maja 2015 o oceni izvrševanja in pomoči za izboljšanje položaja v zvezi s spolnim izkoriščanjem ter zlorabo s strani osebja Združenih narodov in povezanega osebja v operacijah za ohranjanje miru ter naj storilce kaznuje; naj brez odlašanja in najstrožje preišče, preganja in kaznuje vse vojaško in civilno osebje, ki je zagrešilo dejanja spolnega nasilja; naj spodbudi dodatno usposabljanje osebja OZN za ohranjanje miru na podlagi mednarodnega protokola o dokumentiranju in preiskovanju spolnega nasilja v konfliktih, da bi se povečala raven strokovnega znanja o vprašanjih spolnega nasilja;

| (ah) | naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi zagotovili analizo na podlagi spola, pa tudi vključitev vidika spola in človekovih pravic v vse dejavnosti OZN, zlasti operacije za ohranjanje miru, humanitarne operacije ter postopke obnove po konfliktu in sprave; naj oblikuje kazalnike in uvede orodja za spremljanje, s katerimi bi se meril napredek v zvezi s sodelovanjem žensk pri izgradnji miru in varnosti, tudi v operacijah za ohranjanje miru, ter zagotovila odgovornost, zagotovi pa naj tudi učinkovito sodelovanje s skupnostmi ter izboljšanje kulture in obnašanja, kar je v skladu s skupino na visoki ravni generalnega sekretarja OZN za krepitev ekonomske vloge žensk; naj zagotovi, da bodo na voljo ustrezna finančna sredstva za izvajanje agende za ženske, mir in varnost in da bodo z njenim izvajanjem ženske osrednji element vseh prizadevanj za reševanje globalnih izzivov, vključno z naraščajočim nasilnim ekstremizmom, preprečevanjem konfliktov in mediacijo, humanitarnimi krizami, revščino, podnebnimi spremembami, migracijami, trajnostnim razvojem, mirom in varnostjo; |
| --- | --- |

(ah)

naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi zagotovili analizo na podlagi spola, pa tudi vključitev vidika spola in človekovih pravic v vse dejavnosti OZN, zlasti operacije za ohranjanje miru, humanitarne operacije ter postopke obnove po konfliktu in sprave; naj oblikuje kazalnike in uvede orodja za spremljanje, s katerimi bi se meril napredek v zvezi s sodelovanjem žensk pri izgradnji miru in varnosti, tudi v operacijah za ohranjanje miru, ter zagotovila odgovornost, zagotovi pa naj tudi učinkovito sodelovanje s skupnostmi ter izboljšanje kulture in obnašanja, kar je v skladu s skupino na visoki ravni generalnega sekretarja OZN za krepitev ekonomske vloge žensk; naj zagotovi, da bodo na voljo ustrezna finančna sredstva za izvajanje agende za ženske, mir in varnost in da bodo z njenim izvajanjem ženske osrednji element vseh prizadevanj za reševanje globalnih izzivov, vključno z naraščajočim nasilnim ekstremizmom, preprečevanjem konfliktov in mediacijo, humanitarnimi krizami, revščino, podnebnimi spremembami, migracijami, trajnostnim razvojem, mirom in varnostjo;

| (ai) | naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi prenehali zlorabljati otroke v oboroženih konfliktih in učinkoviteje obravnavali posledice konfliktnih in pokonfliktnih razmer za ženske in dekleta; naj podpre vlogo delovne skupine OZN o otrocih v oboroženih konfliktih, da bi se povečala podpora pravicam mladih, ki jih je prizadela vojna, ter kampanjo OZN „Otroci, ne vojaki“, katere cilj je preprečiti novačenje in uporabo otrok v konfliktih s strani vladnih oboroženih sil in nedržavnih akterjev; |
| --- | --- |

(ai)

naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi prenehali zlorabljati otroke v oboroženih konfliktih in učinkoviteje obravnavali posledice konfliktnih in pokonfliktnih razmer za ženske in dekleta; naj podpre vlogo delovne skupine OZN o otrocih v oboroženih konfliktih, da bi se povečala podpora pravicam mladih, ki jih je prizadela vojna, ter kampanjo OZN „Otroci, ne vojaki“, katere cilj je preprečiti novačenje in uporabo otrok v konfliktih s strani vladnih oboroženih sil in nedržavnih akterjev;

| (aj) | naj še naprej sodeluje z OZN pri spremljanju in učinkovitem izvajanju pobude Spotlight za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

(aj)

naj še naprej sodeluje z OZN pri spremljanju in učinkovitem izvajanju pobude Spotlight za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti;

Preprečevanje konfliktov in mediacija

| (ak) | naj v skladu s prednostnimi nalogami posebnih političnih misij OZN in orodji v okviru Sklada za izgradnjo miru zagotovi vse potrebno za proaktivno podporo prednostnim nalogam generalnega sekretarja OZN na področju preprečevanja konfliktov in mediacije (5), na primer ustanovitvi svetovalnega odbora na visoki ravni za mediacijo; naj zagotovi, da bosta preprečevanje konfliktov in mediacija temeljila na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(ak)

naj v skladu s prednostnimi nalogami posebnih političnih misij OZN in orodji v okviru Sklada za izgradnjo miru zagotovi vse potrebno za proaktivno podporo prednostnim nalogam generalnega sekretarja OZN na področju preprečevanja konfliktov in mediacije (5), na primer ustanovitvi svetovalnega odbora na visoki ravni za mediacijo; naj zagotovi, da bosta preprečevanje konfliktov in mediacija temeljila na človekovih pravicah;

| (al) | naj okrepi operativni vidik prednostnih nalog EU in OZN na področju preprečevanja in zmanjševanja konfliktov, tudi z zagotovitvijo razpoložljivosti izkušenih mediatorjev in svetovalcev za mediacijo, vključno z odposlankami in visokimi uradnicami, ter zagotovi učinkovitejše usklajevanje političnih, humanitarnih, varnostnih in razvojnih orodij OZN; |
| --- | --- |

(al)

naj okrepi operativni vidik prednostnih nalog EU in OZN na področju preprečevanja in zmanjševanja konfliktov, tudi z zagotovitvijo razpoložljivosti izkušenih mediatorjev in svetovalcev za mediacijo, vključno z odposlankami in visokimi uradnicami, ter zagotovi učinkovitejše usklajevanje političnih, humanitarnih, varnostnih in razvojnih orodij OZN;

| (am) | naj upošteva, da so ženske očitno premalo zastopane pri mirovnih pogovorih, na katerih se sprejemajo ključne odločitve glede obnove in upravljanja po konfliktu, kljub dejstvu, da se z vidnejšo vlogo žensk pri mirovnih procesih verjetnost, da se bo sporazum obdržal vsaj 2 leti, poveča za 20 %, verjetnost, da se bo sporazum obdržal vsaj 15 let, pa za 35 %; |
| --- | --- |

(am)

naj upošteva, da so ženske očitno premalo zastopane pri mirovnih pogovorih, na katerih se sprejemajo ključne odločitve glede obnove in upravljanja po konfliktu, kljub dejstvu, da se z vidnejšo vlogo žensk pri mirovnih procesih verjetnost, da se bo sporazum obdržal vsaj 2 leti, poveča za 20 %, verjetnost, da se bo sporazum obdržal vsaj 15 let, pa za 35 %;

| (an) | naj odločno podpre agendo za mlade, mir in varnost ter njen cilj večjega upoštevanja mladih pri odločanju na lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni ravni; naj v zvezi s tem podpre vzpostavitev mehanizmov, s katerimi bi mladi dobili možnost, da plodno sodelujejo pri mirovnih procesih; |
| --- | --- |

(an)

naj odločno podpre agendo za mlade, mir in varnost ter njen cilj večjega upoštevanja mladih pri odločanju na lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni ravni; naj v zvezi s tem podpre vzpostavitev mehanizmov, s katerimi bi mladi dobili možnost, da plodno sodelujejo pri mirovnih procesih;

| (ao) | naj še naprej krepi sodelovanje med EU in OZN pri razvoju instrumentov za obravnavo ponavljajoče se težave nasilja v zvezi z volitvami, med drugim na podlagi izkušenj, ki so jih poslanci Evropskega parlamenta pridobili na misijah za opazovanje volitev, in pogovorov s političnimi strankami pred parlamentarnimi volitvami, da bi zagotovili večjo verodostojnost volitev v državah, ki želijo okrepiti svoje demokratične postopke, pa tudi poslali jasno sporočilo tistim, ki želijo zlorabiti sistem; |
| --- | --- |

(ao)

naj še naprej krepi sodelovanje med EU in OZN pri razvoju instrumentov za obravnavo ponavljajoče se težave nasilja v zvezi z volitvami, med drugim na podlagi izkušenj, ki so jih poslanci Evropskega parlamenta pridobili na misijah za opazovanje volitev, in pogovorov s političnimi strankami pred parlamentarnimi volitvami, da bi zagotovili večjo verodostojnost volitev v državah, ki želijo okrepiti svoje demokratične postopke, pa tudi poslali jasno sporočilo tistim, ki želijo zlorabiti sistem;

| (ap) | naj opomni, da EU znatno prispeva (prek instrumentov za zunanje financiranje) v sistem OZN, med drugim na področjih svetovnega miru, pravne države, človekovih pravic in razvojne agende; |
| --- | --- |

(ap)

naj opomni, da EU znatno prispeva (prek instrumentov za zunanje financiranje) v sistem OZN, med drugim na področjih svetovnega miru, pravne države, človekovih pravic in razvojne agende;

| (aq) | naj odločno podpre predloge generalnega sekretarja za povečanje učinkovitosti razvojnega sistema OZN ter v zameno za večjo učinkovitost, preglednost in odgovornost oblikuje podporno stališče glede predlaganega dogovora o financiranju; |
| --- | --- |

(aq)

naj odločno podpre predloge generalnega sekretarja za povečanje učinkovitosti razvojnega sistema OZN ter v zameno za večjo učinkovitost, preglednost in odgovornost oblikuje podporno stališče glede predlaganega dogovora o financiranju;

Neširjenje orožja, nadzor nad oborožitvijo in razorožitev

| (ar) | naj sistematično podpira vse ukrepe OZN v zvezi z razorožitvijo, krepitvijo zaupanja, neširjenjem in preprečevanjem širjenja orožja za množično uničevanje, vključno z razvojem, proizvodnjo, pridobivanjem, kopičenjem zalog, zadrževanjem, prenosom in uporabo kemičnega orožja s strani države pogodbenice ali nedržavnega akterja; |
| --- | --- |

(ar)

naj sistematično podpira vse ukrepe OZN v zvezi z razorožitvijo, krepitvijo zaupanja, neširjenjem in preprečevanjem širjenja orožja za množično uničevanje, vključno z razvojem, proizvodnjo, pridobivanjem, kopičenjem zalog, zadrževanjem, prenosom in uporabo kemičnega orožja s strani države pogodbenice ali nedržavnega akterja;

| (as) | naj izrazi zaskrbljenost zaradi slabljenja obstoječega sistema nadzora nad oborožitvijo in razoroževanja ter povezanih pravnih instrumentov; naj podpre vsa prizadevanja, da bi ponovno okrepili agendo za nadzor nad orožjem in razoroževanje, vključno s ponovno oživitvijo Konference o razorožitvi; naj spodbuja neširjenje jedrskega orožja v okviru postopka pregleda v letu 2020 in podpre takojšen začetek uporabe Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; naj si prizadeva za izvrševanje Konvencije o kemičnem orožju; naj ponovno potrdi zavezanost ciljem te konvencije, vse države članice OZN pa naj spodbuja k njeni ratifikaciji ali k pristopu k njej; naj okrepi Organizacijo za prepoved kemičnega orožja in njeno delo, tako da zagotovi, da ima za izpolnjevanje svojih ciljev na voljo ustrezna finančna sredstva in osebje; naj zagotovi, da so v primerih domnevne uporabe kemičnega orožja storilci kazensko preganjani; naj v okviru obstoječih mehanizmov za nadzor nad oborožitvijo in instrumentov za razorožitev zagotovi odgovornost za kršitve pogodb o razoroževanju in nadzoru nad oborožitvijo; naj podpre pogodbo o prepovedi jedrskega orožja, ki jo je leta 2017 podprlo 122 držav članic OZN, ter si prizadeva za to, da bi to pogodbo podpisale in ratificirale vse države članice OZN; naj nujno pospeši jedrsko razoroževanje tako na regionalni kot svetovni ravni z upoštevanjem resolucije Parlamenta z dne 27. oktobra 2016 (6), v kateri je pozval vse države članice EU, naj podprejo konferenco Združenih narodov, kjer bi se pogajali o pravno zavezujočem instrumentu za prepoved jedrskega orožja; naj podpira prizadevanja OZN, da se nedržavnim akterjem in terorističnim skupinam prepreči, da bi razvijali, proizvajali, pridobivali ali prenašali orožje za množično uničevanje in njegove izstrelitvene sisteme; naj vztraja pri doslednem spoštovanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Konvencije o kemičnem orožju in Konvencije o biološkem orožju; |
| --- | --- |

(as)

naj izrazi zaskrbljenost zaradi slabljenja obstoječega sistema nadzora nad oborožitvijo in razoroževanja ter povezanih pravnih instrumentov; naj podpre vsa prizadevanja, da bi ponovno okrepili agendo za nadzor nad orožjem in razoroževanje, vključno s ponovno oživitvijo Konference o razorožitvi; naj spodbuja neširjenje jedrskega orožja v okviru postopka pregleda v letu 2020 in podpre takojšen začetek uporabe Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; naj si prizadeva za izvrševanje Konvencije o kemičnem orožju; naj ponovno potrdi zavezanost ciljem te konvencije, vse države članice OZN pa naj spodbuja k njeni ratifikaciji ali k pristopu k njej; naj okrepi Organizacijo za prepoved kemičnega orožja in njeno delo, tako da zagotovi, da ima za izpolnjevanje svojih ciljev na voljo ustrezna finančna sredstva in osebje; naj zagotovi, da so v primerih domnevne uporabe kemičnega orožja storilci kazensko preganjani; naj v okviru obstoječih mehanizmov za nadzor nad oborožitvijo in instrumentov za razorožitev zagotovi odgovornost za kršitve pogodb o razoroževanju in nadzoru nad oborožitvijo; naj podpre pogodbo o prepovedi jedrskega orožja, ki jo je leta 2017 podprlo 122 držav članic OZN, ter si prizadeva za to, da bi to pogodbo podpisale in ratificirale vse države članice OZN; naj nujno pospeši jedrsko razoroževanje tako na regionalni kot svetovni ravni z upoštevanjem resolucije Parlamenta z dne 27. oktobra 2016 (6), v kateri je pozval vse države članice EU, naj podprejo konferenco Združenih narodov, kjer bi se pogajali o pravno zavezujočem instrumentu za prepoved jedrskega orožja; naj podpira prizadevanja OZN, da se nedržavnim akterjem in terorističnim skupinam prepreči, da bi razvijali, proizvajali, pridobivali ali prenašali orožje za množično uničevanje in njegove izstrelitvene sisteme; naj vztraja pri doslednem spoštovanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, Konvencije o kemičnem orožju in Konvencije o biološkem orožju;

| (at) | naj dosledno izvaja Pogodbo o trgovini z orožjem, vse države članice OZN pa naj spodbuja k njeni ratifikaciji ali k pristopu k njej; |
| --- | --- |

(at)

naj dosledno izvaja Pogodbo o trgovini z orožjem, vse države članice OZN pa naj spodbuja k njeni ratifikaciji ali k pristopu k njej;

| (au) | naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe proti preusmerjanju orožja in streliva ter nezakoniti trgovini z njima, vključno z osebnim in lahkim orožjem, zlasti tako, da razvije sistem za sledenje orožju; naj spodbuja države članice OZN k dejavnemu prizadevanju za globalno razorožitev in preprečevanje oboroževalnih tekem; |
| --- | --- |

(au)

naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe proti preusmerjanju orožja in streliva ter nezakoniti trgovini z njima, vključno z osebnim in lahkim orožjem, zlasti tako, da razvije sistem za sledenje orožju; naj spodbuja države članice OZN k dejavnemu prizadevanju za globalno razorožitev in preprečevanje oboroževalnih tekem;

| (av) | naj nameni posebno pozornost tehnološkemu napredku na področju oboroževanja v robotiki, zlasti oboroženim robotom in brezpilotnim zrakoplovom ter njihovi skladnosti z mednarodnim pravom; naj vzpostavi pravni okvir za brezpilotne zrakoplove in oborožene robote v skladu z obstoječim mednarodnim humanitarnim pravom, da bi preprečili zlorabo te tehnologije v nezakonitih dejavnostih državnih ali nedržavnih akterjev; naj podpre začetek učinkovitih pogajanj o prepovedi brezpilotnih zrakoplovov in oboroženih robotov, s katerimi je mogoče izvesti napade brez človeškega posredovanja; naj spodbuja pravni okvir na podlagi OZN, ki strogo določa, da je treba pri uporabi oboroženih brezpilotnih zrakoplovov spoštovati mednarodno humanitarno pravo in pravo na področju človekovih pravic; naj odločno obsodi vsesplošne zlorabe človekovih pravic in kršitve mednarodnega humanitarnega prava; naj pozove k večjemu varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v vseh razsežnostih njihovega izražanja, tudi v okviru novih tehnologij; naj si prizadeva za mednarodno prepoved orožnih sistemov brez človeškega nadzora nad uporabo sile, kar je Parlament že večkrat zahteval, ter naj v okviru priprav na ustrezne seje na ravni OZN nujno oblikuje in sprejme skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih ter na ustreznih forumih nastopa enotno in deluje v skladu s tem; |
| --- | --- |

(av)

naj nameni posebno pozornost tehnološkemu napredku na področju oboroževanja v robotiki, zlasti oboroženim robotom in brezpilotnim zrakoplovom ter njihovi skladnosti z mednarodnim pravom; naj vzpostavi pravni okvir za brezpilotne zrakoplove in oborožene robote v skladu z obstoječim mednarodnim humanitarnim pravom, da bi preprečili zlorabo te tehnologije v nezakonitih dejavnostih državnih ali nedržavnih akterjev; naj podpre začetek učinkovitih pogajanj o prepovedi brezpilotnih zrakoplovov in oboroženih robotov, s katerimi je mogoče izvesti napade brez človeškega posredovanja; naj spodbuja pravni okvir na podlagi OZN, ki strogo določa, da je treba pri uporabi oboroženih brezpilotnih zrakoplovov spoštovati mednarodno humanitarno pravo in pravo na področju človekovih pravic; naj odločno obsodi vsesplošne zlorabe človekovih pravic in kršitve mednarodnega humanitarnega prava; naj pozove k večjemu varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v vseh razsežnostih njihovega izražanja, tudi v okviru novih tehnologij; naj si prizadeva za mednarodno prepoved orožnih sistemov brez človeškega nadzora nad uporabo sile, kar je Parlament že večkrat zahteval, ter naj v okviru priprav na ustrezne seje na ravni OZN nujno oblikuje in sprejme skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih ter na ustreznih forumih nastopa enotno in deluje v skladu s tem;

| (aw) | naj spodbuja vse države članice OZN k podpisu in ratifikaciji Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju; |
| --- | --- |

(aw)

naj spodbuja vse države članice OZN k podpisu in ratifikaciji Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju;

| (ax) | naj si s sklicevanjem na resolucijo skupščine OZN za okolje UNEP/EA.3/Res.1 in resolucijo Sveta OZN za človekove pravice št. 34/20 prizadeva za razjasnitev in razvoj obveznosti v pokonfliktnih razmerah za namen čiščenja in obvladovanja kontaminacije po uporabi orožja z osiromašenim uranom ter za pomoč skupnostim, ki jih je uporaba prizadela; |
| --- | --- |

(ax)

naj si s sklicevanjem na resolucijo skupščine OZN za okolje UNEP/EA.3/Res.1 in resolucijo Sveta OZN za človekove pravice št. 34/20 prizadeva za razjasnitev in razvoj obveznosti v pokonfliktnih razmerah za namen čiščenja in obvladovanja kontaminacije po uporabi orožja z osiromašenim uranom ter za pomoč skupnostim, ki jih je uporaba prizadela;

Človekove pravice, demokracija in pravna država

| (ay) | naj opozori, da so človekove pravice nedeljive ter medsebojno odvisne in povezane; naj pozove EU in OZN, naj ne le odločno obsodita zaskrbljujoč svetovni trend marginalizacije in zanikanja človekovih pravic in demokracije, da bi zaustavili morebitne negativne trende, vključno glede prostora, namenjenega civilni družbi, temveč po potrebi tudi učinkovito uporabita razpoložljive pravne instrumente, zlasti člen 2 pridružitvenih sporazumov med EU in tretjimi državami; naj pozove vse države članice OZN, naj ratificirajo in učinkovito izvajajo vse glavne konvencije OZN o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo OZN proti mučenju in izbirnim protokolom k njej ter izbirnima protokoloma k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavljata pritožbene in preiskovalne mehanizme, ter naj izpolnjujejo obveznosti poročanja iz teh instrumentov in zavezo k sodelovanju v dobri veri v mehanizmih OZN na področju človekovih pravic; naj opozori na nasprotovanje zagovornikom človekovih pravic in demokratizacije po svetu; |
| --- | --- |

(ay)

naj opozori, da so človekove pravice nedeljive ter medsebojno odvisne in povezane; naj pozove EU in OZN, naj ne le odločno obsodita zaskrbljujoč svetovni trend marginalizacije in zanikanja človekovih pravic in demokracije, da bi zaustavili morebitne negativne trende, vključno glede prostora, namenjenega civilni družbi, temveč po potrebi tudi učinkovito uporabita razpoložljive pravne instrumente, zlasti člen 2 pridružitvenih sporazumov med EU in tretjimi državami; naj pozove vse države članice OZN, naj ratificirajo in učinkovito izvajajo vse glavne konvencije OZN o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo OZN proti mučenju in izbirnim protokolom k njej ter izbirnima protokoloma k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavljata pritožbene in preiskovalne mehanizme, ter naj izpolnjujejo obveznosti poročanja iz teh instrumentov in zavezo k sodelovanju v dobri veri v mehanizmih OZN na področju človekovih pravic; naj opozori na nasprotovanje zagovornikom človekovih pravic in demokratizacije po svetu;

| (az) | naj zagotovi, da bodo reforme na področju človekovih pravic še naprej v celoti vključene v tri stebre reforme OZN; naj podpre vključitev razsežnosti človekovih pravic v delo Združenih narodov; |
| --- | --- |

(az)

naj zagotovi, da bodo reforme na področju človekovih pravic še naprej v celoti vključene v tri stebre reforme OZN; naj podpre vključitev razsežnosti človekovih pravic v delo Združenih narodov;

| (ba) | naj spodbuja svobodo deistov in teistov, pa tudi ljudi, ki se štejejo za ateiste, agnostike, humaniste in svobodomislece; |
| --- | --- |

(ba)

naj spodbuja svobodo deistov in teistov, pa tudi ljudi, ki se štejejo za ateiste, agnostike, humaniste in svobodomislece;

| (bb) | naj se še naprej zavzema za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj pozove k večjim prizadevanjem za zaščito pravic verskih in drugih manjšin; naj pozove k večji zaščiti verskih manjšin pred preganjanjem in nasiljem; naj pozove k razveljavitvi zakonov, ki kriminalizirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo ter lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter nevernih; naj podpira delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj si dejavno prizadeva, da bi OZN priznala, da je Isil/Daiš nad verskimi in drugimi manjšinami izvedel genocid, in da se primeri domnevnih hudodelstev zoper človečnost, vojnih zločinov in genocida predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

(bb)

naj se še naprej zavzema za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj pozove k večjim prizadevanjem za zaščito pravic verskih in drugih manjšin; naj pozove k večji zaščiti verskih manjšin pred preganjanjem in nasiljem; naj pozove k razveljavitvi zakonov, ki kriminalizirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo ter lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter nevernih; naj podpira delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; naj si dejavno prizadeva, da bi OZN priznala, da je Isil/Daiš nad verskimi in drugimi manjšinami izvedel genocid, in da se primeri domnevnih hudodelstev zoper človečnost, vojnih zločinov in genocida predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| (bc) | naj spodbudi Svet OZN za človekove pravice, naj nadzira spoštovanje človekovih pravic v svojih državah članicah, da ne bi ponavljali napak, kot je podelitev članstva hudim kršiteljicam človekovih pravic in državam, ki sprejemajo antisemitska politična stališča; |
| --- | --- |

(bc)

naj spodbudi Svet OZN za človekove pravice, naj nadzira spoštovanje človekovih pravic v svojih državah članicah, da ne bi ponavljali napak, kot je podelitev članstva hudim kršiteljicam človekovih pravic in državam, ki sprejemajo antisemitska politična stališča;

| (bd) | naj spodbudi vse države članice OZN, da svojim državljanom zagotovijo, da se lahko brez diskriminacije v celoti vključijo v politične, socialne in ekonomske postopke – vključno s svobodo veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

(bd)

naj spodbudi vse države članice OZN, da svojim državljanom zagotovijo, da se lahko brez diskriminacije v celoti vključijo v politične, socialne in ekonomske postopke – vključno s svobodo veroizpovedi ali prepričanja;

| (be) | naj pozove vse nacionalne in mednarodne organe k čim hitrejšemu sprejetju zavezujočih instrumentov, namenjenih učinkovitemu varstvu človekovih pravic, ter zagotovitvi, da bodo v celoti izvrševali vse nacionalne in mednarodne obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih pravil; naj ponovno poudari pomembno vlogo Sveta OZN za človekove pravice; naj opozori, da mora Generalna skupščina pri izvolitvi članic v Svet OZN za človekove pravice upoštevati, kako kandidatke spoštujejo spodbujanje in varstvo človekovih pravic, načela pravne države in demokracijo; naj pozove k vzpostavitvi jasnih meril uspešnosti na področju človekovih pravic za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

(be)

naj pozove vse nacionalne in mednarodne organe k čim hitrejšemu sprejetju zavezujočih instrumentov, namenjenih učinkovitemu varstvu človekovih pravic, ter zagotovitvi, da bodo v celoti izvrševali vse nacionalne in mednarodne obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih pravil; naj ponovno poudari pomembno vlogo Sveta OZN za človekove pravice; naj opozori, da mora Generalna skupščina pri izvolitvi članic v Svet OZN za človekove pravice upoštevati, kako kandidatke spoštujejo spodbujanje in varstvo človekovih pravic, načela pravne države in demokracijo; naj pozove k vzpostavitvi jasnih meril uspešnosti na področju človekovih pravic za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice;

| (bf) | naj izrazi obžalovanje, da so se ZDA odločile, da izstopijo iz Sveta OZN za človekove pravice; naj opozori na sodelovanje EU v njem in njeno podporo temu nepogrešljivemu organu za človekove pravice ter poziva administracijo ZDA, naj ponovno premisli o svoji odločitvi; |
| --- | --- |

(bf)

naj izrazi obžalovanje, da so se ZDA odločile, da izstopijo iz Sveta OZN za človekove pravice; naj opozori na sodelovanje EU v njem in njeno podporo temu nepogrešljivemu organu za človekove pravice ter poziva administracijo ZDA, naj ponovno premisli o svoji odločitvi;

| (bg) | naj pozove vse države, tudi države članice EU, naj čim prej ratificirajo Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavlja pritožbene in preiskovalne mehanizme; |
| --- | --- |

(bg)

naj pozove vse države, tudi države članice EU, naj čim prej ratificirajo Izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavlja pritožbene in preiskovalne mehanizme;

| (bh) | naj skupaj z vsemi državami članicami OZN spoštuje svobodo izražanja, kot je navedena v členu 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, in naj poudari pomen svobodnega tiska in medijev v zdravi družbi ter vloge vsakega državljana v njej; naj poudari, kako pomembni so medijska svoboda, pluralizem, neodvisnost medijev in varnost novinarjev za spopadanje z novimi izzivi; naj začne razpravo, s katero bi se poiskalo pravo ravnovesje med varovanjem svobode medijev in svobode izražanja ter bojem proti lažnim informacijam; naj si prizadeva za zaščito novinarjev, ki se ukvarjajo s primeri korupcije in katerih življenje je v nevarnosti; |
| --- | --- |

(bh)

naj skupaj z vsemi državami članicami OZN spoštuje svobodo izražanja, kot je navedena v členu 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, in naj poudari pomen svobodnega tiska in medijev v zdravi družbi ter vloge vsakega državljana v njej; naj poudari, kako pomembni so medijska svoboda, pluralizem, neodvisnost medijev in varnost novinarjev za spopadanje z novimi izzivi; naj začne razpravo, s katero bi se poiskalo pravo ravnovesje med varovanjem svobode medijev in svobode izražanja ter bojem proti lažnim informacijam; naj si prizadeva za zaščito novinarjev, ki se ukvarjajo s primeri korupcije in katerih življenje je v nevarnosti;

| (bi) | naj bo še naprej trdno zavezan spodbujanju odprave smrtne kazni po vsem svetu; naj si še naprej prizadeva za ničelno toleranco glede smrtne kazni; naj pozove k moratoriju na uporabo smrtne kazni in si še naprej prizadeva za njeno ukinitev po vsem svetu; naj obsodi dejstvo, da se smrtna kazen vse pogosteje uporablja za kazniva dejanja, povezana z drogami, ter pozove, naj se uporaba smrtne kazni in usmrtitve po hitrem postopku kot kazen za tovrstna dejanja prepove; |
| --- | --- |

(bi)

naj bo še naprej trdno zavezan spodbujanju odprave smrtne kazni po vsem svetu; naj si še naprej prizadeva za ničelno toleranco glede smrtne kazni; naj pozove k moratoriju na uporabo smrtne kazni in si še naprej prizadeva za njeno ukinitev po vsem svetu; naj obsodi dejstvo, da se smrtna kazen vse pogosteje uporablja za kazniva dejanja, povezana z drogami, ter pozove, naj se uporaba smrtne kazni in usmrtitve po hitrem postopku kot kazen za tovrstna dejanja prepove;

| (bj) | naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi zagotovili analizo na podlagi spola, pa tudi vključitev vidika spola in človekovih pravic v vse dejavnosti OZN; naj pozove k izkoreninjenju vsega nasilja nad ženskami in dekleti ter njihove diskriminacije, tudi z upoštevanjem diskriminacije na podlagi spolne identitete; naj zagovarja in varuje pravice LGBTI ter poziva k odpravi zakonodaje v državah članicah OZN, ki kriminalizira ljudi na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; naj spodbuja Varnostni svet, da še naprej obravnava in krepi pravice LGBTI; |
| --- | --- |

(bj)

naj podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi zagotovili analizo na podlagi spola, pa tudi vključitev vidika spola in človekovih pravic v vse dejavnosti OZN; naj pozove k izkoreninjenju vsega nasilja nad ženskami in dekleti ter njihove diskriminacije, tudi z upoštevanjem diskriminacije na podlagi spolne identitete; naj zagovarja in varuje pravice LGBTI ter poziva k odpravi zakonodaje v državah članicah OZN, ki kriminalizira ljudi na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; naj spodbuja Varnostni svet, da še naprej obravnava in krepi pravice LGBTI;

| (bk) | naj okrepi vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča in mednarodnega kazenskega pravosodja, da bi spodbujali odgovornost in odpravili nekaznovanje; naj Mednarodnemu kazenskemu sodišču zagotovi odločno diplomatsko, politično in finančno podporo; naj pozove vse države članice OZN, da se z ratifikacijo in izvajanjem Rimskega statuta pridružijo temu sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; naj pozove tiste, ki odstopajo od Mednarodnega kazenskega sodišča, naj spremenijo svojo odločitev; naj podpre Mednarodno kazensko sodišče, ki je ključna institucija za kaznovanje storilcev in pomoč žrtvam pri doseganju pravice, ter naj spodbudi okrepljen dialog in sodelovanje med Mednarodnim kazenskim sodiščem, OZN in njenimi agencijami ter varnostnim svetom OZN; |
| --- | --- |

(bk)

naj okrepi vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča in mednarodnega kazenskega pravosodja, da bi spodbujali odgovornost in odpravili nekaznovanje; naj Mednarodnemu kazenskemu sodišču zagotovi odločno diplomatsko, politično in finančno podporo; naj pozove vse države članice OZN, da se z ratifikacijo in izvajanjem Rimskega statuta pridružijo temu sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; naj pozove tiste, ki odstopajo od Mednarodnega kazenskega sodišča, naj spremenijo svojo odločitev; naj podpre Mednarodno kazensko sodišče, ki je ključna institucija za kaznovanje storilcev in pomoč žrtvam pri doseganju pravice, ter naj spodbudi okrepljen dialog in sodelovanje med Mednarodnim kazenskim sodiščem, OZN in njenimi agencijami ter varnostnim svetom OZN;

| (bl) | naj odločno obsodi sodno nadlegovanje, pridržanje, umore, grožnje in ustrahovanje, s katerimi se srečujejo zagovorniki človekovih pravic po svetu, ker legitimno opravljajo svoje delo na področju človekovih pravic; naj spodbuja mednarodna prizadevanja in pozove države članice OZN, naj sprejmejo politike za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic, da bodo lahko opravljali svoje delo; naj sprejme politiko, s katero bi sistematično in odločno obsodili umore zagovornikov človekovih pravic in vse poskuse nasilja, pregona, groženj, nadlegovanja, izginotja, aretacij in samovoljnega pripora, uperjene proti njim; naj obsodi tiste, ki ta grozodejstva izvajajo ali dopuščajo, ter okrepi javno diplomacijo, s katero bi polno podprli zagovornike človekovih pravic; naj poudari, da so zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe med glavnimi akterji na področju trajnostnega razvoja; naj pozove države članice OZN, naj sprejmejo politike za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic; naj prizna, da se zagovorniki okoljskih in zemljiških pravic ter pravic domorodnih ljudstev spopadajo z vse hujšimi grožnjami; |
| --- | --- |

(bl)

naj odločno obsodi sodno nadlegovanje, pridržanje, umore, grožnje in ustrahovanje, s katerimi se srečujejo zagovorniki človekovih pravic po svetu, ker legitimno opravljajo svoje delo na področju človekovih pravic; naj spodbuja mednarodna prizadevanja in pozove države članice OZN, naj sprejmejo politike za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic, da bodo lahko opravljali svoje delo; naj sprejme politiko, s katero bi sistematično in odločno obsodili umore zagovornikov človekovih pravic in vse poskuse nasilja, pregona, groženj, nadlegovanja, izginotja, aretacij in samovoljnega pripora, uperjene proti njim; naj obsodi tiste, ki ta grozodejstva izvajajo ali dopuščajo, ter okrepi javno diplomacijo, s katero bi polno podprli zagovornike človekovih pravic; naj poudari, da so zagovorniki človekovih pravic in aktivisti civilne družbe med glavnimi akterji na področju trajnostnega razvoja; naj pozove države članice OZN, naj sprejmejo politike za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic; naj prizna, da se zagovorniki okoljskih in zemljiških pravic ter pravic domorodnih ljudstev spopadajo z vse hujšimi grožnjami;

| (bm) | naj si ob upoštevanju evropskega pravnega reda na področju boja proti korupciji prizadeva za spodbujanje ukrepov proti korupciji in okrepitev njihove vključenosti v programe Združenih narodov; |
| --- | --- |

(bm)

naj si ob upoštevanju evropskega pravnega reda na področju boja proti korupciji prizadeva za spodbujanje ukrepov proti korupciji in okrepitev njihove vključenosti v programe Združenih narodov;

| (bn) | naj zahteva od EU in njenih držav članic, da s partnericami izvajajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, in pri tem pozove vse države, tudi države članice EU, naj oblikujejo in izvajajo nacionalne akcijske načrte, s katerimi bodo podjetja obvezana, da zagotovijo spoštovanje človekovih pravic; naj ponovno pozove EU in njene države članice, naj se dejavno in konstruktivno ter čim prej vključijo v oblikovanje pravno zavezujočega mednarodnega instrumenta, ki bo v mednarodnem pravu o človekovih pravicah urejal dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij, da se zagotovi preprečevanje in preiskovanje kršitev človekovih pravic ter povrnitev škode in dostop do pravnih sredstev v primeru takšnih kršitev; naj podpre zavezujočo pogodbo OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, da bi se zagotovila odgovornost podjetij; naj v zvezi s tem pozdravi delo, ki ga je opravila delovna skupina OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter opozori OZN ter EU in njene države članice, naj konstruktivno sodelujejo, da bi pospešile ta pogajanja in odpravile preostale pomisleke EU; |
| --- | --- |

(bn)

naj zahteva od EU in njenih držav članic, da s partnericami izvajajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, in pri tem pozove vse države, tudi države članice EU, naj oblikujejo in izvajajo nacionalne akcijske načrte, s katerimi bodo podjetja obvezana, da zagotovijo spoštovanje človekovih pravic; naj ponovno pozove EU in njene države članice, naj se dejavno in konstruktivno ter čim prej vključijo v oblikovanje pravno zavezujočega mednarodnega instrumenta, ki bo v mednarodnem pravu o človekovih pravicah urejal dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij, da se zagotovi preprečevanje in preiskovanje kršitev človekovih pravic ter povrnitev škode in dostop do pravnih sredstev v primeru takšnih kršitev; naj podpre zavezujočo pogodbo OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, da bi se zagotovila odgovornost podjetij; naj v zvezi s tem pozdravi delo, ki ga je opravila delovna skupina OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter opozori OZN ter EU in njene države članice, naj konstruktivno sodelujejo, da bi pospešile ta pogajanja in odpravile preostale pomisleke EU;

| (bo) | naj okrepi svoja prizadevanja v okviru Mednarodnega združenja za prepoved trgovine z izdelki za mučenje, ki ga je skupaj s regionalnimi partnerji ustanovila EU; naj vzpostavi mednarodni sklad za pomoč državam pri oblikovanju in izvajanju zakonodaje o prepovedi izdelkov, ki bi se lahko uporabljali za mučenje in smrtno kazen; naj podpre vzpostavitev mednarodnega instrumenta za prepoved trgovine s takimi izdelki na podlagi izkušenj iz Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o tem vprašanju; |
| --- | --- |

(bo)

naj okrepi svoja prizadevanja v okviru Mednarodnega združenja za prepoved trgovine z izdelki za mučenje, ki ga je skupaj s regionalnimi partnerji ustanovila EU; naj vzpostavi mednarodni sklad za pomoč državam pri oblikovanju in izvajanju zakonodaje o prepovedi izdelkov, ki bi se lahko uporabljali za mučenje in smrtno kazen; naj podpre vzpostavitev mednarodnega instrumenta za prepoved trgovine s takimi izdelki na podlagi izkušenj iz Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o tem vprašanju;

| (bp) | naj zagotovi, da imajo ženske dostop do načrtovanja družine in celotnega nabora javnih ter splošnih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, vključno s sodobno kontracepcijo ter varnim in zakonitim splavom; naj poudari, da so univerzalen dostop do zdravja, zlasti spolnega in reproduktivnega, in z njim povezane pravice, temeljna človekova pravica, in se s tem zoperstavi svetovni prepovedi financiranja nevladnih organizacij, ki svetujejo o splavu („global gag rule“), ki jo je vlada ZDA znova uvedla v začetku leta 2017; |
| --- | --- |

(bp)

naj zagotovi, da imajo ženske dostop do načrtovanja družine in celotnega nabora javnih ter splošnih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, vključno s sodobno kontracepcijo ter varnim in zakonitim splavom; naj poudari, da so univerzalen dostop do zdravja, zlasti spolnega in reproduktivnega, in z njim povezane pravice, temeljna človekova pravica, in se s tem zoperstavi svetovni prepovedi financiranja nevladnih organizacij, ki svetujejo o splavu („global gag rule“), ki jo je vlada ZDA znova uvedla v začetku leta 2017;

| (bq) | naj podpira na človekovih pravicah temelječ pristop k invalidnosti v nevarnih razmerah v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

(bq)

naj podpira na človekovih pravicah temelječ pristop k invalidnosti v nevarnih razmerah v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov;

| (br) | naj upošteva, da so Romi ena najbolj diskriminiranih manjšin na svetu in da se diskriminacija v več državah še zaostruje; naj opomni, da Romi živijo na vseh celinah, zaradi česar je to svetovno vprašanje; naj pozove OZN, naj imenuje posebnega poročevalca za romska vprašanja, da bi ljudi ozavestili in zagotovili, da bodo programi OZN dosegli tudi Rome; |
| --- | --- |

(br)

naj upošteva, da so Romi ena najbolj diskriminiranih manjšin na svetu in da se diskriminacija v več državah še zaostruje; naj opomni, da Romi živijo na vseh celinah, zaradi česar je to svetovno vprašanje; naj pozove OZN, naj imenuje posebnega poročevalca za romska vprašanja, da bi ljudi ozavestili in zagotovili, da bodo programi OZN dosegli tudi Rome;

| (bs) | naj pozove države članice OZN, tudi države članice EU, naj izvajajo priporočila posebnega poročevalca OZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti; |
| --- | --- |

(bs)

naj pozove države članice OZN, tudi države članice EU, naj izvajajo priporočila posebnega poročevalca OZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti;

Globalna dogovora o migracijah in beguncih

| (bt) | naj v celoti podpre prizadevanja pod vodstvom OZN, da se na podlagi Newyorške deklaracije za begunce in migrante iz septembra 2016 skleneta globalna dogovora o migracijah in beguncih ter s tem oblikuje učinkovitejši mednarodni odziv na to vprašanje ter povezani postopek za oblikovanje ureditve globalnega upravljanja, za izboljšanje usklajevanja glede mednarodnih migracij, človeške mobilnosti, obsežnih tokov beguncev in dolgotrajnih razmer z velikim številom beguncev ter za vzpostavitev trajnih rešitev in pristopov za jasno opredelitev, kako pomembno je varstvo pravic beguncev in migrantov; poziva države članice EU, naj skupaj sprejmejo tako stališče ter dejavno zagovarjajo in pospešijo pogajanja o teh pomembnih vprašanjih; naj opozori, da cilji trajnostnega razvoja iz agende OZN do leta 2030 priznavajo, da načrtovane in dobro vodene migracijske politike lahko pomagajo doseči trajnostni razvoj in vključujočo rast, pa tudi zmanjšanje neenakosti znotraj držav in med njimi; |
| --- | --- |

(bt)

naj v celoti podpre prizadevanja pod vodstvom OZN, da se na podlagi Newyorške deklaracije za begunce in migrante iz septembra 2016 skleneta globalna dogovora o migracijah in beguncih ter s tem oblikuje učinkovitejši mednarodni odziv na to vprašanje ter povezani postopek za oblikovanje ureditve globalnega upravljanja, za izboljšanje usklajevanja glede mednarodnih migracij, človeške mobilnosti, obsežnih tokov beguncev in dolgotrajnih razmer z velikim številom beguncev ter za vzpostavitev trajnih rešitev in pristopov za jasno opredelitev, kako pomembno je varstvo pravic beguncev in migrantov; poziva države članice EU, naj skupaj sprejmejo tako stališče ter dejavno zagovarjajo in pospešijo pogajanja o teh pomembnih vprašanjih; naj opozori, da cilji trajnostnega razvoja iz agende OZN do leta 2030 priznavajo, da načrtovane in dobro vodene migracijske politike lahko pomagajo doseči trajnostni razvoj in vključujočo rast, pa tudi zmanjšanje neenakosti znotraj držav in med njimi;

| (bu) | naj si prizadeva za ambiciozne in uravnotežene določbe, ki bodo omogočile učinkovitejše mednarodno sodelovanje ter pravičnejšo in bolj predvidljivo svetovno delitev odgovornosti v zvezi z migracijskimi tokovi in prisilno razselitvijo, s čimer se bo zagotovila ustrezna podpora beguncem po vsem svetu; |
| --- | --- |

(bu)

naj si prizadeva za ambiciozne in uravnotežene določbe, ki bodo omogočile učinkovitejše mednarodno sodelovanje ter pravičnejšo in bolj predvidljivo svetovno delitev odgovornosti v zvezi z migracijskimi tokovi in prisilno razselitvijo, s čimer se bo zagotovila ustrezna podpora beguncem po vsem svetu;

| (bv) | naj podpre vsa prizadevanja za zagotovitev trdne in trajnostne pomoči državam v razvoju, ki gostijo veliko beguncev, ter zagotovitev, da se beguncem ponudijo trajne rešitve, vključno s tem, da postanejo samozadostni in da se vključijo v skupnosti, v katerih živijo; naj opomni, da izvajanje globalnega dogovora pomeni edinstveno priložnost, da se okrepi povezanost med politikami humanitarne pomoči in razvojnimi politikami; |
| --- | --- |

(bv)

naj podpre vsa prizadevanja za zagotovitev trdne in trajnostne pomoči državam v razvoju, ki gostijo veliko beguncev, ter zagotovitev, da se beguncem ponudijo trajne rešitve, vključno s tem, da postanejo samozadostni in da se vključijo v skupnosti, v katerih živijo; naj opomni, da izvajanje globalnega dogovora pomeni edinstveno priložnost, da se okrepi povezanost med politikami humanitarne pomoči in razvojnimi politikami;

| (bw) | naj zagotovi, da bosta globalna dogovora osredotočena na ljudi in temeljila na človekovih pravicah ter zagotovila dolgoročne, trajnostne in celovite ukrepe, ki bodo koristili vsem vpletenim stranem; naj nameni posebno pozornost migrantom v ranljivih položajih, kot so otroci, ogrožene ženske, žrtve trgovine z ljudmi in invalidi ter druge ogrožene skupine, vključno s skupnostjo LGBTI, pri čemer naj poudari, da je migracijsko politiko pomembno oblikovati s presečnega vidika, da bi ustrezala njihovim posebnim potrebam; naj poudari, da je treba v celoti izoblikovati prenovljen in horizontalen vidik spola za skupen mednaroden odziv na begunce, ki bo obravnaval posebne potrebe žensk po zaščiti, vključno z bojem proti nasilju nad ženskami, ter ki bo izboljšal zmožnosti, znanja in spretnosti žensk na področju obnove in sprave; naj pozove države članice OZN, naj se samostojno zavežejo spodbujanju enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in deklet kot osrednjega elementa globalnega dogovora, v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 5; |
| --- | --- |

(bw)

naj zagotovi, da bosta globalna dogovora osredotočena na ljudi in temeljila na človekovih pravicah ter zagotovila dolgoročne, trajnostne in celovite ukrepe, ki bodo koristili vsem vpletenim stranem; naj nameni posebno pozornost migrantom v ranljivih položajih, kot so otroci, ogrožene ženske, žrtve trgovine z ljudmi in invalidi ter druge ogrožene skupine, vključno s skupnostjo LGBTI, pri čemer naj poudari, da je migracijsko politiko pomembno oblikovati s presečnega vidika, da bi ustrezala njihovim posebnim potrebam; naj poudari, da je treba v celoti izoblikovati prenovljen in horizontalen vidik spola za skupen mednaroden odziv na begunce, ki bo obravnaval posebne potrebe žensk po zaščiti, vključno z bojem proti nasilju nad ženskami, ter ki bo izboljšal zmožnosti, znanja in spretnosti žensk na področju obnove in sprave; naj pozove države članice OZN, naj se samostojno zavežejo spodbujanju enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in deklet kot osrednjega elementa globalnega dogovora, v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 5;

| (bx) | naj se zavzame za večja prizadevanja za preprečevanje nedovoljenih migracij ter boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, zlasti tako, da bi se s pravočasno in učinkovito izmenjavo ustreznih obveščevalnih podatkov borili proti kriminalnim mrežam; naj izboljša metode za identificiranje in zaščito žrtev ter okrepi sodelovanje s tretjimi državami, da bi izsledili, zasegli in vrnili premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji v tem sektorju; naj na ravni OZN vztraja, da je pomembno ratificirati in dosledno izvajati Konvencijo OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njena protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku ter za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki; |
| --- | --- |

(bx)

naj se zavzame za večja prizadevanja za preprečevanje nedovoljenih migracij ter boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, zlasti tako, da bi se s pravočasno in učinkovito izmenjavo ustreznih obveščevalnih podatkov borili proti kriminalnim mrežam; naj izboljša metode za identificiranje in zaščito žrtev ter okrepi sodelovanje s tretjimi državami, da bi izsledili, zasegli in vrnili premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji v tem sektorju; naj na ravni OZN vztraja, da je pomembno ratificirati in dosledno izvajati Konvencijo OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njena protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku ter za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki;

| (by) | naj zagotovi, da se posebna pozornost nameni begunkam in prosilkam za azil, ki so izpostavljene več oblikam diskriminacije ter so ranljivejše za spolno nasilje in nasilje na podlagi spola tako v državah izvora kot med potovanjem na varnejša ozemlja; naj opozori, da imajo ženske in dekleta, ki zaprosijo za azil, posebne potrebe in skrbi, ki se razlikujejo od moških, zaradi česar mora izvajanje vseh azilnih politik in postopkov upoštevati različnost spolov ter biti prilagojeno posameznikom; naj pozove k okrepitvi sistemov zaščite otrok in podpre konkretne ukrepe, ki so v najboljšem interesu otrok beguncev in migrantov, na podlagi Konvencije o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

(by)

naj zagotovi, da se posebna pozornost nameni begunkam in prosilkam za azil, ki so izpostavljene več oblikam diskriminacije ter so ranljivejše za spolno nasilje in nasilje na podlagi spola tako v državah izvora kot med potovanjem na varnejša ozemlja; naj opozori, da imajo ženske in dekleta, ki zaprosijo za azil, posebne potrebe in skrbi, ki se razlikujejo od moških, zaradi česar mora izvajanje vseh azilnih politik in postopkov upoštevati različnost spolov ter biti prilagojeno posameznikom; naj pozove k okrepitvi sistemov zaščite otrok in podpre konkretne ukrepe, ki so v najboljšem interesu otrok beguncev in migrantov, na podlagi Konvencije o otrokovih pravicah;

| (bz) | naj obravnava razširjeni pojav apatridnosti, ki predstavlja pereč izziv glede človekovih pravic; naj zagotovi, da bo to vprašanje na sedanjih pogajanjih o globalnem dogovoru ustrezno obravnavano; |
| --- | --- |

(bz)

naj obravnava razširjeni pojav apatridnosti, ki predstavlja pereč izziv glede človekovih pravic; naj zagotovi, da bo to vprašanje na sedanjih pogajanjih o globalnem dogovoru ustrezno obravnavano;

| (ca) | naj še naprej in še močneje podpira, tudi finančno, Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce pri izvajanju mednarodnega mandata za zaščito beguncev, tudi pred kriminalnimi združbami in posamezniki, ki se v državah izvora in tranzita ukvarjajo s trgovino z ljudmi ter tihotapljenjem ljudi; |
| --- | --- |

(ca)

naj še naprej in še močneje podpira, tudi finančno, Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce pri izvajanju mednarodnega mandata za zaščito beguncev, tudi pred kriminalnimi združbami in posamezniki, ki se v državah izvora in tranzita ukvarjajo s trgovino z ljudmi ter tihotapljenjem ljudi;

| (cb) | naj pomaga državam vzhodnega partnerstva pri reševanju težav, s katerimi se srečujejo zaradi množične prisilne notranje razselitve s konfliktnih območij, ter naj si odločno prizadeva za varstvo in ponovno vzpostavitev pravic razseljenih oseb, vključno s pravico do vrnitve, lastninskimi pravicami in pravico do osebne varnosti; |
| --- | --- |

(cb)

naj pomaga državam vzhodnega partnerstva pri reševanju težav, s katerimi se srečujejo zaradi množične prisilne notranje razselitve s konfliktnih območij, ter naj si odločno prizadeva za varstvo in ponovno vzpostavitev pravic razseljenih oseb, vključno s pravico do vrnitve, lastninskimi pravicami in pravico do osebne varnosti;

| (cc) | naj še naprej poudarja, da je izobraževanje deklet in žensk izjemno pomembno za ustvarjanje gospodarskih priložnosti; |
| --- | --- |

(cc)

naj še naprej poudarja, da je izobraževanje deklet in žensk izjemno pomembno za ustvarjanje gospodarskih priložnosti;

| (cd) | naj ponovi resno zaskrbljenost, da je več sto tisoč notranje razseljenih oseb in beguncev, ki so pobegnili od doma v zvezi z dolgotrajnimi konflikti, še vedno razseljenih, ter ponovno potrdi pravico vseh notranje razseljenih oseb in beguncev do varne ter dostojne vrnitve domov; |
| --- | --- |

(cd)

naj ponovi resno zaskrbljenost, da je več sto tisoč notranje razseljenih oseb in beguncev, ki so pobegnili od doma v zvezi z dolgotrajnimi konflikti, še vedno razseljenih, ter ponovno potrdi pravico vseh notranje razseljenih oseb in beguncev do varne ter dostojne vrnitve domov;

| (ce) | naj vztraja, da je treba zagotoviti posebno financiranje za udeležbo žensk v mednarodnih postopkih odločanja; |
| --- | --- |

(ce)

naj vztraja, da je treba zagotoviti posebno financiranje za udeležbo žensk v mednarodnih postopkih odločanja;

Razvoj

| (cf) | naj izvaja ambiciozno agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in 17 ciljev trajnostnega razvoja; naj poudari, da je imela EU vodilno vlogo v procesu, ki je privedel do sprejetja agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in akcijske agende iz Adis Abebe; naj sprejme konkretne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja agende OZN do leta 2030 in akcijske agende iz Adis Abebe kot pomembnih instrumentov za razvoj; naj zagotovi, da bosta imela EU in OZN še naprej pomembno vlogo pri izvajanju agende OZN do leta 2030, da bi izkoreninili revščino in ustvarili skupno blaginjo, odpravili neenakosti, ustvarili varnejši in pravičnejši svet ter se borili proti podnebnim spremembam in varovali naravno okolje; |
| --- | --- |

(cf)

naj izvaja ambiciozno agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in 17 ciljev trajnostnega razvoja; naj poudari, da je imela EU vodilno vlogo v procesu, ki je privedel do sprejetja agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in akcijske agende iz Adis Abebe; naj sprejme konkretne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja agende OZN do leta 2030 in akcijske agende iz Adis Abebe kot pomembnih instrumentov za razvoj; naj zagotovi, da bosta imela EU in OZN še naprej pomembno vlogo pri izvajanju agende OZN do leta 2030, da bi izkoreninili revščino in ustvarili skupno blaginjo, odpravili neenakosti, ustvarili varnejši in pravičnejši svet ter se borili proti podnebnim spremembam in varovali naravno okolje;

| (cg) | naj sprejme konkretne ukrepe za učinkovito izvajanje agende OZN do leta 2030 in vseh 17 ciljev trajnostnega razvoja kot pomembnih instrumentov za preventivo in trajnostni razvoj; naj spodbuja in podpira države, da prevzamejo odgovornost in pripravijo nacionalne okvire za uresničitev teh 17 ciljev; naj spodbudi države članice OZN, naj svoje proračune preoblikujejo v skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; naj ponovno poudari, da je EU še vedno vodilna svetovna donatorka razvojne pomoči, saj zagotavlja 75,7 milijarde EUR, ter spodbudi nadaljnje povečevanje skupne pomoči EU, na kateri temeljijo vztrajna prizadevanja držav članic za spodbujanje miru, blaginje in trajnostnega razvoja po vsem svetu; naj spodbudi države članice OZN, da izpolnijo svoje zaveze o izdatkih za razvojno pomoč, in naj pozove k sprejetju čvrstega okvira kazalnikov ter uporabi statističnih podatkov za ocenjevanje razmer v državah v razvoju, spremljanje napredka in zagotavljanje odgovornosti; naj si prizadeva za dosego skladnosti politik za razvoj na vseh področjih politike EU, kar je ključno za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja, ter naj si tudi na ravni OZN prizadeva za večjo skladnost politik v skladu s ciljem št. 17; |
| --- | --- |

(cg)

naj sprejme konkretne ukrepe za učinkovito izvajanje agende OZN do leta 2030 in vseh 17 ciljev trajnostnega razvoja kot pomembnih instrumentov za preventivo in trajnostni razvoj; naj spodbuja in podpira države, da prevzamejo odgovornost in pripravijo nacionalne okvire za uresničitev teh 17 ciljev; naj spodbudi države članice OZN, naj svoje proračune preoblikujejo v skladu z agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; naj ponovno poudari, da je EU še vedno vodilna svetovna donatorka razvojne pomoči, saj zagotavlja 75,7 milijarde EUR, ter spodbudi nadaljnje povečevanje skupne pomoči EU, na kateri temeljijo vztrajna prizadevanja držav članic za spodbujanje miru, blaginje in trajnostnega razvoja po vsem svetu; naj spodbudi države članice OZN, da izpolnijo svoje zaveze o izdatkih za razvojno pomoč, in naj pozove k sprejetju čvrstega okvira kazalnikov ter uporabi statističnih podatkov za ocenjevanje razmer v državah v razvoju, spremljanje napredka in zagotavljanje odgovornosti; naj si prizadeva za dosego skladnosti politik za razvoj na vseh področjih politike EU, kar je ključno za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja, ter naj si tudi na ravni OZN prizadeva za večjo skladnost politik v skladu s ciljem št. 17;

Podnebne spremembe in podnebna diplomacija

| (ch) | naj ponovno potrdi zavezanost EU Pariškemu sporazumu, spodbuja vse države članice OZN k njegovi ratifikaciji in učinkovitemu izvajanju ter poudari, da je treba Pariški sporazum izvajati na svetovni ravni in v vseh državah članicah OZN; naj ponovno potrdi potrebo po ambiciozni podnebni politiki EU in pripravljenosti za izboljšanje obstoječih nacionalno določenih prispevkov, tudi prispevkov EU, do leta 2030 ter potrebo po pravočasnem razvoju dolgoročne strategije do leta 2050 in po podpori vseh tovrstnih pobud; naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe za okoljsko trajnost, zlasti v boju proti podnebnim spremembam, s spodbujanjem mednarodnih ukrepov in dejavnosti za ohranitev ter izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega upravljanja naravnih virov; naj še poveča ambicioznost glede zmanjšanja emisij in poudari vodilno vlogo, ki jo ima EU v svetu pri podnebnih ukrepih; |
| --- | --- |

(ch)

naj ponovno potrdi zavezanost EU Pariškemu sporazumu, spodbuja vse države članice OZN k njegovi ratifikaciji in učinkovitemu izvajanju ter poudari, da je treba Pariški sporazum izvajati na svetovni ravni in v vseh državah članicah OZN; naj ponovno potrdi potrebo po ambiciozni podnebni politiki EU in pripravljenosti za izboljšanje obstoječih nacionalno določenih prispevkov, tudi prispevkov EU, do leta 2030 ter potrebo po pravočasnem razvoju dolgoročne strategije do leta 2050 in po podpori vseh tovrstnih pobud; naj si prizadeva za učinkovitejše ukrepe za okoljsko trajnost, zlasti v boju proti podnebnim spremembam, s spodbujanjem mednarodnih ukrepov in dejavnosti za ohranitev ter izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega upravljanja naravnih virov; naj še poveča ambicioznost glede zmanjšanja emisij in poudari vodilno vlogo, ki jo ima EU v svetu pri podnebnih ukrepih;

| (ci) | naj ponovno poudari, da so podnebni ukrepi med glavnimi prednostnimi nalogami Evropske unije; naj zagotovi, da bo EU ohranila vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in na tem področju še naprej sodelovala z OZN; naj pozove vse članice OZN, naj spoštujejo Pariški sporazum ter zagotovijo hitro izvajanje sklepov, sprejetih leta 2016 na konferenci OZN o podnebnih spremembah; naj okrepi prizadevanja za ponovno vključitev ZDA v večstransko sodelovanje na področju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(ci)

naj ponovno poudari, da so podnebni ukrepi med glavnimi prednostnimi nalogami Evropske unije; naj zagotovi, da bo EU ohranila vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in na tem področju še naprej sodelovala z OZN; naj pozove vse članice OZN, naj spoštujejo Pariški sporazum ter zagotovijo hitro izvajanje sklepov, sprejetih leta 2016 na konferenci OZN o podnebnih spremembah; naj okrepi prizadevanja za ponovno vključitev ZDA v večstransko sodelovanje na področju podnebnih sprememb;

| (cj) | naj bo proaktiven partner vsem državam članicam OZN, da bi spodbudil svetovna partnerstva in sodelovanje pri spopadanju z izzivi, ki jih pomenijo podnebne spremembe, in naj poudarja, da je lahko podnebje izhodišče za diplomatske odnose s partnerji, s katerimi obstaja veliko navzkrižje interesov glede drugih točk dnevnega reda, ter tako zagotovi priložnost za krepitev stabilnosti in miru; |
| --- | --- |

(cj)

naj bo proaktiven partner vsem državam članicam OZN, da bi spodbudil svetovna partnerstva in sodelovanje pri spopadanju z izzivi, ki jih pomenijo podnebne spremembe, in naj poudarja, da je lahko podnebje izhodišče za diplomatske odnose s partnerji, s katerimi obstaja veliko navzkrižje interesov glede drugih točk dnevnega reda, ter tako zagotovi priložnost za krepitev stabilnosti in miru;

| (ck) | naj okrepi prizadevanja na področju podnebne diplomacije z oblikovanjem celovite strategije za podnebno diplomacijo EU in vključi podnebne ukrepe v vsa področja zunanjega delovanja EU, tudi v trgovino, razvojno sodelovanje, humanitarno pomoč ter varnost in obrambo, ob upoštevanju dejstva, da okoljsko netrajnosten sistem povzroča nestabilnost; naj oblikuje trdno zavezništvo držav in akterjev, ki bodo še naprej podpirali cilj glede omejitve globalnega segrevanja na precej pod 2 oC in prispevali k temu cilju, hkrati pa si bodo prizadevali za omejitev segrevanja na 1,5 oC; |
| --- | --- |

(ck)

naj okrepi prizadevanja na področju podnebne diplomacije z oblikovanjem celovite strategije za podnebno diplomacijo EU in vključi podnebne ukrepe v vsa področja zunanjega delovanja EU, tudi v trgovino, razvojno sodelovanje, humanitarno pomoč ter varnost in obrambo, ob upoštevanju dejstva, da okoljsko netrajnosten sistem povzroča nestabilnost; naj oblikuje trdno zavezništvo držav in akterjev, ki bodo še naprej podpirali cilj glede omejitve globalnega segrevanja na precej pod 2 oC in prispevali k temu cilju, hkrati pa si bodo prizadevali za omejitev segrevanja na 1,5 oC;

| (cl) | naj opozori, da ženske in moški podnebne spremembe doživljajo različno; naj poudari, da so ženske ranljivejše ter se srečujejo z večjimi tveganji in bremeni, in sicer iz različnih razlogov, vključno z neenakim dostopom do virov, izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in zemljiških pravic ter družbenimi in kulturnimi normami; naj poudari, da je to treba ustrezno upoštevati; naj zagotovi, da bodo imele ženske osrednjo vlogo pri iskanju rešitev za prilagajanje podnebnim izzivom in njihovo blažitev, vključno z mednarodnimi podnebnimi pogajanji, da bi se za obravnavanje temeljnih neenakosti oblikovali odzivi, ki bi upoštevali različnost spolov; |
| --- | --- |

(cl)

naj opozori, da ženske in moški podnebne spremembe doživljajo različno; naj poudari, da so ženske ranljivejše ter se srečujejo z večjimi tveganji in bremeni, in sicer iz različnih razlogov, vključno z neenakim dostopom do virov, izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in zemljiških pravic ter družbenimi in kulturnimi normami; naj poudari, da je to treba ustrezno upoštevati; naj zagotovi, da bodo imele ženske osrednjo vlogo pri iskanju rešitev za prilagajanje podnebnim izzivom in njihovo blažitev, vključno z mednarodnimi podnebnimi pogajanji, da bi se za obravnavanje temeljnih neenakosti oblikovali odzivi, ki bi upoštevali različnost spolov;

| (cm) | naj opozori, da imajo ženske zaradi omejenega dostopa do proizvodnih virov in nadzora nad njimi ter omejenih pravic manj možnosti, da oblikujejo odločitve in vplivajo na politiko, kar je uradno priznano že od 13. konference pogodbenic o podnebnih spremembah (COP 13) na Baliju leta 2007; |
| --- | --- |

(cm)

naj opozori, da imajo ženske zaradi omejenega dostopa do proizvodnih virov in nadzora nad njimi ter omejenih pravic manj možnosti, da oblikujejo odločitve in vplivajo na politiko, kar je uradno priznano že od 13. konference pogodbenic o podnebnih spremembah (COP 13) na Baliju leta 2007;

| (cn) | naj tesno sodeluje z majhnimi otoškimi in drugimi državami, ki se soočajo z najresnejšimi posledicami podnebnih sprememb, da se zagotovi upoštevanje njihovega glasu in potreb na različnih forumih OZN; |
| --- | --- |

(cn)

naj tesno sodeluje z majhnimi otoškimi in drugimi državami, ki se soočajo z najresnejšimi posledicami podnebnih sprememb, da se zagotovi upoštevanje njihovega glasu in potreb na različnih forumih OZN;

| (co) | naj začne izčrpno javno razpravo z vsemi državami članicami OZN o tem, kako pomembno je spoštovati ustavne omejitve glede predsedniških mandatov po vsem svetu; |
| --- | --- |

(co)

naj začne izčrpno javno razpravo z vsemi državami članicami OZN o tem, kako pomembno je spoštovati ustavne omejitve glede predsedniških mandatov po vsem svetu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji ter v vednost generalni skupščini Združenih narodov in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0304.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0493.

(3)  Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 1. marca 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o ustavitvi finančnih virov džihadistov – ukrepanje zoper financiranje terorizma, sprejeta besedila, P8_TA(2018)0059.

(4)  Svetovna zdravstvena organizacija, World Report on Violence and Health (Svetovno poročilo o nasilju in zdravstvu; Ženeva, 2002), str. 154; Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (UNOCHA), Discussion paper 2: the nature, scope and motivation for sexual violence against men and boys in armed conflict (Dokument za razpravo 2: narava in obseg spolnega nasilja nad moškimi in dečki med oboroženimi konflikti ter razlogi zanj), dokument, predstavljen 26. junija 2008 na raziskovalni seji urada UNOCHA o uporabi spolnega nasilja v oboroženih konfliktih, namenjeni opredelitvi vrzeli v raziskavah za oblikovanje učinkovitejših posredovanj.

(5)  Kot jih je opredelil v svoji prvi izjavi varnostnemu svetu OZN dne 10. januarja 2017.

(6)  UL C 215, 19.6.2018, str. 202.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 3. julij 2018

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/180 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/180

---

P8_TA(2018)0269

Sporazum o sodelovanju med EU in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 118/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11351/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11351/2017),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo (13661/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Agencijo za varnost letalske navigacije v Afriki in na Madagaskarju (ASECNA) v zvezi z razvojem satelitske navigacije in zagotavljanjem povezanih storitev na območju pristojnosti agencije ASECNA za civilno letalstvo (13661/2016),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 172 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0018/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 172 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0018/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0213/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0213/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in ASECNA. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/181

---

P8_TA(2018)0270

Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med EU in ZDA ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Združenih držav Amerike (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 118/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08166/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08166/2018),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 98/591/ES z dne 13. oktobra 1998 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Združenih držav Amerike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 98/591/ES z dne 13. oktobra 1998 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Združenih držav Amerike (1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0259/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0259/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0212/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0212/2018),

| 1. | odobri podaljšanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 284, 22.10.1998, str. 35.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/182

---

P8_TA(2018)0271

Evropsko skupno podjetje za visokozmogljivo računalništvo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

(Posvetovanje)

(2020/C 118/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0008),

| — | ob upoštevanju člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0037/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0217/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0217/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) je bil vzpostavljen okvirni program Obzorje 2020 za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Njegov cilj je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k širšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, spodbudile zasebne naložbe in pomagale pri spopadanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, odgovorna bi morala biti za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi bilo treba omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) je bil vzpostavljen okvirni program Obzorje 2020 za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Njegov cilj je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k širšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, spodbudile zasebne naložbe in pomagale pri spopadanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, odgovorna bi morala biti za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi bilo treba omogočiti širokemu krogu zainteresiranih strani, dejavnih na posameznih področjih.

| (2) | Z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) je bil vzpostavljen okvirni program Obzorje 2020 za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Njegov cilj je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k širšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, spodbudile zasebne naložbe in pomagale pri spopadanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, odgovorna bi morala biti za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi bilo treba omogočiti širokemu krogu deležnikov, dejavnih na posameznih področjih
  , organizacije civilne družbe in skupine državljanov pa bi morale imeti možnost, da se z njimi ustrezno posvetuje v postopku odločanja
  . |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) je bil vzpostavljen okvirni program Obzorje 2020 za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Njegov cilj je doseči večji učinek na raziskave in inovacije z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih bi lahko raziskave in inovacije prispevale k širšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, spodbudile zasebne naložbe in pomagale pri spopadanju z družbenimi izzivi. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, odgovorna bi morala biti za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi bilo treba omogočiti širokemu krogu deležnikov, dejavnih na posameznih področjih
  , organizacije civilne družbe in skupine državljanov pa bi morale imeti možnost, da se z njimi ustrezno posvetuje v postopku odločanja
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Sporočilo Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi“ (22) poziva k vzpostavitvi evropske podatkovne infrastrukture na podlagi vrhunskih kapacitet visokozmogljivega računalništva ter razvoju celovitega evropskega ekosistema visokozmogljivega računalništva, ki je sposoben razviti novo evropsko tehnologijo in uresničiti superračunalnike z zmogljivostjo v merilu eksa. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani v Uniji, je treba nujno ukrepati, da se zberejo potrebni viri in kapacitete za sklenitev verige od raziskav in razvoja do dobave in upravljanja visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa. Zato bi bilo treba vzpostaviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združil zagotavljanje podpore držav članic, Unije in zasebnega sektorja ter jo usmeril v vzpostavitev vrhunske evropske visokozmogljive računalniške infrastrukture ter v raziskave in inovacije na področju visokozmogljivega računalništva. Ta infrastruktura bi morala zagotoviti dostop uporabnikom v javnem sektorju, uporabnikom iz industrije in uporabnikom iz akademskih krogov, vključno z znanstvenimi skupnostmi, ki so del evropskega oblaka za odprto znanost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Sporočilo Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi“ (22) poziva k vzpostavitvi evropske podatkovne infrastrukture na podlagi vrhunskih kapacitet visokozmogljivega računalništva ter razvoju celovitega evropskega ekosistema visokozmogljivega računalništva, ki je sposoben razviti novo evropsko tehnologijo in uresničiti superračunalnike z zmogljivostjo v merilu eksa. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani v Uniji, je treba nujno ukrepati, da se zberejo potrebni viri in kapacitete za sklenitev verige od raziskav in razvoja do dobave in upravljanja visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa. Zato bi bilo treba vzpostaviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združil zagotavljanje podpore držav članic, Unije in zasebnega sektorja ter jo usmeril v vzpostavitev vrhunske evropske visokozmogljive računalniške infrastrukture ter v raziskave in inovacije na področju visokozmogljivega računalništva. Ta infrastruktura bi morala zagotoviti dostop uporabnikom v javnem sektorju, uporabnikom iz industrije in uporabnikom iz akademskih krogov, vključno z znanstvenimi skupnostmi, ki so del evropskega oblaka za odprto znanost.

| (8) | Sporočilo Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi“ (22) poziva k vzpostavitvi evropske podatkovne infrastrukture na podlagi vrhunskih kapacitet visokozmogljivega računalništva ter razvoju celovitega evropskega ekosistema visokozmogljivega računalništva, ki je sposoben razviti novo evropsko tehnologijo in uresničiti superračunalnike z zmogljivostjo v merilu eksa. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani v Uniji, je treba nujno ukrepati, da se zberejo potrebni viri in kapacitete za sklenitev verige od raziskav in razvoja do dobave in upravljanja visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa. Zato bi bilo treba vzpostaviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združil zagotavljanje podpore držav članic, Unije in zasebnega sektorja ter jo usmeril v vzpostavitev vrhunske evropske visokozmogljive računalniške infrastrukture ter v raziskave in inovacije na področju visokozmogljivega računalništva. Ta infrastruktura bi morala zagotoviti dostop uporabnikom v javnem sektorju, uporabnikom iz industrije
  , vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP),
  in uporabnikom iz akademskih krogov, vključno z znanstvenimi skupnostmi, ki so del evropskega oblaka za odprto znanost. |
| --- | --- |

(8)

Sporočilo Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi“ (22) poziva k vzpostavitvi evropske podatkovne infrastrukture na podlagi vrhunskih kapacitet visokozmogljivega računalništva ter razvoju celovitega evropskega ekosistema visokozmogljivega računalništva, ki je sposoben razviti novo evropsko tehnologijo in uresničiti superračunalnike z zmogljivostjo v merilu eksa. Zaradi pomembnosti področja in izzivov, s katerimi se srečujejo zainteresirane strani v Uniji, je treba nujno ukrepati, da se zberejo potrebni viri in kapacitete za sklenitev verige od raziskav in razvoja do dobave in upravljanja visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa. Zato bi bilo treba vzpostaviti mehanizem na ravni Unije, ki bi združil zagotavljanje podpore držav članic, Unije in zasebnega sektorja ter jo usmeril v vzpostavitev vrhunske evropske visokozmogljive računalniške infrastrukture ter v raziskave in inovacije na področju visokozmogljivega računalništva. Ta infrastruktura bi morala zagotoviti dostop uporabnikom v javnem sektorju, uporabnikom iz industrije
  , vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP),
  in uporabnikom iz akademskih krogov, vključno z znanstvenimi skupnostmi, ki so del evropskega oblaka za odprto znanost.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Izjemno pomembno je, da Unija do leta 2022 postane ena od vodilnih svetovnih sil na področju superračunalnikov. Unija trenutno zaostaja pri razvoju visokozmogljivega računalništva zaradi pomanjkanja naložb v vzpostavitev celovitega sistema. Da bi odpravila to vrzel, mora Unija pridobiti vrhunske superračunalnike, zagotoviti svoj sistem oskrbe z energijo in izvajati storitve za industrijo ter MSP za simulacijo, vizualizacijo in izdelavo prototipov ter hkrati zagotoviti, da bo sistem visokozmogljivega računalništva v skladu z vrednotami in načeli Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Izjemno pomembno je, da Unija do leta 2022 postane ena od vodilnih svetovnih sil na področju superračunalnikov. Unija trenutno zaostaja pri razvoju visokozmogljivega računalništva zaradi pomanjkanja naložb v vzpostavitev celovitega sistema. Da bi odpravila to vrzel, mora Unija pridobiti vrhunske superračunalnike, zagotoviti svoj sistem oskrbe z energijo in izvajati storitve za industrijo ter MSP za simulacijo, vizualizacijo in izdelavo prototipov ter hkrati zagotoviti, da bo sistem visokozmogljivega računalništva v skladu z vrednotami in načeli Unije.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Da bi se Uniji zagotovile računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za nadaljevanje vrhunskih raziskav, bi bilo treba usklajevati naložbe držav članic v visokozmogljivo računalništvo in okrepiti uporabo visokozmogljivih računalniških tehnologij v industriji. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokozmogljive računalniške sisteme, kupljene v Evropi, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, skupnim načrtovanjem z uporabniki in skupnim naročanjem vrhunskih sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Da bi se Uniji zagotovile računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za nadaljevanje vrhunskih raziskav, bi bilo treba usklajevati naložbe držav članic v visokozmogljivo računalništvo in okrepiti uporabo visokozmogljivih računalniških tehnologij v industriji. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokozmogljive računalniške sisteme, kupljene v Evropi, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, skupnim načrtovanjem z uporabniki in skupnim naročanjem vrhunskih sistemov.

| (10) | Da bi se Uniji zagotovile računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za nadaljevanje vrhunskih raziskav,
  ter da bi izkoristili dodano vrednost skupnega delovanja na ravni Unije,
  bi bilo treba usklajevati naložbe držav članic v visokozmogljivo računalništvo in okrepiti uporabo visokozmogljivih računalniških tehnologij v industriji. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokozmogljive računalniške sisteme, kupljene v Evropi, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, skupnim načrtovanjem z uporabniki in skupnim naročanjem vrhunskih sistemov. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se Uniji zagotovile računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za nadaljevanje vrhunskih raziskav,
  ter da bi izkoristili dodano vrednost skupnega delovanja na ravni Unije,
  bi bilo treba usklajevati naložbe držav članic v visokozmogljivo računalništvo in okrepiti uporabo visokozmogljivih računalniških tehnologij v industriji. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokozmogljive računalniške sisteme, kupljene v Evropi, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, skupnim načrtovanjem z uporabniki in skupnim naročanjem vrhunskih sistemov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Komisija in države članice morajo preučiti ustrezne okvire upravljanja in financiranja, ob tem pa ustrezno upoštevati pobudo skupnega podjetja EuroHPC in njegovo trajnost ter potrebo po enakih konkurenčnih pogojih po vsej Uniji. Poleg tega bi morale države članice programe financiranja obravnavati na način, ki bi bil usklajen s pristopom Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Komisija in države članice morajo preučiti ustrezne okvire upravljanja in financiranja, ob tem pa ustrezno upoštevati pobudo skupnega podjetja EuroHPC in njegovo trajnost ter potrebo po enakih konkurenčnih pogojih po vsej Uniji. Poleg tega bi morale države članice programe financiranja obravnavati na način, ki bi bil usklajen s pristopom Komisije.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Evropska tehnološka platforma in pogodbena javno-zasebna partnerstva na področju visoko zmogljivega računalništva so bistvena za opredelitev raziskovalnih prednostnih nalog Unije pri razvoju evropske tehnologije na vseh področjih oskrbovalne verige rešitev visoko zmogljivega računalništva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Evropska tehnološka platforma in pogodbena javno-zasebna partnerstva na področju visoko zmogljivega računalništva so bistvena za opredelitev raziskovalnih prednostnih nalog Unije pri razvoju evropske tehnologije na vseh področjih oskrbovalne verige rešitev visoko zmogljivega računalništva.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Misija skupnega podjetja je v Uniji vzpostaviti in vzdrževati integriran ekosistem visokozmogljivega računalništva in velepodatkov na vrhunski ravni, ki bi temeljil na vodilni vlogi Unije na področju tehnologij visokozmogljivega računalništva, računalništva v oblaku in velepodatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Misija skupnega podjetja je v Uniji vzpostaviti in vzdrževati integriran ekosistem visokozmogljivega računalništva in velepodatkov na vrhunski ravni, ki bi temeljil na vodilni vlogi Unije na področju tehnologij visokozmogljivega računalništva, računalništva v oblaku in velepodatkov.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti leta 2019 in bi moralo začeti delovati isto leto, da bi do leta 2020 doseglo cilj Uniji zagotoviti infrastrukturo v merilu pod eksa in razviti tehnologije, potrebne za dosego zmogljivosti v merilu eksa do leta 2022/2023. Ker razvojni cikel naslednje generacije tehnologije običajno traja od štiri do pet let, je treba zdaj začeti izvajati ukrepe za ohranitev konkurenčnosti na svetovnem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti leta 2019 in bi moralo začeti delovati isto leto, da bi do leta 2020 doseglo cilj Uniji zagotoviti infrastrukturo v merilu pod eksa in razviti tehnologije, potrebne za dosego zmogljivosti v merilu eksa do leta 2022/2023. Ker razvojni cikel naslednje generacije tehnologije običajno traja od štiri do pet let, je treba zdaj začeti izvajati ukrepe za ohranitev konkurenčnosti na svetovnem trgu.

| (12) | Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti leta 2019 in bi moralo začeti delovati isto leto, da bi do leta 2020 doseglo cilj Uniji zagotoviti infrastrukturo v merilu pod eksa in razviti tehnologije, potrebne za dosego zmogljivosti v merilu eksa do leta 2022/2023
  , ki bi bile, kjer je to mogoče, avtonomne
  . Ker razvojni cikel naslednje generacije tehnologije običajno traja od štiri do pet let, je treba zdaj začeti izvajati ukrepe za ohranitev konkurenčnosti na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(12)

Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti leta 2019 in bi moralo začeti delovati isto leto, da bi do leta 2020 doseglo cilj Uniji zagotoviti infrastrukturo v merilu pod eksa in razviti tehnologije, potrebne za dosego zmogljivosti v merilu eksa do leta 2022/2023
  , ki bi bile, kjer je to mogoče, avtonomne
  . Ker razvojni cikel naslednje generacije tehnologije običajno traja od štiri do pet let, je treba zdaj začeti izvajati ukrepe za ohranitev konkurenčnosti na svetovnem trgu.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Skupno podjetje EuroHPC bi bilo treba obravnavati kot sestavni del podatkovne infrastrukture Unije v celotnem ekosistemu in vsesplošno seznanjati z njegovimi koristmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Skupno podjetje EuroHPC bi bilo treba obravnavati kot sestavni del podatkovne infrastrukture Unije v celotnem ekosistemu in vsesplošno seznanjati z njegovimi koristmi.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisija bi morala spodbujati države članice, da se pridružijo Skupnemu podjetju EuroHPC, in ga uporabiti kot prednostno področje za raziskovalne in razvojne programe, ki ustrezajo nacionalnim dejavnostim. Komisija bi morala pobudo spodbujati tudi v vseh državah članicah kot del trdne politične in gospodarske zaveze na področju digitalnih inovacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Komisija bi morala spodbujati države članice, da se pridružijo Skupnemu podjetju EuroHPC, in ga uporabiti kot prednostno področje za raziskovalne in razvojne programe, ki ustrezajo nacionalnim dejavnostim. Komisija bi morala pobudo spodbujati tudi v vseh državah članicah kot del trdne politične in gospodarske zaveze na področju digitalnih inovacij.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Unija, sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja bi morali zagotoviti finančne prispevke za upravne stroške skupnega podjetja. Ker je mogoče prispevek Unije za upravne stroške, predviden v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, porabiti za kritje tekočih stroškov le do konca leta 2023, bi morale sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja od leta 2024 v celoti kriti upravne stroške skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Unija, sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja bi morali zagotoviti finančne prispevke za upravne stroške skupnega podjetja. Ker je mogoče prispevek Unije za upravne stroške, predviden v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, porabiti za kritje tekočih stroškov le do konca leta 2023, bi morale sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja od leta 2024 v celoti kriti upravne stroške skupnega podjetja.

| (14) | Unija, sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja bi morali zagotoviti finančne prispevke za upravne stroške skupnega podjetja. Ker je mogoče prispevek Unije za upravne stroške, predviden v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, porabiti za kritje tekočih stroškov le do konca leta 2023, bi morale sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja od leta 2024 v celoti kriti upravne stroške skupnega podjetja
  , s čimer bi zagotovili njegovo dolgoročno trajnost
  . |
| --- | --- |

(14)

Unija, sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja bi morali zagotoviti finančne prispevke za upravne stroške skupnega podjetja. Ker je mogoče prispevek Unije za upravne stroške, predviden v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, porabiti za kritje tekočih stroškov le do konca leta 2023, bi morale sodelujoče države in zasebni člani skupnega podjetja od leta 2024 v celoti kriti upravne stroške skupnega podjetja
  , s čimer bi zagotovili njegovo dolgoročno trajnost
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Preučiti in spodbujati bi bilo treba vse potencialne sinergije med EuroHPC in Unijo ter nacionalnimi raziskovalnimi programi. Skupno podjetje bi se moralo vključiti v obstoječe vodilne raziskovalne in razvojne strukture, kot sta javno-zasebna evropska tehnološka platforma za visokozmogljivo računalništvo invelepodatki, da se čim bolj poveča učinkovitost in olajša njihova uporaba ter da se postavijo temelji za uspešno podatkovno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Preučiti in spodbujati bi bilo treba vse potencialne sinergije med EuroHPC in Unijo ter nacionalnimi raziskovalnimi programi. Skupno podjetje bi se moralo vključiti v obstoječe vodilne raziskovalne in razvojne strukture, kot sta javno-zasebna evropska tehnološka platforma za visokozmogljivo računalništvo invelepodatki, da se čim bolj poveča učinkovitost in olajša njihova uporaba ter da se postavijo temelji za uspešno podatkovno gospodarstvo.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | Komisija in države članice bi morale okrepiti obstoječe delo evropskega partnerstva za računalništvo v oblaku, ki temelji na obstoječih stebrih PRACE in GEANT, se izogibati vsakršnemu navzkrižju interesov ter priznati njihovo pomembno dopolnilno vlogo pri uresničevanju ekosistema EuroHPC. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15b)

Komisija in države članice bi morale okrepiti obstoječe delo evropskega partnerstva za računalništvo v oblaku, ki temelji na obstoječih stebrih PRACE in GEANT, se izogibati vsakršnemu navzkrižju interesov ter priznati njihovo pomembno dopolnilno vlogo pri uresničevanju ekosistema EuroHPC.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademskim krogom
  in
  evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivega računalništva ter vzpostavitev integrirane infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi kapacitetami visokozmogljivega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter vrhunskimi podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije,
  vključno z
  MSP, in javnega sektorja. Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za zmanjšanje vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, povezanih z visokozmogljivim računalništvom. Utreti bi moralo pot do izgradnje prve hibridne visokozmogljive računalniške infrastrukture v Evropi, ki bi klasične računalniške arhitekture povezovala s kvantnimi računalniškimi napravami, pri čemer bi na primer kvantni računalnik izkoriščala kot pospeševalnik izvajanja niti v visokozmogljivem računalništvu. Da bi lahko raziskovalne skupine in evropske industrije z doseganjem vrhunskih rezultatov in njihovo integracijo v konkurenčne sisteme ohranile vodilni položaj v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru, da bi se zagotovilo hitro in široko industrijsko izkoriščanje evropske tehnologije po vsej Uniji, s čimer bi se ustvarili pomembni učinki prelivanja za družbo, ter da bi se z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom zagotovila delitev tveganj in združile sile, je potrebna strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni. Komisija bi lahko na podlagi uradnega obvestila zadevne države članice ali skupine zadevnih držav članic štela, da so pobude skupnega podjetja pomembni projekti skupnega evropskega interesa, če so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji v skladu z Okvirom Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (25). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademskim krogom
  in
  evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivega računalništva ter vzpostavitev integrirane infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi kapacitetami visokozmogljivega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter vrhunskimi podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije,
  vključno z
  MSP, in javnega sektorja. Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za zmanjšanje vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, povezanih z visokozmogljivim računalništvom. Utreti bi moralo pot do izgradnje prve hibridne visokozmogljive računalniške infrastrukture v Evropi, ki bi klasične računalniške arhitekture povezovala s kvantnimi računalniškimi napravami, pri čemer bi na primer kvantni računalnik izkoriščala kot pospeševalnik izvajanja niti v visokozmogljivem računalništvu. Da bi lahko raziskovalne skupine in evropske industrije z doseganjem vrhunskih rezultatov in njihovo integracijo v konkurenčne sisteme ohranile vodilni položaj v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru, da bi se zagotovilo hitro in široko industrijsko izkoriščanje evropske tehnologije po vsej Uniji, s čimer bi se ustvarili pomembni učinki prelivanja za družbo, ter da bi se z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom zagotovila delitev tveganj in združile sile, je potrebna strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni. Komisija bi lahko na podlagi uradnega obvestila zadevne države članice ali skupine zadevnih držav članic štela, da so pobude skupnega podjetja pomembni projekti skupnega evropskega interesa, če so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji v skladu z Okvirom Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (25).

| (18) | Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademskim krogom
  , pa tudi
  evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivega računalništva ter vzpostavitev integrirane infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi kapacitetami visokozmogljivega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter vrhunskimi podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije,
  zlasti
  MSP
  in zagonska podjetja
  , in
  iz
  javnega sektorja. Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za zmanjšanje vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, povezanih z visokozmogljivim računalništvom
  , spodbujanje pridobivanja kvalifikacij, poklicnih izbir, povezanih z visokozmogljivim računalništvom, in zagotavljanje posebnih programov za spodbujanje uravnotežene zastopanosti moških in žensk v karierah, povezanih z visokozmogljivim računalništvom
  . Utreti bi moralo pot do izgradnje prve hibridne visokozmogljive računalniške infrastrukture v Evropi, ki bi klasične računalniške arhitekture povezovala s kvantnimi računalniškimi napravami, pri čemer bi na primer kvantni računalnik izkoriščala kot pospeševalnik izvajanja niti v visokozmogljivem računalništvu. Da bi lahko raziskovalne skupine in evropske industrije z doseganjem vrhunskih rezultatov in njihovo integracijo v konkurenčne sisteme ohranile vodilni položaj v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru, da bi se zagotovilo hitro in široko industrijsko izkoriščanje evropske tehnologije po vsej Uniji, s čimer bi se ustvarili pomembni
  in pozitivni
  učinki prelivanja za družbo, ter da bi se z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom zagotovila delitev tveganj in združile sile, je potrebna strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni. Komisija bi lahko na podlagi uradnega obvestila zadevne države članice ali skupine zadevnih držav članic štela, da so pobude skupnega podjetja pomembni projekti skupnega evropskega interesa, če so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji v skladu z Okvirom Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (25). |
| --- | --- |

(18)

Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademskim krogom
  , pa tudi
  evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivega računalništva ter vzpostavitev integrirane infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi kapacitetami visokozmogljivega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter vrhunskimi podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije,
  zlasti
  MSP
  in zagonska podjetja
  , in
  iz
  javnega sektorja. Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za zmanjšanje vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, povezanih z visokozmogljivim računalništvom
  , spodbujanje pridobivanja kvalifikacij, poklicnih izbir, povezanih z visokozmogljivim računalništvom, in zagotavljanje posebnih programov za spodbujanje uravnotežene zastopanosti moških in žensk v karierah, povezanih z visokozmogljivim računalništvom
  . Utreti bi moralo pot do izgradnje prve hibridne visokozmogljive računalniške infrastrukture v Evropi, ki bi klasične računalniške arhitekture povezovala s kvantnimi računalniškimi napravami, pri čemer bi na primer kvantni računalnik izkoriščala kot pospeševalnik izvajanja niti v visokozmogljivem računalništvu. Da bi lahko raziskovalne skupine in evropske industrije z doseganjem vrhunskih rezultatov in njihovo integracijo v konkurenčne sisteme ohranile vodilni položaj v zelo konkurenčnem mednarodnem prostoru, da bi se zagotovilo hitro in široko industrijsko izkoriščanje evropske tehnologije po vsej Uniji, s čimer bi se ustvarili pomembni
  in pozitivni
  učinki prelivanja za družbo, ter da bi se z uskladitvijo strategij in naložb s skupnim evropskim interesom zagotovila delitev tveganj in združile sile, je potrebna strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni. Komisija bi lahko na podlagi uradnega obvestila zadevne države članice ali skupine zadevnih držav članic štela, da so pobude skupnega podjetja pomembni projekti skupnega evropskega interesa, če so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji v skladu z Okvirom Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (25).

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Skupno podjetje bi moralo znanstvenikom, industriji in javnemu sektorju v Uniji zagotavljati dostop do vrhunskih superračunalnikov in pripadajočih storitev, kar bi jim omogočilo, da ostanejo v ospredju konkurenčnosti v raziskavah in industriji, s čimer bi ohranili in podprli integrirane infrastrukture znanstvenih podatkov ter visokozmogljivo računalništvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Skupno podjetje bi moralo znanstvenikom, industriji in javnemu sektorju v Uniji zagotavljati dostop do vrhunskih superračunalnikov in pripadajočih storitev, kar bi jim omogočilo, da ostanejo v ospredju konkurenčnosti v raziskavah in industriji, s čimer bi ohranili in podprli integrirane infrastrukture znanstvenih podatkov ter visokozmogljivo računalništvo.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | Sodelovanje v skupnem podjetju bi moralo biti omogočeno vsem državam članicam, ki se jih tudi spodbuja k pridružitvi in k temu, da ga kot prednostno področje vključijo v raziskovalne in razvojne programe, ki ustrezajo nacionalnim dejavnostim. Skupno podjetje bi moralo spodbujati dejavnosti, povezane s superračunalniki, kot del trdne politične in gospodarske zaveze na področju digitalnih inovacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18b)

Sodelovanje v skupnem podjetju bi moralo biti omogočeno vsem državam članicam, ki se jih tudi spodbuja k pridružitvi in k temu, da ga kot prednostno področje vključijo v raziskovalne in razvojne programe, ki ustrezajo nacionalnim dejavnostim. Skupno podjetje bi moralo spodbujati dejavnosti, povezane s superračunalniki, kot del trdne politične in gospodarske zaveze na področju digitalnih inovacij.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18c) | Da bi vzpostavili potrebne zmogljivosti in zagotovili udeležbo vseh držav članic, bi bilo treba ustanoviti po eno strokovno središče za visokozmogljivo računalništvo (središče) na državo članico. Središča naj bi olajšala in spodbujala dostop do ekosistema visokozmogljivega računalništva, kar zajema tako dostop do superračunalnikov kot do aplikacij in storitev. Uporabnikom tovrstnega računalništva bi morala tudi nuditi možnosti za učenje in usposabljanje za izoblikovanje spretnosti na tem področju ter spodbujati ozaveščanje in usposabljanje ter dejavnosti za ozaveščanje zlasti MSP o koristih visokozmogljivega računalništva, morala pa bi se tudi mrežno povezovati z deležniki in drugimi središči, da bi spodbujali širše inovacije, ki bi omogočale nadaljnje uvajanje visokozmogljivega računalništva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18c)

Da bi vzpostavili potrebne zmogljivosti in zagotovili udeležbo vseh držav članic, bi bilo treba ustanoviti po eno strokovno središče za visokozmogljivo računalništvo (središče) na državo članico. Središča naj bi olajšala in spodbujala dostop do ekosistema visokozmogljivega računalništva, kar zajema tako dostop do superračunalnikov kot do aplikacij in storitev. Uporabnikom tovrstnega računalništva bi morala tudi nuditi možnosti za učenje in usposabljanje za izoblikovanje spretnosti na tem področju ter spodbujati ozaveščanje in usposabljanje ter dejavnosti za ozaveščanje zlasti MSP o koristih visokozmogljivega računalništva, morala pa bi se tudi mrežno povezovati z deležniki in drugimi središči, da bi spodbujali širše inovacije, ki bi omogočale nadaljnje uvajanje visokozmogljivega računalništva.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18d) | Široko sodelovanje v Uniji ter pravičen in razumen dostop za akterje iz tretjih držav sta pomembna za uresničitev celotnega potenciala superračunalnika Unije, ki lahko prispeva k odličnosti Unije na znanstvenem področju in njeni regionalni konkurenčnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18d)

Široko sodelovanje v Uniji ter pravičen in razumen dostop za akterje iz tretjih držav sta pomembna za uresničitev celotnega potenciala superračunalnika Unije, ki lahko prispeva k odličnosti Unije na znanstvenem področju in njeni regionalni konkurenčnosti.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18e) | Čeprav je dostopovni čas do superračunalnika sorazmeren s finančnimi prispevki, bi bilo treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje za uporabnike iz vseh držav članic, znanstvenike in industrijo v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18e)

Čeprav je dostopovni čas do superračunalnika sorazmeren s finančnimi prispevki, bi bilo treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje za uporabnike iz vseh držav članic, znanstvenike in industrijo v Uniji.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18f) | Dostopovni čas Unije bi moral biti dodeljen prek konkurenčnih razpisov na podlagi odličnosti, ne glede na državljanstvo prosilca iz Unije. Poleg tega bi morale sodelujoče države članice v okviru svojega dostopovnega časa omogočiti dostop tudi drugim znanstvenikom, industriji ali raziskovalcem iz Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18f)

Dostopovni čas Unije bi moral biti dodeljen prek konkurenčnih razpisov na podlagi odličnosti, ne glede na državljanstvo prosilca iz Unije. Poleg tega bi morale sodelujoče države članice v okviru svojega dostopovnega časa omogočiti dostop tudi drugim znanstvenikom, industriji ali raziskovalcem iz Unije.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Superračunalniki, ki jih pridobi in podpira skupno podjetje, bi morali biti zasnovani in izbrani tako, da je njihova učinkovitost za znanstvene namene ter za njihovo uporabo v industriji čim večja. Zato mora Komisija sprejeti ukrepe za to, da bi v svojih ocenah še bolje ocenila učinkovitost in stroškovno učinkovitost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Superračunalniki, ki jih pridobi in podpira skupno podjetje, bi morali biti zasnovani in izbrani tako, da je njihova učinkovitost za znanstvene namene ter za njihovo uporabo v industriji čim večja. Zato mora Komisija sprejeti ukrepe za to, da bi v svojih ocenah še bolje ocenila učinkovitost in stroškovno učinkovitost.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Superračunalniki v merilu pod eksa in v merilu peta bi se morali uporabljati predvsem za namene javnih raziskav in inovacij, na voljo pa bi morali biti vsem uporabnikom iz akademskih krogov, industrije ali javnega sektorja. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za zasebne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi bilo treba zagotoviti uporabnikom s sedežem v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti pravično in pregledno. Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti pravice dostopa do deleža dostopovnega časa, ki je na voljo Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Superračunalniki v merilu pod eksa in v merilu peta bi se morali uporabljati predvsem za namene javnih raziskav in inovacij, na voljo pa bi morali biti vsem uporabnikom iz akademskih krogov, industrije ali javnega sektorja. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za zasebne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi bilo treba zagotoviti uporabnikom s sedežem v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti pravično in pregledno. Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti pravice dostopa do deleža dostopovnega časa, ki je na voljo Uniji.

| (22) | Superračunalniki v merilu pod eksa in v merilu peta bi se morali uporabljati predvsem za namene javnih
  , civilnih
  raziskav in inovacij, na voljo pa bi morali biti vsem uporabnikom iz akademskih krogov, industrije
  , vključno z MSP,
  ali javnega sektorja. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za zasebne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi bilo treba zagotoviti uporabnikom s sedežem v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti pravično in pregledno. Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti pravice dostopa do deleža dostopovnega časa, ki je na voljo Uniji. |
| --- | --- |

(22)

Superračunalniki v merilu pod eksa in v merilu peta bi se morali uporabljati predvsem za namene javnih
  , civilnih
  raziskav in inovacij, na voljo pa bi morali biti vsem uporabnikom iz akademskih krogov, industrije
  , vključno z MSP,
  ali javnega sektorja. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za zasebne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi bilo treba zagotoviti uporabnikom s sedežem v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti pravično in pregledno. Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti pravice dostopa do deleža dostopovnega časa, ki je na voljo Uniji.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Določbe programa Obzorje 2020 o pravicah intelektualne lastnine, prenosu lastništva pravic intelektualne lastnine, izdaji dovoljenj in obratovanju bi se morale uporabljati vsaj v tolikšni meri, da se zaščiti ekonomske interese Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Določbe programa Obzorje 2020 o pravicah intelektualne lastnine, prenosu lastništva pravic intelektualne lastnine, izdaji dovoljenj in obratovanju bi se morale uporabljati vsaj v tolikšni meri, da se zaščiti ekonomske interese Unije.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29a) | Znesek, potreben za nakup superračunalnika, bi moral tudi pokriti naložbo v izboljšan pretok podatkov in povezavo z omrežjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29a)

Znesek, potreben za nakup superračunalnika, bi moral tudi pokriti naložbo v izboljšan pretok podatkov in povezavo z omrežjem.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Za ponudnike v okviru pobude visokozmogljivega računalništva, ki delujejo v Uniji, morajo veljati enaki konkurenčni pogoji in enaka pravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Za ponudnike v okviru pobude visokozmogljivega računalništva, ki delujejo v Uniji, morajo veljati enaki konkurenčni pogoji in enaka pravila.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30b) | Da bi zagotovili doslednost in preprečili podvajanje z drugimi obstoječimi pobudami na področju visokozmogljivega računalništva in velepodatkov, zlasti s pogodbenimi javno-zasebnimi partnerstvi na področju visokozmogljivega računalništva in velepodatkov, vzpostavljenimi v letu 21014, in PRACE, bi bilo treba te pobude racionalizirati, in sicer z vključitvijo v skupno podjetje v okviru po letu 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30b)

Da bi zagotovili doslednost in preprečili podvajanje z drugimi obstoječimi pobudami na področju visokozmogljivega računalništva in velepodatkov, zlasti s pogodbenimi javno-zasebnimi partnerstvi na področju visokozmogljivega računalništva in velepodatkov, vzpostavljenimi v letu 21014, in PRACE, bi bilo treba te pobude racionalizirati, in sicer z vključitvijo v skupno podjetje v okviru po letu 2020.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Zagotavljanje finančne podpore dejavnostim iz programa Instrument
  za
  povezovanje Evrope
  bi
  moralo biti v skladu s pravili tega
  programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Zagotavljanje finančne podpore dejavnostim iz programa Instrument
  za
  povezovanje Evrope
  bi
  moralo biti v skladu s pravili tega
  programa.

| (32) | Prizadevati si je treba za upravno poenostavitev in preprečevati soobstoj različnih pravil v okviru istega skupnega podjetja.
  Za
  vse dejavnosti skupnega podjetja
  bi
  morala veljati enotna pravila namesto soobstoja pravil
  programa
  Obzorje 2020 in pravil Instrumenta za povezovanje Evrope
  . |
| --- | --- |

(32)

Prizadevati si je treba za upravno poenostavitev in preprečevati soobstoj različnih pravil v okviru istega skupnega podjetja.
  Za
  vse dejavnosti skupnega podjetja
  bi
  morala veljati enotna pravila namesto soobstoja pravil
  programa
  Obzorje 2020 in pravil Instrumenta za povezovanje Evrope
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | V vseh razpisih za zbiranje predlogov in razpisih za zbiranje ponudb v okviru skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati trajanje okvirnega programa Obzorje 2020 in programa Instrument za povezovanje Evrope, če je to ustrezno, razen v ustrezno utemeljenih primerih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

V vseh razpisih za zbiranje predlogov in razpisih za zbiranje ponudb v okviru skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati trajanje okvirnega programa Obzorje 2020 in programa Instrument za povezovanje Evrope, če je to ustrezno, razen v ustrezno utemeljenih primerih.

| (40) | V vseh razpisih za zbiranje predlogov in razpisih za zbiranje ponudb v okviru skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati trajanje okvirnega programa Obzorje 2020 in programa Instrument za povezovanje Evrope, če je to ustrezno, razen v ustrezno utemeljenih primerih.
  Za obdobje, ki ni zajeto v okvirnem programu Obzorje 2020 in programu Instrumenta za povezovanje Evrope, bi bilo treba izvesti ustrezne prilagoditve in pri tem upoštevati večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020, da bi se dejavnosti skupnega podjetja nadaljevale. |
| --- | --- |

(40)

V vseh razpisih za zbiranje predlogov in razpisih za zbiranje ponudb v okviru skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati trajanje okvirnega programa Obzorje 2020 in programa Instrument za povezovanje Evrope, če je to ustrezno, razen v ustrezno utemeljenih primerih.
  Za obdobje, ki ni zajeto v okvirnem programu Obzorje 2020 in programu Instrumenta za povezovanje Evrope, bi bilo treba izvesti ustrezne prilagoditve in pri tem upoštevati večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020, da bi se dejavnosti skupnega podjetja nadaljevale.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (41a) | Visoka zmogljivost je pomembna za razvoj računalništva v oblaku, njegov polni potencial pa se bo lahko uresničil le, ko bodo lahko podatki prosto krožili po Uniji in bodo za to določena jasna pravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41a)

Visoka zmogljivost je pomembna za razvoj računalništva v oblaku, njegov polni potencial pa se bo lahko uresničil le, ko bodo lahko podatki prosto krožili po Uniji in bodo za to določena jasna pravila.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (41b) | Poleg tega bi se moralo pravo Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti uporabljati za kateri koli superračunalnik, ki je v celoti ali delno v lasti skupnega podjetja, ali za kateri koli superračunalnik, za katerega ima skupno podjetje določen dostopovni čas. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41b)

Poleg tega bi se moralo pravo Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti uporabljati za kateri koli superračunalnik, ki je v celoti ali delno v lasti skupnega podjetja, ali za kateri koli superračunalnik, za katerega ima skupno podjetje določen dostopovni čas.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (41c) | Skupno podjetje bi moralo zagotavljati, da so visokozmogljivi superračunalniki v Uniji dostopni izključno subjektom, ki spoštujejo pravo Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41c)

Skupno podjetje bi moralo zagotavljati, da so visokozmogljivi superračunalniki v Uniji dostopni izključno subjektom, ki spoštujejo pravo Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (41d) | Skupno podjetje bi moralo zagotavljati, da so visokozmogljivi superračunalniki v Uniji dostopni izključno subjektom s sedežem v državah članicah ali pridruženih državah, ki spoštujejo pravo Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41d)

Skupno podjetje bi moralo zagotavljati, da so visokozmogljivi superračunalniki v Uniji dostopni izključno subjektom s sedežem v državah članicah ali pridruženih državah, ki spoštujejo pravo Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (41e) | Kadar je ustrezno, bi bilo treba spodbujati mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in med sodelujočimi državami. Dostop do superračunalnikov v Uniji ne bi smel biti dovoljen subjektom s sedežem v tretjih državah, razen če te države dovoljujejo vzajemni dostop do njihovih superračunalnikov. Uporabo podatkov superračunalnikov v Uniji bi bilo treba spodbujati, pri tem pa zagotoviti skladnost s pravom Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41e)

Kadar je ustrezno, bi bilo treba spodbujati mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in med sodelujočimi državami. Dostop do superračunalnikov v Uniji ne bi smel biti dovoljen subjektom s sedežem v tretjih državah, razen če te države dovoljujejo vzajemni dostop do njihovih superračunalnikov. Uporabo podatkov superračunalnikov v Uniji bi bilo treba spodbujati, pri tem pa zagotoviti skladnost s pravom Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | „gostiteljski subjekt“ pomeni pravni subjekt s sedežem v državi članici, ki sodeluje v skupnem podjetju ter ima ustrezne zmogljivosti za gostovanje in upravljanje superračunalnika v merilu pod eksa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

„gostiteljski subjekt“ pomeni pravni subjekt s sedežem v državi članici, ki sodeluje v skupnem podjetju ter ima ustrezne zmogljivosti za gostovanje in upravljanje superračunalnika v merilu pod eksa;

| (7) | „gostiteljski subjekt“ pomeni pravni subjekt s sedežem v državi članici, ki sodeluje v skupnem podjetju ter ima ustrezne zmogljivosti za gostovanje in upravljanje superračunalnika v merilu
  peta ali
  pod eksa; |
| --- | --- |

(7)

„gostiteljski subjekt“ pomeni pravni subjekt s sedežem v državi članici, ki sodeluje v skupnem podjetju ter ima ustrezne zmogljivosti za gostovanje in upravljanje superračunalnika v merilu
  peta ali
  pod eksa;

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | znanstvenikom, industriji in javnemu sektorju v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020 zagotoviti najnovejšo visokozmogljivo računalniško in podatkovno infrastrukturo ter podpirati razvoj tehnologij in uporabo te infrastrukture na najrazličnejših področjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

znanstvenikom, industriji in javnemu sektorju v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020 zagotoviti najnovejšo visokozmogljivo računalniško in podatkovno infrastrukturo ter podpirati razvoj tehnologij in uporabo te infrastrukture na najrazličnejših področjih;

| (a) | znanstvenikom
  in raziskovalcem
  , industriji
  , vključno z zagonskimi podjetji, mikropodjetji ter MSP,
  in javnemu sektorju v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020 zagotoviti najnovejšo visokozmogljivo računalniško in podatkovno infrastrukturo ter podpirati razvoj tehnologij in uporabo te infrastrukture na najrazličnejših področjih
  , predvsem za civilne namene, kot so zdravstvo, energija, pametna mesta, avtonomni promet in vesolje
  ; |
| --- | --- |

(a)

znanstvenikom
  in raziskovalcem
  , industriji
  , vključno z zagonskimi podjetji, mikropodjetji ter MSP,
  in javnemu sektorju v Uniji ali pridruženi državi v programu Obzorje 2020 zagotoviti najnovejšo visokozmogljivo računalniško in podatkovno infrastrukturo ter podpirati razvoj tehnologij in uporabo te infrastrukture na najrazličnejših področjih
  , predvsem za civilne namene, kot so zdravstvo, energija, pametna mesta, avtonomni promet in vesolje
  ;

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ustvariti okvir za pridobitev integrirane vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture v merilu pod eksa v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

ustvariti okvir za pridobitev integrirane vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture v merilu pod eksa v Uniji;

| (b) | ustvariti okvir za pridobitev integrirane vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture v merilu pod eksa v Uniji
  , tudi s podpiranjem nakupa superračunalnikov v merilu peta
  ; |
| --- | --- |

(b)

ustvariti okvir za pridobitev integrirane vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture v merilu pod eksa v Uniji
  , tudi s podpiranjem nakupa superračunalnikov v merilu peta
  ;

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | podpirati razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivega računalništva v Uniji, ki zajema vse znanstvene in industrijske dele vrednostne verige, zlasti strojno in programsko opremo, aplikacije, storitve, inženirstvo, medomrežne povezave ter strokovno znanje, izkušnje in spretnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

podpirati razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivega računalništva v Uniji, ki zajema vse znanstvene in industrijske dele vrednostne verige, zlasti strojno in programsko opremo, aplikacije, storitve, inženirstvo, medomrežne povezave ter strokovno znanje, izkušnje in spretnosti.

| (d) | podpirati razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivega računalništva v Uniji, ki zajema vse znanstvene in industrijske dele vrednostne verige, zlasti strojno in programsko opremo, aplikacije, storitve, inženirstvo, medomrežne povezave ter strokovno znanje, izkušnje in spretnosti
  , da bi okrepili vlogo Unije kot svetovnega središča za inovacije, ki prispeva h konkurenčnosti ter večjim zmogljivostim za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

(d)

podpirati razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivega računalništva v Uniji, ki zajema vse znanstvene in industrijske dele vrednostne verige, zlasti strojno in programsko opremo, aplikacije, storitve, inženirstvo, medomrežne povezave ter strokovno znanje, izkušnje in spretnosti
  , da bi okrepili vlogo Unije kot svetovnega središča za inovacije, ki prispeva h konkurenčnosti ter večjim zmogljivostim za raziskave in razvoj;

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | omogočiti sinergije in zagotoviti dodano vrednost sodelovanja med sodelujočimi državami članicami in drugimi akterji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

omogočiti sinergije in zagotoviti dodano vrednost sodelovanja med sodelujočimi državami članicami in drugimi akterji;

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | sodelovati z obstoječimi pogodbenimi javno-zasebnimi partnerstvi v zvezi z visokozmogljivim računalništvom in velepodatki, da bi ustvarjali sinergije in krepili povezovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(db)

sodelovati z obstoječimi pogodbenimi javno-zasebnimi partnerstvi v zvezi z visokozmogljivim računalništvom in velepodatki, da bi ustvarjali sinergije in krepili povezovanje.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | vzpostaviti in upravljati vrhunsko integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v Uniji
  kot
  ključni element za znanstveno odličnost, digitalizacijo industrije in javnega sektorja ter okrepitev inovacijskih zmogljivosti in svetovne konkurenčnosti za ustvarjanje gospodarske rasti in rasti zaposlovanja v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

vzpostaviti in upravljati vrhunsko integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v Uniji
  kot
  ključni element za znanstveno odličnost, digitalizacijo industrije in javnega sektorja ter okrepitev inovacijskih zmogljivosti in svetovne konkurenčnosti za ustvarjanje gospodarske rasti in rasti zaposlovanja v Uniji;

| (d) | vzpostaviti in upravljati vrhunsko integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v Uniji
  , če je ta infrastruktura zasnovana tako, da je učinkovita za znanstvene namene, in predstavlja
  ključni element za znanstveno odličnost, digitalizacijo industrije in javnega sektorja ter okrepitev inovacijskih zmogljivosti in svetovne konkurenčnosti za ustvarjanje gospodarske rasti in rasti zaposlovanja v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

vzpostaviti in upravljati vrhunsko integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo v Uniji
  , če je ta infrastruktura zasnovana tako, da je učinkovita za znanstvene namene, in predstavlja
  ključni element za znanstveno odličnost, digitalizacijo industrije in javnega sektorja ter okrepitev inovacijskih zmogljivosti in svetovne konkurenčnosti za ustvarjanje gospodarske rasti in rasti zaposlovanja v Uniji;

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | različnim uporabnikom iz raziskovalne in znanstvene skupnosti, industrije,
  vključno z
  MSP, ter javnega sektorja zagotoviti dostop do infrastruktur in storitev, ki temeljijo na visokozmogljivem računalništvu, za nove podatkovne in računalniško intenzivne aplikacije in storitve ter take storitve in aplikacije v vzponu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

različnim uporabnikom iz raziskovalne in znanstvene skupnosti, industrije,
  vključno z
  MSP, ter javnega sektorja zagotoviti dostop do infrastruktur in storitev, ki temeljijo na visokozmogljivem računalništvu, za nove podatkovne in računalniško intenzivne aplikacije in storitve ter take storitve in aplikacije v vzponu;

| (e) | različnim uporabnikom iz raziskovalne in znanstvene skupnosti, industrije,
  mikropodjetij,
  MSP, ter javnega sektorja zagotoviti dostop do infrastruktur in storitev, ki temeljijo na visokozmogljivem računalništvu, za nove podatkovne in računalniško intenzivne aplikacije in storitve ter take storitve in aplikacije v vzponu; |
| --- | --- |

(e)

različnim uporabnikom iz raziskovalne in znanstvene skupnosti, industrije,
  mikropodjetij,
  MSP, ter javnega sektorja zagotoviti dostop do infrastruktur in storitev, ki temeljijo na visokozmogljivem računalništvu, za nove podatkovne in računalniško intenzivne aplikacije in storitve ter take storitve in aplikacije v vzponu;

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | premostiti vrzel med raziskavami in razvojem ter dobavo visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa, s čimer se okrepi dobavna veriga za digitalno tehnologijo v Uniji, skupnemu podjetju pa omogoči pridobitev vrhunskih superračunalnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(f)

premostiti vrzel med raziskavami in razvojem ter dobavo visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa, s čimer se okrepi dobavna veriga za digitalno tehnologijo v Uniji, skupnemu podjetju pa omogoči pridobitev vrhunskih superračunalnikov;

| (f) | premostiti vrzel med raziskavami in razvojem ter dobavo visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa, s čimer se okrepi dobavna veriga za digitalno tehnologijo v Uniji, skupnemu podjetju pa omogoči pridobitev superračunalnikov
  , ki so vrhunski v svetovnem merilu
  ; |
| --- | --- |

(f)

premostiti vrzel med raziskavami in razvojem ter dobavo visokozmogljivih računalniških sistemov v merilu eksa, s čimer se okrepi dobavna veriga za digitalno tehnologijo v Uniji, skupnemu podjetju pa omogoči pridobitev superračunalnikov
  , ki so vrhunski v svetovnem merilu
  ;

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | medsebojno povezati in združiti regionalne, nacionalne in evropske visokozmogljive superračunalnike in druge računalniške sisteme, podatkovne centre ter povezano programsko opremo in aplikacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(h)

medsebojno povezati in združiti regionalne, nacionalne in evropske visokozmogljive superračunalnike in druge računalniške sisteme, podatkovne centre ter povezano programsko opremo in aplikacije;

| (h) | medsebojno povezati in združiti regionalne, nacionalne in evropske visokozmogljive superračunalnike in druge računalniške sisteme, podatkovne centre ter povezano programsko opremo in aplikacije
  , ne da bi to ogrozilo varstva podatkov in zasebnosti
  ; |
| --- | --- |

(h)

medsebojno povezati in združiti regionalne, nacionalne in evropske visokozmogljive superračunalnike in druge računalniške sisteme, podatkovne centre ter povezano programsko opremo in aplikacije
  , ne da bi to ogrozilo varstva podatkov in zasebnosti
  ;

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | povečati inovacijski potencial industrije, zlasti MSP, z naprednimi infrastrukturami in storitvami za visokozmogljivo računalništvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(i)

povečati inovacijski potencial industrije, zlasti MSP, z naprednimi infrastrukturami in storitvami za visokozmogljivo računalništvo;

| (i) | povečati inovacijski potencial industrije, zlasti
  mikropodjetij in
  MSP
  ter raziskovalnih in znanstvenih skupnosti
  , z naprednimi infrastrukturami in storitvami
  , vključno z nacionalnimi središči
  za visokozmogljivo računalništvo
  in superračunalnike
  ; |
| --- | --- |

(i)

povečati inovacijski potencial industrije, zlasti
  mikropodjetij in
  MSP
  ter raziskovalnih in znanstvenih skupnosti
  , z naprednimi infrastrukturami in storitvami
  , vključno z nacionalnimi središči
  za visokozmogljivo računalništvo
  in superračunalnike
  ;

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | izboljšati razumevanje visokozmogljivega računalništva in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih v zvezi z visokozmogljivim računalništvom v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(j)

izboljšati razumevanje visokozmogljivega računalništva in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih v zvezi z visokozmogljivim računalništvom v Uniji;

| (j) | izboljšati razumevanje visokozmogljivega računalništva in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih v zvezi z visokozmogljivim računalništvom v Uniji
  , spodbujati izobraževanje in uravnoteženo zastopanost moških in žensk v karierah, povezanih z visokozmogljivim računalništvom
  ; |
| --- | --- |

(j)

izboljšati razumevanje visokozmogljivega računalništva in prispevati k zmanjšanju vrzeli v znanjih in spretnostih v zvezi z visokozmogljivim računalništvom v Uniji
  , spodbujati izobraževanje in uravnoteženo zastopanost moških in žensk v karierah, povezanih z visokozmogljivim računalništvom
  ;

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Skupno podjetje upravljanje vsakega superračunalnika z zmogljivostjo v merilu pod eksa, katerega lastnik je, zaupa gostiteljskemu subjektu, izbranemu v skladu z odstavkom 3 in finančnimi pravili skupnega podjetja iz člena 11. | (1)   Skupno podjetje upravljanje vsakega superračunalnika z zmogljivostjo v merilu
  peta ali
  pod eksa, katerega lastnik je, zaupa gostiteljskemu subjektu
  , ki zastopa eno ali več sodelujočih držav
  , izbranemu v skladu z odstavkom 3 in finančnimi pravili skupnega podjetja iz člena 11. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)   Skupno podjetje upravljanje vsakega superračunalnika z zmogljivostjo v merilu pod eksa, katerega lastnik je, zaupa gostiteljskemu subjektu, izbranemu v skladu z odstavkom 3 in finančnimi pravili skupnega podjetja iz člena 11.

(1)   Skupno podjetje upravljanje vsakega superračunalnika z zmogljivostjo v merilu
  peta ali
  pod eksa, katerega lastnik je, zaupa gostiteljskemu subjektu
  , ki zastopa eno ali več sodelujočih držav
  , izbranemu v skladu z odstavkom 3 in finančnimi pravili skupnega podjetja iz člena 11.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Superračunalnika z zmogljivostjo v merilu pod eksa bosta nameščena v sodelujoči državi, ki je država članica Unije. Država članica ne gosti več kot enega superračunalnika v merilu pod eksa. | (2)   Superračunalnika z zmogljivostjo v merilu
  peta ali
  pod eksa bosta nameščena v sodelujoči državi, ki je država članica Unije. Država članica ne gosti več kot enega superračunalnika v merilu pod eksa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Superračunalnika z zmogljivostjo v merilu pod eksa bosta nameščena v sodelujoči državi, ki je država članica Unije. Država članica ne gosti več kot enega superračunalnika v merilu pod eksa.

(2)   Superračunalnika z zmogljivostjo v merilu
  peta ali
  pod eksa bosta nameščena v sodelujoči državi, ki je država članica Unije. Država članica ne gosti več kot enega superračunalnika v merilu pod eksa.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   Upravni odbor izbere gostiteljski subjekt, med drugim na podlagi naslednjih meril: | (3)   Upravni odbor izbere gostiteljski subjekt
  s pravičnim in preglednim postopkom
  , med drugim na podlagi naslednjih meril: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   Upravni odbor izbere gostiteljski subjekt, med drugim na podlagi naslednjih meril:

(3)   Upravni odbor izbere gostiteljski subjekt
  s pravičnim in preglednim postopkom
  , med drugim na podlagi naslednjih meril:

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – točka c

Člen 6 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | izkušenj gostiteljskega subjekta z namestitvijo in
  upravljanjem
  podobnih sistemov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

izkušenj gostiteljskega subjekta z namestitvijo in
  upravljanjem
  podobnih sistemov;

upravljanjem

| (c) | izkušenj gostiteljskega subjekta z namestitvijo
  , upravljanjem
  in
  vzdrževanjem
  podobnih sistemov
  , vključno z energijskimi potrebami superračunalnika
  ; |
| --- | --- |

(c)

izkušenj gostiteljskega subjekta z namestitvijo
  , upravljanjem
  in
  vzdrževanjem
  podobnih sistemov
  , vključno z energijskimi potrebami superračunalnika
  ;

, upravljanjem

vzdrževanjem

, vključno z energijskimi potrebami superračunalnika

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – točka c a (novo)

Člen 6 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | visoke ravni varstva podatkov, zasebnosti in kibernetske varnosti, vključno z najsodobnejšim obvladovanjem tveganj in groženj ter odpornostjo proti kibernetskim napadom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

visoke ravni varstva podatkov, zasebnosti in kibernetske varnosti, vključno z najsodobnejšim obvladovanjem tveganj in groženj ter odpornostjo proti kibernetskim napadom;

visoke ravni varstva podatkov, zasebnosti in kibernetske varnosti, vključno z najsodobnejšim obvladovanjem tveganj in groženj ter odpornostjo proti kibernetskim napadom;

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Ko so gostiteljski subjekti izbrani, skupno podjetje zagotovi sinergijo s skladi ESI. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)
     
  Ko so gostiteljski subjekti izbrani, skupno podjetje zagotovi sinergijo s skladi ESI.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Upravni odbor določi splošne pogoje dostopa, lahko pa določi tudi posebne pogoje dostopa za različne vrste uporabnikov ali aplikacij. Kakovost storitev je enaka za vse uporabnike. | (2)   Upravni odbor določi splošne pogoje dostopa, lahko pa določi tudi posebne pogoje dostopa za različne vrste uporabnikov ali aplikacij. Kakovost storitev je enaka za vse uporabnike
  , vendar je mogoče vnaprej opredeliti prednostna merila, ne da bi to ogrožalo dostopa vseh morebitnih uporabnikov in aplikacij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Upravni odbor določi splošne pogoje dostopa, lahko pa določi tudi posebne pogoje dostopa za različne vrste uporabnikov ali aplikacij. Kakovost storitev je enaka za vse uporabnike.

(2)   Upravni odbor določi splošne pogoje dostopa, lahko pa določi tudi posebne pogoje dostopa za različne vrste uporabnikov ali aplikacij. Kakovost storitev je enaka za vse uporabnike
  , vendar je mogoče vnaprej opredeliti prednostna merila, ne da bi to ogrožalo dostopa vseh morebitnih uporabnikov in aplikacij
  .

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3)   Brez poseganja v mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Unija, se dostopovni čas odobri samo uporabnikom, ki imajo stalno prebivališče ali sedež v državi članici ali državi, ki se je pridružila programu Obzorje 2020, ali se tam nahajajo, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih odloči drugače, pri čemer upošteva interese Unije. | (3)   Brez poseganja v mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Unija, se dostopovni čas odobri samo uporabnikom, ki imajo stalno prebivališče ali sedež v državi članici ali državi, ki se je pridružila programu Obzorje 2020, ali se tam nahajajo, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih odloči drugače,
  zlasti glede tretjih držav, ki so sklenile mednarodne sporazume o znanstvenem sodelovanju in, če je to ustrezno, ki so vzajemno omogočile dostop do svojih superračunalnikov,
  pri čemer upošteva interese Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)   Brez poseganja v mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Unija, se dostopovni čas odobri samo uporabnikom, ki imajo stalno prebivališče ali sedež v državi članici ali državi, ki se je pridružila programu Obzorje 2020, ali se tam nahajajo, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih odloči drugače, pri čemer upošteva interese Unije.

(3)   Brez poseganja v mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Unija, se dostopovni čas odobri samo uporabnikom, ki imajo stalno prebivališče ali sedež v državi članici ali državi, ki se je pridružila programu Obzorje 2020, ali se tam nahajajo, razen če upravni odbor v ustrezno utemeljenih primerih odloči drugače,
  zlasti glede tretjih držav, ki so sklenile mednarodne sporazume o znanstvenem sodelovanju in, če je to ustrezno, ki so vzajemno omogočile dostop do svojih superračunalnikov,
  pri čemer upošteva interese Unije.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Delež dostopovnega časa Unije za uporabo vsakega superračunalnika v merilu pod eksa je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za stroške pridobitve superračunalnika glede na skupne stroške pridobitve in obratovanja superračunalnika v merilu pod eksa. Upravni odbor opredeli pravice dostopa do deleža dostopovnega časa Unije. | Delež dostopovnega časa Unije za uporabo vsakega superračunalnika v merilu pod eksa je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za stroške pridobitve superračunalnika glede na skupne stroške pridobitve in obratovanja superračunalnika v merilu pod eksa.
  Delež dostopovnega časa Unije se nameni izključno za uporabo v civilne namene.
  Upravni odbor opredeli pravice dostopa do deleža dostopovnega časa Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Delež dostopovnega časa Unije za uporabo vsakega superračunalnika v merilu pod eksa je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za stroške pridobitve superračunalnika glede na skupne stroške pridobitve in obratovanja superračunalnika v merilu pod eksa. Upravni odbor opredeli pravice dostopa do deleža dostopovnega časa Unije.

Delež dostopovnega časa Unije za uporabo vsakega superračunalnika v merilu pod eksa je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za stroške pridobitve superračunalnika glede na skupne stroške pridobitve in obratovanja superračunalnika v merilu pod eksa.
  Delež dostopovnega časa Unije se nameni izključno za uporabo v civilne namene.
  Upravni odbor opredeli pravice dostopa do deleža dostopovnega časa Unije.

Delež dostopovnega časa Unije se nameni izključno za uporabo v civilne namene.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Prispevek vsake sodelujoče države k stroškom dostopovnega časa se javno objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)
     
  Prispevek vsake sodelujoče države k stroškom dostopovnega časa se javno objavi.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Komisija do 30. junija 2022 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno skupnega podjetja, pri čemer oceni zlasti stopnjo sodelovanja sodelujočih držav, zasebnih članov ter njihovih subjektov v sestavi, pridruženih subjektov in drugih pravnih subjektov v ukrepih ter raven njihovih prispevkov k tem ukrepom. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in njene pripombe. Komisija to poročilo do 31. decembra 2022 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. | (1)   Komisija do 30. junija 2022 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno skupnega podjetja, pri čemer oceni zlasti stopnjo sodelovanja sodelujočih držav, zasebnih članov ter njihovih subjektov v sestavi, pridruženih subjektov in
  industrije Unije v širšem smislu ter
  drugih pravnih subjektov v ukrepih ter raven njihovih prispevkov k tem ukrepom
  . V oceni bi bilo treba opredeliti tudi morebitne druge potrebe politike, vključno z oceno stanja v posameznih sektorjih glede njihovih možnosti za polni dostop do možnosti, ki jih omogoča visokozmogljivo računalništvo, in njihovo uporabo
  . O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in njene pripombe. Komisija to poročilo do 31. decembra 2022 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)   Komisija do 30. junija 2022 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno skupnega podjetja, pri čemer oceni zlasti stopnjo sodelovanja sodelujočih držav, zasebnih članov ter njihovih subjektov v sestavi, pridruženih subjektov in drugih pravnih subjektov v ukrepih ter raven njihovih prispevkov k tem ukrepom. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in njene pripombe. Komisija to poročilo do 31. decembra 2022 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

(1)   Komisija do 30. junija 2022 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno skupnega podjetja, pri čemer oceni zlasti stopnjo sodelovanja sodelujočih držav, zasebnih članov ter njihovih subjektov v sestavi, pridruženih subjektov in
  industrije Unije v širšem smislu ter
  drugih pravnih subjektov v ukrepih ter raven njihovih prispevkov k tem ukrepom
  . V oceni bi bilo treba opredeliti tudi morebitne druge potrebe politike, vključno z oceno stanja v posameznih sektorjih glede njihovih možnosti za polni dostop do možnosti, ki jih omogoča visokozmogljivo računalništvo, in njihovo uporabo
  . O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in njene pripombe. Komisija to poročilo do 31. decembra 2022 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3 a (novo)

Člen 17 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ocena zajema komercialne storitve iz člena 12 glede na dejansko uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)
     
  Ocena zajema komercialne storitve iz člena 12 glede na dejansko uporabo.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka c

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | začne in upravlja postopek za pridobitev superračunalnikov v merilu pod eksa, oceni prejete ponudbe, dodeljuje razpoložljiva finančna sredstva v okviru omejitev, spremlja izvajanje pogodbe in upravlja pogodbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

začne in upravlja postopek za pridobitev superračunalnikov v merilu pod eksa, oceni prejete ponudbe, dodeljuje razpoložljiva finančna sredstva v okviru omejitev, spremlja izvajanje pogodbe in upravlja pogodbe;

| (c) | začne in upravlja
  odprt in pregleden
  postopek za pridobitev superračunalnikov v merilu pod eksa
  , pri čemer uporabi neodvisne strokovnjake
  , oceni prejete ponudbe, dodeljuje razpoložljiva finančna sredstva v okviru omejitev, spremlja izvajanje pogodbe in upravlja pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

začne in upravlja
  odprt in pregleden
  postopek za pridobitev superračunalnikov v merilu pod eksa
  , pri čemer uporabi neodvisne strokovnjake
  , oceni prejete ponudbe, dodeljuje razpoložljiva finančna sredstva v okviru omejitev, spremlja izvajanje pogodbe in upravlja pogodbe;

odprt in pregleden

, pri čemer uporabi neodvisne strokovnjake

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka d

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | v skladu s svojimi finančnimi pravili iz člena 11 te uredbe izbere gostiteljski subjekt za vsak superračunalnik v merilu pod eksa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

v skladu s svojimi finančnimi pravili iz člena 11 te uredbe izbere gostiteljski subjekt za vsak superračunalnik v merilu pod eksa;

| (d) | v skladu s 
  členom 6(3) in
  svojimi finančnimi pravili iz člena 11 te uredbe izbere gostiteljski subjekt za vsak superračunalnik v merilu pod eksa; |
| --- | --- |

(d)

v skladu s 
  členom 6(3) in
  svojimi finančnimi pravili iz člena 11 te uredbe izbere gostiteljski subjekt za vsak superračunalnik v merilu pod eksa;

členom 6(3) in

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka i

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | zagotavlja finančno podporo, predvsem v obliki nepovratnih sredstev, usmerjeno v aplikacije, obveščanje javnosti, dejavnosti ozaveščanja in dejavnosti poklicnega razvoja za privabljanje človeških virov na področje visokozmogljivega računalništva ter izboljšanje spretnosti in inženirskega strokovnega znanja o ekosistemu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

zagotavlja finančno podporo, predvsem v obliki nepovratnih sredstev, usmerjeno v aplikacije, obveščanje javnosti, dejavnosti ozaveščanja in dejavnosti poklicnega razvoja za privabljanje človeških virov na področje visokozmogljivega računalništva ter izboljšanje spretnosti in inženirskega strokovnega znanja o ekosistemu;

| (i) | zagotavlja finančno podporo, predvsem v obliki nepovratnih sredstev, usmerjeno v aplikacije, obveščanje javnosti, dejavnosti ozaveščanja in dejavnosti poklicnega razvoja
  ter ponovne spremembe
  za privabljanje človeških virov na področje visokozmogljivega računalništva
  , spodbujanje uravnotežene udeležbe moških in žensk
  ter izboljšanje spretnosti in inženirskega strokovnega znanja o ekosistemu; |
| --- | --- |

(i)

zagotavlja finančno podporo, predvsem v obliki nepovratnih sredstev, usmerjeno v aplikacije, obveščanje javnosti, dejavnosti ozaveščanja in dejavnosti poklicnega razvoja
  ter ponovne spremembe
  za privabljanje človeških virov na področje visokozmogljivega računalništva
  , spodbujanje uravnotežene udeležbe moških in žensk
  ter izboljšanje spretnosti in inženirskega strokovnega znanja o ekosistemu;

ter ponovne spremembe

, spodbujanje uravnotežene udeležbe moških in žensk

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 6 – točka 5

Priloga – člen 6 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Upravni odbor izvoli predsednika
  za dveletno
  obdobje. Mandat predsednika se lahko podaljša samo enkrat na podlagi odločitve upravnega odbora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)

Upravni odbor izvoli predsednika
  za dveletno
  obdobje. Mandat predsednika se lahko podaljša samo enkrat na podlagi odločitve upravnega odbora.

za dveletno

| (5) | Upravni odbor izvoli predsednika
  izmed svojih članov za
  obdobje
  dveh let
  . Mandat predsednika se lahko podaljša samo enkrat na podlagi odločitve upravnega odbora. |
| --- | --- |

(5)

Upravni odbor izvoli predsednika
  izmed svojih članov za
  obdobje
  dveh let
  . Mandat predsednika se lahko podaljša samo enkrat na podlagi odločitve upravnega odbora.

izmed svojih članov za

dveh let

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 8 – točka 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Priloga – člen 8 – točka 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Seznam kandidatov se pripravi tako, da se zagotovi enaka zastopanost moških in žensk in enake možnosti za oba spola. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Seznam kandidatov se pripravi tako, da se zagotovi enaka zastopanost moških in žensk in enake možnosti za oba spola.

Seznam kandidatov se pripravi tako, da se zagotovi enaka zastopanost moških in žensk in enake možnosti za oba spola.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 10 – točka 2

Priloga – člen 10 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Svetovalno skupino za raziskave in inovacije sestavlja največ
  dvanajst
  članov, od katerih jih največ
  šest
  imenujejo zasebni člani, največ
  šest
  pa upravni odbor. Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za člane, ki jih imenuje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

Svetovalno skupino za raziskave in inovacije sestavlja največ
  dvanajst
  članov, od katerih jih največ
  šest
  imenujejo zasebni člani, največ
  šest
  pa upravni odbor. Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za člane, ki jih imenuje.

dvanajst

šest

šest

| (2) | Svetovalno skupino za raziskave in inovacije sestavlja največ
  dvajset
  članov, od katerih jih največ
  osem
  imenujejo zasebni člani, največ
  dvanajst
  pa upravni odbor. Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za člane, ki jih imenuje. |
| --- | --- |

(2)

Svetovalno skupino za raziskave in inovacije sestavlja največ
  dvajset
  članov, od katerih jih največ
  osem
  imenujejo zasebni člani, največ
  dvanajst
  pa upravni odbor. Upravni odbor določi posebna merila in izbirni postopek za člane, ki jih imenuje.

dvajset

osem

dvanajst

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 21 – odstavek 1 a (novo)

Priloga – člen 21 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Skupno podjetje zagotovi skladnost s pravom Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Skupno podjetje zagotovi skladnost s pravom Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti.

Skupno podjetje zagotovi skladnost s pravom Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 23 – točka 2

Priloga – člen 23 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Upravni odbor skupnega podjetja sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in uslužbence. Ta pravila vključujejo določbe za preprečevanje navzkrižja interesov v zvezi s predstavniki članov skupnega podjetja v upravnem odboru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

Upravni odbor skupnega podjetja sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in uslužbence. Ta pravila vključujejo določbe za preprečevanje navzkrižja interesov v zvezi s predstavniki članov skupnega podjetja v upravnem odboru.

| (2) | Upravni odbor skupnega podjetja sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in uslužbence
  v skladu s primeri dobre prakse v Uniji
  . Ta pravila vključujejo
  tudi
  določbe za preprečevanje navzkrižja interesov v zvezi s predstavniki članov skupnega podjetja v upravnem odboru. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor skupnega podjetja sprejme pravila za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov, ki se uporabljajo za njegove člane, organe in uslužbence
  v skladu s primeri dobre prakse v Uniji
  . Ta pravila vključujejo
  tudi
  določbe za preprečevanje navzkrižja interesov v zvezi s predstavniki članov skupnega podjetja v upravnem odboru.

v skladu s primeri dobre prakse v Uniji

tudi

---

(15)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

15

(15)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

15

(22)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi“ (COM(2016)0178).

22

(22)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi“ (COM(2016)0178).

22

(25)  Sporočilo Komisije – Merila za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom (UL C 188, 20.6.2014, str. 4).

25

(25)  Sporočilo Komisije – Merila za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom (UL C 188, 20.6.2014, str. 4).

25

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/208 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/208

---

P8_TA(2018)0272

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2017/009 FR/Air France

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Francija – EGF/2017/009 FR/Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

(2020/C 118/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0230 – C8-0161/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0230 – C8-0161/2018),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljevanju: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljevanju: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013) in zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013) in zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0210/2018),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način;

| C. | ker je Francija vložila vlogo EGF/2017/009 FR/Air France za finančni prispevek iz ESPG po odpustitvi 1 858 delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 51 NACE po reviziji 2 (Zračni promet) v francoskih regijah Île-de-France (FR10) in Provansa-Alpe-Azurna obala (FR82); |
| --- | --- |

C.

ker je Francija vložila vlogo EGF/2017/009 FR/Air France za finančni prispevek iz ESPG po odpustitvi 1 858 delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 51 NACE po reviziji 2 (Zračni promet) v francoskih regijah Île-de-France (FR10) in Provansa-Alpe-Azurna obala (FR82);

| D. | ker je podpora za letalske družbe Unije bistvenega pomena, saj se tržni delež Unije v mednarodnem letalskem prevozu zmanjšuje; |
| --- | --- |

D.

ker je podpora za letalske družbe Unije bistvenega pomena, saj se tržni delež Unije v mednarodnem letalskem prevozu zmanjšuje;

| E. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost; |
| --- | --- |

E.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Francija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 9 894 483 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 16 490 805 EUR, od česar stroški prilagojenih storitev znašajo 16 410 805 EUR, stroški priprav, upravljanja, obveščanja in publicitete, nadzora in poročanja pa 80 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so francoski organi vlogo predložili 23. oktobra 2017, Komisija pa je na osnovi dodatnih informacij, ki jih je posredovala Francija, oceno te vloge dokončala 23. aprila 2018 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je začela Francija prilagojene storitve za ciljne upravičence izvajati 19. maja 2015 in da bo obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG zato trajalo od 19. maja 2015 do 23. oktobra 2019; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je to že druga vloga Francije za finančni prispevek iz ESPG in tretja za letalski prevoz zaradi odpuščanja v podjetju Air France, saj je bila leta 2013 vložena vloga EGF/2013/014 FR/Air France, leta 2015 pa vloga EGF/2015/004 IT Alitalia, ki sta bili rešeni pozitivno (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | spominja, da je finančni prispevek iz ESPG namenjen presežnim delavcem kot pomoč pri iskanju nove zaposlitve in ne vključuje subvencij za podjetja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da Francija trdi, da je odpuščanje povezano z večjimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije in zlasti resnih gospodarskih motenj v mednarodnem letalskem prevozu, predvsem upadanja tržnega deleža Unije zaradi neverjetnega vzpona treh glavnih letalskih družb v Perzijskem zalivu, ki prejemajo zelo visoko državno pomoč in subvencije ter se v nasprotju s podjetji v Uniji ravnajo po manj omejujočih socialnih in okoljskih predpisih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da so letalske družbe Emirates, Qatar Airways in Etihad Airways deležne obsežnih subvencij in državne pomoči, zaradi česar se precej povečuje njihova zmogljivost, hkrati pa slabi položaj evropskih letalskih vozlišč, tudi pariškega letališča Charles de Gaulle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je Komisija 8. junija 2017 predlagala uredbo o varstvu konkurence v zračnem prevozu (5), katere cilj je zagotoviti pošteno konkurenco med letalskimi prevozniki iz Unije in prevozniki iz tretjih držav, pri tem pa ohraniti pogoje za visoko stopnjo povezljivosti; ugotavlja, da naj bi se Parlament in Svet jeseni 2018 začela pogajati o tem zakonodajnem predlogu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opominja, da naj bi odpuščanje v družbi Air France imelo občuten negativen vpliv na lokalno gospodarstvo, ki ga zaznamujejo težave v zvezi z dolgoročno brezposelnostjo in prerazporeditvijo delavcev, starejših od 50 let; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva družbo Air France, naj zagotovi potreben visokokakovosten socialni dialog; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da se vloga nanaša na 858 delavcev, ki so postali presežni v družbi Air France, med njimi pa je večina starih med 55 in 64 let; priznava pomen aktivnih ukrepov na trgu dela, ki se sofinancirajo iz ESPG, za izboljšanje možnosti ponovnega vključevanja na trg dela; ugotavlja tudi, da nobeden od odpuščenih delavcev ne pripada starostni skupino 25 do 29 let oziroma ni starejši od 64 let; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen, da Francija načrtuje pet vrst ukrepov za odpuščene delavce, na katere se nanaša ta vloga, in sicer:






  (i) | svetovalne storitve in poklicno usmerjanje za delavce, |
| --- | --- | --- |

12.

(i)

svetovalne storitve in poklicno usmerjanje za delavce,

| (ii) | poklicno usposabljanje, |
| --- | --- |

(ii)

poklicno usposabljanje,

| (iii) | prispevki za prenovo ali zagon podjetja, |
| --- | --- |

(iii)

prispevki za prenovo ali zagon podjetja,

| (iv) | nadomestilo za iskanje zaposlitve, |
| --- | --- |

(iv)

nadomestilo za iskanje zaposlitve,

| (v) | nadomestilo za mobilnost; |
| --- | --- |

(v)

nadomestilo za mobilnost;

| 13. | pozdravlja način, kako je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s predstavniki upravičencev, ki bodo prejeli pomoč, in socialnimi partnerji, pa tudi dogovore med družbo Air France, sindikati in centralnim svetom delavcev, ki so zagotovili, da so bili vsi odhodi prostovoljni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da so prilagojene storitve, ki se sofinancirajo iz ESPG, namenjene delavcem, ki ob prostovoljnem odhodu iz podjetja še nimajo natančnega načrta za prezaposlitev in želijo izkoristiti ukrepe preusposabljanja, svetovanja, usmerjanja ali pomoči za ustanovitev ali prevzem podjetja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | se zaveda, da francoska delovna zakonodaja določa, da mora podjetje, ki zaposluje več kot tisoč oseb, predlagati ukrepe, in da vloga za sredstva iz ESPG ne predvideva nikakršnega prispevka za dopust za prezaposlovanje v prvih štirih mesecih ukrepa, kar je v Franciji zakonsko določeno najkrajše obdobje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja tudi, da bodo ukrepi za podporo dohodku predstavljali največ 35 % skupnih stroškov za usklajeni sveženj prilagojenih ukrepov, kakor je določeno v uredbi o ESPG, in da so ti ukrepi pogojeni s tem, da upravičenci do pomoči dejavno iščejo zaposlitev oziroma se usposabljajo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti razvoj na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da francoske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj nacionalnim organom naroči, naj v prihodnjih predlogih posredujejo več podrobnosti o sektorjih, ki imajo možnosti za rast in v katerih je torej verjetno, da se bodo ustvarila delovna mesta, ter naj zberejo utemeljene podatke o vplivu financiranja iz ESPG, tudi o kakovosti delovnih mest in stopnji ponovne vključitve na trg dela, dosežene s pomočjo iz ESPG; Komisijo še poziva, naj spremlja izvajanje ESPG in o tem poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja poziv Komisiji, naj javnosti omogoči dostop do vseh dokumentov, povezanih z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Sklep (EU) 2015/44 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2014 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/014 FR/Air France, iz Francije) (UL L 8, 14.1.2015, str. 18).

(5)  COM(2017)0289.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Francije – EGF/2017/009 FR/Air France

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2018/1093.)

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/213

---

P8_TA(2018)0275

Evropski program za razvoj obrambne industrije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije EU (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0294), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0294),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0180/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0180/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0037/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 129, 11.4.2018, str. 51.

---

P8_TC1-COD(2017)0125

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1092.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

SKUPNA IZJAVA O FINANCIRANJU EVROPSKEGA PROGRAMA ZA RAZVOJ OBRAMBNE INDUSTRIJE

Evropski parlament in Svet brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka soglašata, da se bo evropski program za razvoj obrambne industrije v obdobju 2019–2020 financiral, kot sledi:

| — | 200 milijonov EUR iz nerazporejene razlike; |
| --- | --- |

—

200 milijonov EUR iz nerazporejene razlike;

| — | 116,1 milijona EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

—

116,1 milijona EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope;

| — | 3,9 milijona EUR iz programa EGNOS; |
| --- | --- |

—

3,9 milijona EUR iz programa EGNOS;

| — | 104,1 milijona EUR iz programa Galileo; |
| --- | --- |

—

104,1 milijona EUR iz programa Galileo;

| — | 12 milijonov EUR iz programa Copernicus; |
| --- | --- |

—

12 milijonov EUR iz programa Copernicus;

| — | 63,9 milijona EUR iz Evropskega skupnega podjetja za ITER. |
| --- | --- |

—

63,9 milijona EUR iz Evropskega skupnega podjetja za ITER.

IZJAVA KOMISIJE O IZVAJANJU EVROPSKEGA PROGRAMA ZA RAZVOJ OBRAMBNE INDUSTRIJE, KI JO PODPIRA EVROPSKI PARLAMENT

Za učinkovito izvajanje evropskega programa za razvoj obrambne industrije in zagotovitev njegove popolne skladnosti z drugimi pobudami Unije namerava Komisija program izvajati v okviru neposrednega upravljanja v skladu s členom 62(1)(a) finančne uredbe.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/215

---

P8_TA(2018)0276

Integrirana statistika na ravni kmetij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0786), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0786),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0514/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0514/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. maja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. maja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0300/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0300/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0389

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1091.)

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/216

---

P8_TA(2018)0277

Obveščanje o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture: razveljavitev ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 256/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0769), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0769),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0448/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0448/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. februarja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. februarja 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0211/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 227, 28.6.2018, str. 103.

---

P8_TC1-COD(2017)0347

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 256/2014 o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1504.)

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/217 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/217

---

P8_TA(2018)0278

Ukrepi za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2018 o spremenjenem predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 118/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2017)0706), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2017)0706),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0441/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0441/2017),

| — | ob upoštevanju člena 78(c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78(c) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0215/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0215/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Goljufije z DDV so pogosto povezane z organiziranim kriminalom, zato je lahko že majhno število teh organiziranih mrež, odgovornih za milijarde evrov škode, ki jo povzročajo čezmejne goljufije z DDV, kar ne vpliva samo na pobiranje davkov v državah članicah, ampak se zato krčijo tudi lastna sredstva Unije. Države članice so zato skupaj odgovorne za zaščito vseh prihodkov držav članic iz DDV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Goljufije z DDV so pogosto povezane z organiziranim kriminalom, zato je lahko že majhno število teh organiziranih mrež, odgovornih za milijarde evrov škode, ki jo povzročajo čezmejne goljufije z DDV, kar ne vpliva samo na pobiranje davkov v državah članicah, ampak se zato krčijo tudi lastna sredstva Unije. Države članice so zato skupaj odgovorne za zaščito vseh prihodkov držav članic iz DDV.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Za boj proti goljufijam na področju DDV
  je
  pogosto
  potrebno izvajanje
  uradne preiskave, zlasti kadar davčni zavezanec nima sedeža v 
  državah članicah
  , v 
  katerih je treba
  plačati davek. Za
  zagotavljanje ustreznega izvrševanja
  DDV ter
  preprečevanje
  podvajanja dela in upravnih bremen davčnih organov in podjetij
  , kadar najmanj dve državi članici menita, da
  je potrebna uradna preiskava zneskov, ki jih izkaže davčni zavezanec, ki nima sedeža na
  njunem
  ozemlju,
  vendar
  je
  tam
  obdavčljiv
  , bi morala
  država članica, v kateri ima davčni zavezanec sedež, opraviti preiskavo, države članice, ki preiskavo zahtevajo, pa
  bi morale
  državi članici sedeža pomagati z aktivnim sodelovanjem v preiskavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Za boj proti goljufijam na področju DDV
  je
  pogosto
  potrebno izvajanje
  uradne preiskave, zlasti kadar davčni zavezanec nima sedeža v 
  državah članicah
  , v 
  katerih je treba
  plačati davek. Za
  zagotavljanje ustreznega izvrševanja
  DDV ter
  preprečevanje
  podvajanja dela in upravnih bremen davčnih organov in podjetij
  , kadar najmanj dve državi članici menita, da
  je potrebna uradna preiskava zneskov, ki jih izkaže davčni zavezanec, ki nima sedeža na
  njunem
  ozemlju,
  vendar
  je
  tam
  obdavčljiv
  , bi morala
  država članica, v kateri ima davčni zavezanec sedež, opraviti preiskavo, države članice, ki preiskavo zahtevajo, pa
  bi morale
  državi članici sedeža pomagati z aktivnim sodelovanjem v preiskavi.

| (2) | Za boj proti goljufijam na področju DDV
  so
  pogosto
  potrebne
  uradne preiskave, zlasti kadar davčni zavezanec nima sedeža v 
  državi članici
  , v 
  kateri mora
  plačati davek. Za
  ustrezno izvrševanje
  DDV ter
  preprečitev
  podvajanja dela in
  zmanjšanje
  upravnih bremen davčnih organov in podjetij je potrebna uradna preiskava zneskov, ki jih izkaže davčni zavezanec, ki nima sedeža na ozemlju
  države članice
  ,
  v kateri
  je obdavčljiv. Država članica, v kateri ima davčni zavezanec sedež,
  mora
  opraviti preiskavo, države članice, ki preiskavo zahtevajo, pa
  morajo
  državi članici sedeža pomagati z aktivnim sodelovanjem v preiskavi. |
| --- | --- |

(2)

Za boj proti goljufijam na področju DDV
  so
  pogosto
  potrebne
  uradne preiskave, zlasti kadar davčni zavezanec nima sedeža v 
  državi članici
  , v 
  kateri mora
  plačati davek. Za
  ustrezno izvrševanje
  DDV ter
  preprečitev
  podvajanja dela in
  zmanjšanje
  upravnih bremen davčnih organov in podjetij je potrebna uradna preiskava zneskov, ki jih izkaže davčni zavezanec, ki nima sedeža na ozemlju
  države članice
  ,
  v kateri
  je obdavčljiv. Država članica, v kateri ima davčni zavezanec sedež,
  mora
  opraviti preiskavo, države članice, ki preiskavo zahtevajo, pa
  morajo
  državi članici sedeža pomagati z aktivnim sodelovanjem v preiskavi.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Za namene zagotavljanja uspešnega in učinkovitega nadziranja DDV pri čezmejnih transakcijah Uredba (EU) št. 904/2010 določa prisotnost uradnikov v upravnih uradih in med uradnimi preiskavami v drugih državah članicah. Za krepitev sposobnosti davčnih organov za preverjanje čezmejnih dobav bi morale biti vzpostavljene skupne revizije, ki bi uradnikom iz dveh ali več držav članic omogočile, da oblikujejo eno revizijsko skupino in aktivno sodelujejo v skupni uradni preiskavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Za namene zagotavljanja uspešnega in učinkovitega nadziranja DDV pri čezmejnih transakcijah Uredba (EU) št. 904/2010 določa prisotnost uradnikov v upravnih uradih in med uradnimi preiskavami v drugih državah članicah. Za krepitev sposobnosti davčnih organov za preverjanje čezmejnih dobav bi morale biti vzpostavljene skupne revizije, ki bi uradnikom iz dveh ali več držav članic omogočile, da oblikujejo eno revizijsko skupino in aktivno sodelujejo v skupni uradni preiskavi.

| (11) | Za namene zagotavljanja uspešnega in učinkovitega nadziranja DDV pri čezmejnih transakcijah Uredba (EU) št. 904/2010 določa prisotnost uradnikov v upravnih uradih in med uradnimi preiskavami v drugih državah članicah. Za krepitev sposobnosti davčnih organov za preverjanje čezmejnih dobav
  s povečanjem tehničnih in človeških virov
  bi morale biti vzpostavljene skupne revizije, ki bi uradnikom iz dveh ali več držav članic omogočile, da oblikujejo eno revizijsko skupino in aktivno sodelujejo v skupni uradni preiskavi
  v duhu sodelovanja in produktivnosti in pod pogoji, ki jih določijo države članice, da bi odkrili in preprečili čezmejne goljufije na področju DDV, ki zdaj zmanjšujejo davčne osnove držav članic
  . |
| --- | --- |

(11)

Za namene zagotavljanja uspešnega in učinkovitega nadziranja DDV pri čezmejnih transakcijah Uredba (EU) št. 904/2010 določa prisotnost uradnikov v upravnih uradih in med uradnimi preiskavami v drugih državah članicah. Za krepitev sposobnosti davčnih organov za preverjanje čezmejnih dobav
  s povečanjem tehničnih in človeških virov
  bi morale biti vzpostavljene skupne revizije, ki bi uradnikom iz dveh ali več držav članic omogočile, da oblikujejo eno revizijsko skupino in aktivno sodelujejo v skupni uradni preiskavi
  v duhu sodelovanja in produktivnosti in pod pogoji, ki jih določijo države članice, da bi odkrili in preprečili čezmejne goljufije na področju DDV, ki zdaj zmanjšujejo davčne osnove držav članic
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Za boj proti najhujšim sistemom čezmejnih goljufij je treba pojasniti in okrepiti upravljanje, naloge in delovanje Eurofisca. Uradnikom za zvezo Eurofisca bi bilo treba omogočiti, da bi lahko hitro dostopali, izmenjevali, obdelovali in analizirali vse potrebne informacije ter usklajevali morebitne nadaljnje ukrepe. Prav tako je treba okrepiti sodelovanje z drugimi organi, vključenimi v boj proti goljufijam na področju DDV na ravni Unije, zlasti prek izmenjave ciljnih informacij z Europolom in Evropskim uradom za boj proti goljufijam. Zato bi morali
  biti
  uradniki za zvezo Eurofisca
  sposobni
  na lastno pobudo ali na podlagi zahteve izmenjevati informacije in obveščevalne podatke z Europolom
  in
  Evropskim uradom za boj proti goljufijam. To bi uradnikom za zvezo Eurofisca omogočilo, da bi z namenom identifikacije resničnih storilcev goljufij na področju DDV prejeli informacije in obveščevalne podatke, ki jih hranita Europol in Evropski urad za boj proti goljufijam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Za boj proti najhujšim sistemom čezmejnih goljufij je treba pojasniti in okrepiti upravljanje, naloge in delovanje Eurofisca. Uradnikom za zvezo Eurofisca bi bilo treba omogočiti, da bi lahko hitro dostopali, izmenjevali, obdelovali in analizirali vse potrebne informacije ter usklajevali morebitne nadaljnje ukrepe. Prav tako je treba okrepiti sodelovanje z drugimi organi, vključenimi v boj proti goljufijam na področju DDV na ravni Unije, zlasti prek izmenjave ciljnih informacij z Europolom in Evropskim uradom za boj proti goljufijam. Zato bi morali
  biti
  uradniki za zvezo Eurofisca
  sposobni
  na lastno pobudo ali na podlagi zahteve izmenjevati informacije in obveščevalne podatke z Europolom
  in
  Evropskim uradom za boj proti goljufijam. To bi uradnikom za zvezo Eurofisca omogočilo, da bi z namenom identifikacije resničnih storilcev goljufij na področju DDV prejeli informacije in obveščevalne podatke, ki jih hranita Europol in Evropski urad za boj proti goljufijam.

| (13) | Za boj proti najhujšim sistemom čezmejnih goljufij je treba pojasniti in okrepiti upravljanje, naloge in delovanje Eurofisca. Uradnikom za zvezo Eurofisca bi bilo treba omogočiti, da bi lahko hitro dostopali, izmenjevali, obdelovali in analizirali vse potrebne informacije ter usklajevali morebitne nadaljnje ukrepe. Prav tako je treba okrepiti sodelovanje z drugimi organi, vključenimi v boj proti goljufijam na področju DDV na ravni Unije, zlasti prek izmenjave ciljnih informacij z Europolom in Evropskim uradom za boj proti goljufijam. Zato bi morali uradniki za zvezo Eurofisca na lastno pobudo ali na podlagi zahteve izmenjevati informacije in obveščevalne podatke z Europolom, Evropskim uradom za boj proti goljufijam
  , za sodelujoče države članice pa z Evropskim javnim tožilstvom, zlasti zaradi suma goljufij na področju DDV nad določenim zneskom
  . To bi uradnikom za zvezo Eurofisca omogočilo, da bi z namenom identifikacije resničnih storilcev goljufij na področju DDV prejeli informacije in obveščevalne podatke, ki jih hranita Europol in Evropski urad za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

(13)

Za boj proti najhujšim sistemom čezmejnih goljufij je treba pojasniti in okrepiti upravljanje, naloge in delovanje Eurofisca. Uradnikom za zvezo Eurofisca bi bilo treba omogočiti, da bi lahko hitro dostopali, izmenjevali, obdelovali in analizirali vse potrebne informacije ter usklajevali morebitne nadaljnje ukrepe. Prav tako je treba okrepiti sodelovanje z drugimi organi, vključenimi v boj proti goljufijam na področju DDV na ravni Unije, zlasti prek izmenjave ciljnih informacij z Europolom in Evropskim uradom za boj proti goljufijam. Zato bi morali uradniki za zvezo Eurofisca na lastno pobudo ali na podlagi zahteve izmenjevati informacije in obveščevalne podatke z Europolom, Evropskim uradom za boj proti goljufijam
  , za sodelujoče države članice pa z Evropskim javnim tožilstvom, zlasti zaradi suma goljufij na področju DDV nad določenim zneskom
  . To bi uradnikom za zvezo Eurofisca omogočilo, da bi z namenom identifikacije resničnih storilcev goljufij na področju DDV prejeli informacije in obveščevalne podatke, ki jih hranita Europol in Evropski urad za boj proti goljufijam.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Z organiziranjem posredovanja zahtevkov za vračilo DDV – v skladu s členom 5 Direktive Sveta 2008/9/ES (35) – je mogoče zmanjšati upravna bremena pristojnih organov pri izterjavi neplačanih
  dolgov iz naslova DDV
  v državi članici sedeža. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Z organiziranjem posredovanja zahtevkov za vračilo DDV – v skladu s členom 5 Direktive Sveta 2008/9/ES (35) – je mogoče zmanjšati upravna bremena pristojnih organov pri izterjavi neplačanih
  dolgov iz naslova DDV
  v državi članici sedeža.

| (15) | Z organiziranjem posredovanja zahtevkov za vračilo DDV v skladu s členom 5 Direktive Sveta 2008/9/ES (35) je mogoče zmanjšati upravna bremena pristojnih organov pri izterjavi neplačanih
  davčnih obveznosti
  v državi članici sedeža. |
| --- | --- |

(15)

Z organiziranjem posredovanja zahtevkov za vračilo DDV v skladu s členom 5 Direktive Sveta 2008/9/ES (35) je mogoče zmanjšati upravna bremena pristojnih organov pri izterjavi neplačanih
  davčnih obveznosti
  v državi članici sedeža.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Za zaščito finančnih interesov Unije pred hudimi oblikami čezmejnih goljufij na področju DDV bi morale države članice, ki sodelujejo v Evropskem javnem tožilstvu, tja
  sporočiti,
  med drugim
  tudi
  prek uradnikov za zvezo Eurofisca, informacije o najhujših oblikah kaznivih dejanj na področju DDV iz člena 2(2) Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (36). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Za zaščito finančnih interesov Unije pred hudimi oblikami čezmejnih goljufij na področju DDV bi morale države članice, ki sodelujejo v Evropskem javnem tožilstvu, tja
  sporočiti,
  med drugim
  tudi
  prek uradnikov za zvezo Eurofisca, informacije o najhujših oblikah kaznivih dejanj na področju DDV iz člena 2(2) Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (36).

| (16) | Za zaščito finančnih interesov Unije pred hudimi oblikami čezmejnih goljufij na področju DDV bi morale države članice, ki sodelujejo v Evropskem javnem tožilstvu, tja med drugim prek uradnikov za zvezo Eurofisca
  pravočasno poslati
  informacije o najhujših oblikah kaznivih dejanj na področju DDV iz člena 2(2) Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (36). |
| --- | --- |

(16)

Za zaščito finančnih interesov Unije pred hudimi oblikami čezmejnih goljufij na področju DDV bi morale države članice, ki sodelujejo v Evropskem javnem tožilstvu, tja med drugim prek uradnikov za zvezo Eurofisca
  pravočasno poslati
  informacije o najhujših oblikah kaznivih dejanj na področju DDV iz člena 2(2) Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (36).

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Komisija
  ima lahko
  dostop do informacij, sporočenih ali zbranih v skladu z Uredbo (EU) št. 904/2010, samo, kolikor je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj elektronskih sistemov, ki jih gosti Komisija in ki jih uporabljajo države članice za namene te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Komisija
  ima lahko
  dostop do informacij, sporočenih ali zbranih v skladu z Uredbo (EU) št. 904/2010, samo, kolikor je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj elektronskih sistemov, ki jih gosti Komisija in ki jih uporabljajo države članice za namene te uredbe.

| (18) | Komisija
  bi morala imeti
  dostop do informacij, sporočenih ali zbranih v skladu z Uredbo (EU) št. 904/2010, samo, kolikor je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj elektronskih sistemov, ki jih gosti Komisija in ki jih uporabljajo države članice za namene te uredbe
  , in da se zagotovi njeno ustrezno izvajanje
  .
  Poleg tega bi morala imeti Komisija možnost obiskati države članice, da oceni delovanje postopkov za upravno sodelovanje. |
| --- | --- |

(18)

Komisija
  bi morala imeti
  dostop do informacij, sporočenih ali zbranih v skladu z Uredbo (EU) št. 904/2010, samo, kolikor je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj elektronskih sistemov, ki jih gosti Komisija in ki jih uporabljajo države članice za namene te uredbe
  , in da se zagotovi njeno ustrezno izvajanje
  .
  Poleg tega bi morala imeti Komisija možnost obiskati države članice, da oceni delovanje postopkov za upravno sodelovanje.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Za namene te uredbe je primerno upoštevati omejitve nekaterih pravic in obveznosti, določenih v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (37), da bi se zaščitili interesi iz člena 23(1)(e) navedene uredbe. Zaradi možnega izpada prihodkov za države članice in bistvenega pomena zagotavljanja informacij so te omejitve nujne in sorazmerne za učinkovit boj proti goljufijam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Za namene te uredbe je primerno upoštevati omejitve nekaterih pravic in obveznosti, določenih v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (37), da bi se zaščitili interesi iz člena 23(1)(e) navedene uredbe. Zaradi možnega izpada prihodkov za države članice in bistvenega pomena zagotavljanja informacij so te omejitve nujne in sorazmerne za učinkovit boj proti goljufijam.

| (19) | Za namene te uredbe je primerno upoštevati omejitve nekaterih pravic in obveznosti, določenih v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (37), da bi se zaščitili interesi iz člena 23(1)(e) navedene uredbe. Zaradi možnega izpada prihodkov za države članice in bistvenega pomena zagotavljanja informacij so te omejitve nujne in sorazmerne za učinkovit boj proti goljufijam.
  Ne smejo pa prekoračiti nujno potrebnega za izpolnitev cilja in izpolnjevati morajo visoke standarde iz člena 52(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Poleg tega bi morali vsi prihodnji izvedbeni akti k tej uredbi izpolnjevati zahteve glede varstva podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (37a). |
| --- | --- |

(19)

Za namene te uredbe je primerno upoštevati omejitve nekaterih pravic in obveznosti, določenih v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (37), da bi se zaščitili interesi iz člena 23(1)(e) navedene uredbe. Zaradi možnega izpada prihodkov za države članice in bistvenega pomena zagotavljanja informacij so te omejitve nujne in sorazmerne za učinkovit boj proti goljufijam.
  Ne smejo pa prekoračiti nujno potrebnega za izpolnitev cilja in izpolnjevati morajo visoke standarde iz člena 52(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Poleg tega bi morali vsi prihodnji izvedbeni akti k tej uredbi izpolnjevati zahteve glede varstva podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (37a).

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Ker le majhno število držav članic objavlja ocene o izgubi DDV zaradi goljufij znotraj Skupnosti, bi razpolaganje s primerljivimi podatki o teh goljufijah pripomoglo k bolj usmerjenemu sodelovanju med državami članicami. Komisija bi morala zato skupaj z državami članicami razviti skupni statistični pristop za količinsko opredelitev in analizo goljufij z DDV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Ker le majhno število držav članic objavlja ocene o izgubi DDV zaradi goljufij znotraj Skupnosti, bi razpolaganje s primerljivimi podatki o teh goljufijah pripomoglo k bolj usmerjenemu sodelovanju med državami članicami. Komisija bi morala zato skupaj z državami članicami razviti skupni statistični pristop za količinsko opredelitev in analizo goljufij z DDV.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Zahtevek iz odstavka 1 lahko vsebuje obrazložen zahtevek za točno določeno uradno preiskavo. Zaprošeni organ opravi uradno preiskavo v sodelovanju z organom prosilcem. Uporabijo se lahko orodja in postopki iz členov od 28 do 30 te uredbe. Če zaprošeni organ zavzame stališče, da uradna preiskava ni potrebna, takoj obvesti organa prosilca o razlogih za tako stališče. | 4.   Če pristojni
  organ države članice meni,
  da je potrebna uradna preiskava,
  vloži ustrezno utemeljen zahtevek zanjo
  . Zaprošeni organ
  ne more zavrniti
  izvedbe te preiskave
  in če so informacije že na voljo, te nemudoma, še preden prejme zahtevek, pošlje organom prosilcem.
  Države članice zagotovijo, da je med
  organom prosilcem
  in zaprošenim organom vzpostavljena ureditev, na podlagi katere uradniki, ki jih
  pooblasti organ prosilec
  , sodelujejo v uradni preiskavi, ki se izvaja na ozemlju zaprošenega organa zaradi zbiranja informacij iz drugega pododstavka. Tako uradno preiskavo izvajajo skupaj uradniki organa prosilca in zaprošenega organa
  v duhu sodelovanja in produktivnosti
  . Uradniki organa prosilca imajo dostop do istih
  informacij, dokumentov in prostorov ter lahko, če to dovoljuje pravu zaprošene države članice, neposredno zaslišujejo posameznike, da bi odkrili in preprečili čezmejne goljufije z DDV, ki zdaj zmanjšujejo nacionalne davčne osnove. |
| Ne glede na prvi pododstavek se lahko preiskava zneskov, ki jih izkaže davčni zavezanec s sedežem v državi članici zaprošenega organa ter so obdavčljivi v državi članici organa prosilca, zavrne le: | |
| (a) | na podlagi razlogov iz člena 54(1), ki jih oceni zaprošeni organ v skladu z izjavo o najboljših praksah v zvezi z medsebojnim vplivom tega odstavka in člena 54(1), ki se sprejme v skladu s postopkom iz člena 58(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   
  Zahtevek iz odstavka 1 lahko vsebuje obrazložen zahtevek za točno določeno uradno preiskavo. Zaprošeni organ opravi uradno preiskavo v sodelovanju z organom prosilcem. Uporabijo se lahko orodja in postopki iz členov od 28 do 30 te uredbe. Če zaprošeni organ zavzame stališče, da uradna preiskava ni potrebna, takoj obvesti organa prosilca o razlogih za tako stališče.

4.   Če pristojni
  organ države članice meni,
  da je potrebna uradna preiskava,
  vloži ustrezno utemeljen zahtevek zanjo
  . Zaprošeni organ
  ne more zavrniti
  izvedbe te preiskave
  in če so informacije že na voljo, te nemudoma, še preden prejme zahtevek, pošlje organom prosilcem.
  Države članice zagotovijo, da je med
  organom prosilcem
  in zaprošenim organom vzpostavljena ureditev, na podlagi katere uradniki, ki jih
  pooblasti organ prosilec
  , sodelujejo v uradni preiskavi, ki se izvaja na ozemlju zaprošenega organa zaradi zbiranja informacij iz drugega pododstavka. Tako uradno preiskavo izvajajo skupaj uradniki organa prosilca in zaprošenega organa
  v duhu sodelovanja in produktivnosti
  . Uradniki organa prosilca imajo dostop do istih
  informacij, dokumentov in prostorov ter lahko, če to dovoljuje pravu zaprošene države članice, neposredno zaslišujejo posameznike, da bi odkrili in preprečili čezmejne goljufije z DDV, ki zdaj zmanjšujejo nacionalne davčne osnove.

Ne glede na prvi pododstavek se lahko preiskava zneskov, ki jih izkaže davčni zavezanec s sedežem v državi članici zaprošenega organa ter so obdavčljivi v državi članici organa prosilca, zavrne le:

Ne glede na prvi pododstavek se lahko preiskava zneskov, ki jih izkaže davčni zavezanec s sedežem v državi članici zaprošenega organa ter so obdavčljivi v državi članici organa prosilca, zavrne le:

(a)

(a)

na podlagi razlogov iz člena 54(1), ki jih oceni zaprošeni organ v skladu z izjavo o najboljših praksah v zvezi z medsebojnim vplivom tega odstavka in člena 54(1), ki se sprejme v skladu s postopkom iz člena 58(2);

na podlagi razlogov iz člena 54(1), ki jih oceni zaprošeni organ v skladu z izjavo o najboljših praksah v zvezi z medsebojnim vplivom tega odstavka in člena 54(1), ki se sprejme v skladu s postopkom iz člena 58(2);

| (b) | na podlagi razlogov iz člena 54(2), (3) in (4); |
| --- | --- |

(b)

(b)

na podlagi razlogov iz člena 54(2), (3) in (4);

na podlagi razlogov iz člena 54(2), (3) in (4);

| (c) | iz razloga, da je zaprošeni organ organu prosilcu že predložil informacije o istem davčnem zavezancu, ki so bile pridobljene v uradni preiskavi, izvedeni pred manj kot dvema letoma. |
| --- | --- |

(c)

(c)

iz razloga, da je zaprošeni organ organu prosilcu že predložil informacije o istem davčnem zavezancu, ki so bile pridobljene v uradni preiskavi, izvedeni pred manj kot dvema letoma.

iz razloga, da je zaprošeni organ organu prosilcu že predložil informacije o istem davčnem zavezancu, ki so bile pridobljene v uradni preiskavi, izvedeni pred manj kot dvema letoma.

Če zaprošeni organ zavrne uradno preiskavo iz drugega pododstavka iz razlogov, navedenih v točkah (a) ali (b), organu prosilcu kljub temu predloži datume in zneske vseh zadevnih dobav, ki jih je davčni zavezanec opravil v zadnjih dveh letih v državi članici organa prosilca.

Če zaprošeni organ zavrne uradno preiskavo iz drugega pododstavka iz razlogov, navedenih v točkah (a) ali (b), organu prosilcu kljub temu predloži datume in zneske vseh zadevnih dobav, ki jih je davčni zavezanec opravil v zadnjih dveh letih v državi članici organa prosilca.

Če pristojni
  organi najmanj dveh držav članic menijo
  , da je potrebna uradna preiskava, zaprošeni organ
  ne zavrne
  izvedbe te preiskave. Države članice zagotovijo, da je med
  temi organi prosilci
  in zaprošenim organom vzpostavljena ureditev, na podlagi katere uradniki, ki jih
  pooblastijo organi prosilci
  , sodelujejo v uradni preiskavi, ki se izvaja na ozemlju zaprošenega organa zaradi zbiranja informacij iz drugega pododstavka. Tako uradno preiskavo izvajajo skupaj uradniki organa prosilca in zaprošenega organa. Uradniki organa prosilca izvršujejo enaka pooblastila v zvezi s pregledom, kot so tista, prenesena na uradnike zaprošenega organa. Uradniki organa prosilca imajo dostop do istih
  prostorov in dokumentov kot uradniki zaprošenega organa samo za namen uradne preiskave, ki se izvaja.

organi najmanj dveh držav članic menijo

ne zavrne

temi organi prosilci

pooblastijo organi prosilci

prostorov in dokumentov kot uradniki zaprošenega organa samo za namen uradne preiskave, ki se izvaja.

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 12a




  Vse države članice izvajajo sklop operativnih ciljev, da bi zmanjšale delež poznih odgovorov in izboljšale kakovost zahtev po informacijah ter o teh ciljih obvestijo Komisijo.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Vse države članice izvajajo sklop operativnih ciljev, da bi zmanjšale delež poznih odgovorov in izboljšale kakovost zahtev po informacijah ter o teh ciljih obvestijo Komisijo.“;

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Informacije se posredujejo
  s standardnimi obrazci
  ali na drugačen način, ki se zadevnim pristojnim organom zdi primeren. Komisija sprejme standardne obrazce z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2). | 3.   Informacije se posredujejo
  na standardnih obrazcih
  ali na drugačen način, ki se zadevnim pristojnim organom zdi primeren. Komisija sprejme standardne obrazce z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Informacije se posredujejo
  s standardnimi obrazci
  ali na drugačen način, ki se zadevnim pristojnim organom zdi primeren. Komisija sprejme standardne obrazce z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).

3.   Informacije se posredujejo
  na standardnih obrazcih
  ali na drugačen način, ki se zadevnim pristojnim organom zdi primeren. Komisija sprejme standardne obrazce z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | v členu 14(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

v členu 14(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Država članica se lahko vzdrži sodelovanja pri avtomatični izmenjavi informacij ene ali več kategorij, če bi zaradi zbiranja informacij ta izmenjava zahtevala naložitev
  čezmernih
  obveznosti osebam, zavezanim za DDV, ali bi državi članici naložilo nesorazmerno upravno obremenitev.“

„Država članica se lahko vzdrži sodelovanja pri avtomatični izmenjavi informacij ene ali več kategorij, če bi zaradi zbiranja informacij ta izmenjava zahtevala naložitev
  nesorazmernih
  obveznosti osebam, zavezanim za DDV, ali bi državi članici naložilo nesorazmerno upravno obremenitev.“;

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 17 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | informacije o statusu certificiranega davčnega zavezanca v skladu s členom 13a Direktive 2006/112/ES ter datum, ko je bil ta status dodeljen, zavrnjen in odvzet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

informacije o statusu certificiranega davčnega zavezanca v skladu s členom 13a Direktive 2006/112/ES ter datum, ko je bil ta status dodeljen, zavrnjen in odvzet.

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 17 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | informacije, ki jih zbira v skladu s točkama (a) in (b) člena 143(2) Direktive 2006/112/ES, ter državo porekla, namembno državo, tarifno oznako, valuto, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cene posameznih izdelkov
  in neto maso. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

informacije, ki jih zbira v skladu s točkama (a) in (b) člena 143(2) Direktive 2006/112/ES, ter državo porekla, namembno državo, tarifno oznako, valuto, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cene posameznih izdelkov
  in neto maso.

cene posameznih izdelkov

| (f) | informacije, ki jih zbira v skladu s točkama (a) in (b) člena 143(2) Direktive 2006/112/ES, ter državo porekla,
  podatke za identifikacijo izvoznika,
  namembno državo, tarifno oznako, valuto, celotni znesek, menjalni tečaj,
  ceno izdelka
  in neto maso. |
| --- | --- |

(f)

informacije, ki jih zbira v skladu s točkama (a) in (b) člena 143(2) Direktive 2006/112/ES, ter državo porekla,
  podatke za identifikacijo izvoznika,
  namembno državo, tarifno oznako, valuto, celotni znesek, menjalni tečaj,
  ceno izdelka
  in neto maso.

podatke za identifikacijo izvoznika,

ceno izdelka

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka e

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija z izvedbenimi akti določi
  točne
  kategorije informacij iz točke (f) odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2). | 3.   Komisija z izvedbenimi akti določi
  posebne
  kategorije
  , ki jih sestavljajo standardni obrazci, predloge in postopki za posredovanje
  informacij iz točke (f) odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija z izvedbenimi akti določi
  točne
  kategorije informacij iz točke (f) odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).

3.   Komisija z izvedbenimi akti določi
  posebne
  kategorije
  , ki jih sestavljajo standardni obrazci, predloge in postopki za posredovanje
  informacij iz točke (f) odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka a

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 – odstavek 1 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1a.   Vsaka država članica odobri svojim uradnikom, ki preverjajo zahteve, opredeljene v členu 143(2) Direktive 2006/112/ES, dostop do informacij iz točk (
  b
  )
  in
  (c) člena (17)(1) te uredbe, za katere druge države članice odobrijo avtomatični dostop. | 1a.   Vsaka država članica odobri svojim uradnikom, ki preverjajo zahteve, opredeljene v členu 143(2) Direktive 2006/112/ES, dostop do informacij iz točk (b) in (c) člena (17)(1) te uredbe, za katere druge države članice odobrijo avtomatični dostop
  , vključno z dostopom do registra certificiranih davčnih zavezancev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.   Vsaka država članica odobri svojim uradnikom, ki preverjajo zahteve, opredeljene v členu 143(2) Direktive 2006/112/ES, dostop do informacij iz točk (
  b
  )
  in
  (c) člena (17)(1) te uredbe, za katere druge države članice odobrijo avtomatični dostop.

1a.   Vsaka država članica odobri svojim uradnikom, ki preverjajo zahteve, opredeljene v členu 143(2) Direktive 2006/112/ES, dostop do informacij iz točk (b) in (c) člena (17)(1) te uredbe, za katere druge države članice odobrijo avtomatični dostop
  , vključno z dostopom do registra certificiranih davčnih zavezancev
  .

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b – točka i

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b – točka i

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 – odstavek2 – točka e – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij;

| (i) | dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij
  ali hude kršitve
  ; |
| --- | --- |

(i)

dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij
  ali hude kršitve
  ;

ali hude kršitve

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b – točka i

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b – točka i

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 – odstavek2 – točka e – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | dostop poteka prek uradnika za zvezo Eurofisca iz člena 36(1), ki ima osebno uporabniško identifikacijo za elektronske sisteme, ki omogočajo dostop do teh informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

dostop poteka prek uradnika za zvezo Eurofisca iz člena 36(1), ki ima osebno uporabniško identifikacijo za elektronske sisteme, ki omogočajo dostop do teh informacij.

| (ii) | dostop poteka prek uradnika za zvezo Eurofisca iz člena 36(1), ki ima osebno uporabniško identifikacijo za elektronske sisteme, ki omogočajo dostop do teh informacij
  , in dostop do registra certificiranih davčnih zavezancev
  . |
| --- | --- |

(ii)

dostop poteka prek uradnika za zvezo Eurofisca iz člena 36(1), ki ima osebno uporabniško identifikacijo za elektronske sisteme, ki omogočajo dostop do teh informacij
  , in dostop do registra certificiranih davčnih zavezancev
  .

, in dostop do registra certificiranih davčnih zavezancev

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 – odstavek 2 a – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Glede informacij iz člena 17(1)(f) so dostopne vsaj naslednje
  podrobnosti
  : | Glede informacij iz člena 17(1)(f) so dostopne vsaj naslednje
  informacije
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Glede informacij iz člena 17(1)(f) so dostopne vsaj naslednje
  podrobnosti
  :

podrobnosti

Glede informacij iz člena 17(1)(f) so dostopne vsaj naslednje
  informacije
  :

informacije

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 – odstavek 2 a – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | identifikacijske številke za DDV, ki jih je izdala država članica prejemnica informacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

identifikacijske številke za DDV, ki jih je izdala država članica prejemnica informacij;

| (a) | identifikacijske številke za DDV, ki jih je izdala država članica prejemnica informacij
  , in register certificiranih davčnih zavezancev
  ; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijske številke za DDV, ki jih je izdala država članica prejemnica informacij
  , in register certificiranih davčnih zavezancev
  ;

, in register certificiranih davčnih zavezancev

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 – odstavek 2 a – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | država porekla, namembna država, tarifna oznaka, valuta, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cene posameznih izdelkov
  in neto masa uvoženega blaga, čemur sledi dobava blaga znotraj Skupnosti, ki jo opravi vsaka oseba iz točke (b) vsaki osebi, ki ima identifikacijsko številko za DDV iz točke (a); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

država porekla, namembna država, tarifna oznaka, valuta, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cene posameznih izdelkov
  in neto masa uvoženega blaga, čemur sledi dobava blaga znotraj Skupnosti, ki jo opravi vsaka oseba iz točke (b) vsaki osebi, ki ima identifikacijsko številko za DDV iz točke (a);

cene posameznih izdelkov

| (c) | država porekla, namembna država, tarifna oznaka, valuta, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cena izdelka
  in neto masa uvoženega blaga, čemur sledi dobava blaga znotraj Skupnosti, ki jo opravi vsaka oseba iz točke (b) vsaki osebi, ki ima identifikacijsko številko za DDV iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

država porekla, namembna država, tarifna oznaka, valuta, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cena izdelka
  in neto masa uvoženega blaga, čemur sledi dobava blaga znotraj Skupnosti, ki jo opravi vsaka oseba iz točke (b) vsaki osebi, ki ima identifikacijsko številko za DDV iz točke (a);

cena izdelka

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 – odstavek 2 a – pododstavek 1 – točka d – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | država porekla, namembna država, tarifna oznaka, valuta, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cene posameznih izdelkov
  in neto masa uvoženega blaga, čemur sledi dobava blaga znotraj Skupnosti, ki jo opravi vsaka oseba iz točke (b) vsaki osebi, ki ima identifikacijsko številko za DDV v drugi državi članici, pod naslednjimi pogoji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

država porekla, namembna država, tarifna oznaka, valuta, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cene posameznih izdelkov
  in neto masa uvoženega blaga, čemur sledi dobava blaga znotraj Skupnosti, ki jo opravi vsaka oseba iz točke (b) vsaki osebi, ki ima identifikacijsko številko za DDV v drugi državi članici, pod naslednjimi pogoji:

cene posameznih izdelkov

| (d) | država porekla, namembna država, tarifna oznaka, valuta, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cena izdelka
  in neto masa uvoženega blaga, čemur sledi dobava blaga znotraj Skupnosti, ki jo opravi vsaka oseba iz točke (b) vsaki osebi, ki ima identifikacijsko številko za DDV v drugi državi članici, pod naslednjimi pogoji: |
| --- | --- |

(d)

država porekla, namembna država, tarifna oznaka, valuta, celotni znesek, menjalni tečaj,
  cena izdelka
  in neto masa uvoženega blaga, čemur sledi dobava blaga znotraj Skupnosti, ki jo opravi vsaka oseba iz točke (b) vsaki osebi, ki ima identifikacijsko številko za DDV v drugi državi članici, pod naslednjimi pogoji:

cena izdelka

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 – odstavek 2 a – pododstavek 1 – točka d – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij;

| (i) | dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij
  in hude kršitve
  ; |
| --- | --- |

(i)

dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij
  in hude kršitve
  ;

in hude kršitve

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 21 a – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij;

| (i) | dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij
  in hude kršitve
  ; |
| --- | --- |

(i)

dostop je povezan s preiskavo domnevne goljufije oziroma je namenjen odkrivanju ali identifikaciji storilcev goljufij
  in hude kršitve
  ;

in hude kršitve

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8 – točka a

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 28 – odstavek 2 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2a.   Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi slednji, lahko uradniki, ki jih pooblasti organ prosilec, zaradi zbiranja in izmenjave informacij iz člena 1 sodelujejo v uradnih preiskavah, ki se izvajajo na ozemlju zaprošene države članice.
  Take
  uradne preiskave izvajajo
  skupaj
  uradniki organa prosilca in zaprošenega organa
  . Uradniki organa prosilca izvajajo enaka pooblastila
  v 
  zvezi s pregledom, kot so tista, prenesena na uradnike
  zaprošenega organa. Uradniki organa prosilca imajo dostop do istih prostorov in dokumentov kot uradniki zaprošenega organa samo za namen uradne preiskave, ki se izvaja. Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi slednji, lahko
  oba organa pripravita
  skupno revizijsko poročilo. | 2a.   Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi slednji, lahko uradniki, ki jih pooblasti organ prosilec, zaradi zbiranja in izmenjave informacij iz člena 1 sodelujejo v uradnih preiskavah, ki se izvajajo na ozemlju zaprošene države članice.
  Te
  uradne preiskave izvajajo uradniki organa prosilca in zaprošenega organa
  skupaj v duhu medsebojnega zaupanja in plodnega sodelovanja, pri tem pa se
  v 
  boju proti čezmejnim goljufijam z DDV upoštevata upravna praksa organov in nacionalno pravo države članice
  zaprošenega organa. Uradniki organa prosilca imajo dostop do istih prostorov in dokumentov kot uradniki zaprošenega organa samo za namen uradne preiskave, ki se izvaja. Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi slednji, lahko
  sodelujoči organi pripravijo
  skupno revizijsko poročilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.   Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi slednji, lahko uradniki, ki jih pooblasti organ prosilec, zaradi zbiranja in izmenjave informacij iz člena 1 sodelujejo v uradnih preiskavah, ki se izvajajo na ozemlju zaprošene države članice.
  Take
  uradne preiskave izvajajo
  skupaj
  uradniki organa prosilca in zaprošenega organa
  . Uradniki organa prosilca izvajajo enaka pooblastila
  v 
  zvezi s pregledom, kot so tista, prenesena na uradnike
  zaprošenega organa. Uradniki organa prosilca imajo dostop do istih prostorov in dokumentov kot uradniki zaprošenega organa samo za namen uradne preiskave, ki se izvaja. Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi slednji, lahko
  oba organa pripravita
  skupno revizijsko poročilo.

2a.   Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi slednji, lahko uradniki, ki jih pooblasti organ prosilec, zaradi zbiranja in izmenjave informacij iz člena 1 sodelujejo v uradnih preiskavah, ki se izvajajo na ozemlju zaprošene države članice.
  Te
  uradne preiskave izvajajo uradniki organa prosilca in zaprošenega organa
  skupaj v duhu medsebojnega zaupanja in plodnega sodelovanja, pri tem pa se
  v 
  boju proti čezmejnim goljufijam z DDV upoštevata upravna praksa organov in nacionalno pravo države članice
  zaprošenega organa. Uradniki organa prosilca imajo dostop do istih prostorov in dokumentov kot uradniki zaprošenega organa samo za namen uradne preiskave, ki se izvaja. Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi slednji, lahko
  sodelujoči organi pripravijo
  skupno revizijsko poročilo.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka a

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 33 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Da bi spodbudili in olajšali večstransko sodelovanje v boju proti goljufijam na področju DDV, se s tem poglavjem vzpostavi mreža za hitro izmenjavo, obdelavo in analiziranje ciljnih informacij med državami članicami ter za koordiniranje morebitnih nadaljnjih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: Eurofisc). | 1.   Da bi spodbudili in olajšali večstransko sodelovanje v boju proti goljufijam na področju DDV, se s tem poglavjem vzpostavi mreža za hitro izmenjavo, obdelavo in analiziranje ciljnih informacij
  o čezmejnih sistemih goljufij
  med državami članicami ter za koordiniranje morebitnih nadaljnjih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: Eurofisc). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Da bi spodbudili in olajšali večstransko sodelovanje v boju proti goljufijam na področju DDV, se s tem poglavjem vzpostavi mreža za hitro izmenjavo, obdelavo in analiziranje ciljnih informacij med državami članicami ter za koordiniranje morebitnih nadaljnjih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: Eurofisc).

1.   Da bi spodbudili in olajšali večstransko sodelovanje v boju proti goljufijam na področju DDV, se s tem poglavjem vzpostavi mreža za hitro izmenjavo, obdelavo in analiziranje ciljnih informacij
  o čezmejnih sistemih goljufij
  med državami članicami ter za koordiniranje morebitnih nadaljnjih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: Eurofisc).

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka b – točka i

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka b – točka i

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | izvajajo in usklajujejo hitro večstransko izmenjavo ter skupno obdelavo in analiziranje ciljnih informacij na tematskih področjih, kjer deluje Eurofisc (v nadaljnjem besedilu: delovna področja Eurofisca); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

izvajajo in usklajujejo hitro večstransko izmenjavo ter skupno obdelavo in analiziranje ciljnih informacij na tematskih področjih, kjer deluje Eurofisc (v nadaljnjem besedilu: delovna področja Eurofisca);

| (b) | izvajajo in usklajujejo hitro večstransko izmenjavo ter skupno obdelavo in analiziranje ciljnih informacij
  o čezmejnih sistemih goljufij
  na tematskih področjih, kjer deluje Eurofisc (v nadaljnjem besedilu: delovna področja Eurofisca); |
| --- | --- |

(b)

izvajajo in usklajujejo hitro večstransko izmenjavo ter skupno obdelavo in analiziranje ciljnih informacij
  o čezmejnih sistemih goljufij
  na tematskih področjih, kjer deluje Eurofisc (v nadaljnjem besedilu: delovna področja Eurofisca);

o čezmejnih sistemih goljufij

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka b – točka ii

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka b – točka ii

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 33 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | usklajujejo uradne preiskave sodelujočih držav članic v zvezi z 
  osumljenci za goljufije in storilci goljufij
  , ki jih identificirajo uradniki za zvezo Eurofisca iz člena 36(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

usklajujejo uradne preiskave sodelujočih držav članic v zvezi z 
  osumljenci za goljufije in storilci goljufij
  , ki jih identificirajo uradniki za zvezo Eurofisca iz člena 36(1).

osumljenci za goljufije in storilci goljufij

| (d) | usklajujejo uradne preiskave sodelujočih držav članic v zvezi z 
  goljufijami
  , ki jih identificirajo uradniki za zvezo Eurofisca iz člena 36(1). |
| --- | --- |

(d)

usklajujejo uradne preiskave sodelujočih držav članic v zvezi z 
  goljufijami
  , ki jih identificirajo uradniki za zvezo Eurofisca iz člena 36(1).

goljufijami

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice, ki so se odločile sodelovati na delovnem področju Eurofisca, dejavno sodelujejo v večstranski izmenjavi ter skupni obdelavi in analiziranju ciljnih informacij med sodelujočimi državami članicami ter pri koordiniranju morebitnih nadaljnjih ukrepov.“; | 2.   Države članice, ki so se odločile sodelovati na delovnem področju Eurofisca, dejavno sodelujejo v večstranski izmenjavi ter skupni obdelavi in analiziranju ciljnih informacij
  o čezmejnih sistemih goljufij
  med sodelujočimi državami članicami ter pri koordiniranju morebitnih nadaljnjih ukrepov.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice, ki so se odločile sodelovati na delovnem področju Eurofisca, dejavno sodelujejo v večstranski izmenjavi ter skupni obdelavi in analiziranju ciljnih informacij med sodelujočimi državami članicami ter pri koordiniranju morebitnih nadaljnjih ukrepov.“;

2.   Države članice, ki so se odločile sodelovati na delovnem področju Eurofisca, dejavno sodelujejo v večstranski izmenjavi ter skupni obdelavi in analiziranju ciljnih informacij
  o čezmejnih sistemih goljufij
  med sodelujočimi državami članicami ter pri koordiniranju morebitnih nadaljnjih ukrepov.“;

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 35 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija nudi Eurofiscu tehnično in logistično podporo. Komisija
  nima dostopa
  do informacij iz člena 1, ki se izmenjujejo prek Eurofisca,
  razen
  v okoliščinah, določenih v členu 55(2). | Komisija nudi Eurofiscu
  vso potrebno
  tehnično in logistično podporo. Komisija
  ima dostop
  do informacij iz člena 1, ki se
  lahko
  izmenjujejo prek Eurofisca, v okoliščinah, določenih v členu 55(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija nudi Eurofiscu tehnično in logistično podporo. Komisija
  nima dostopa
  do informacij iz člena 1, ki se izmenjujejo prek Eurofisca,
  razen
  v okoliščinah, določenih v členu 55(2).

nima dostopa

razen

Komisija nudi Eurofiscu
  vso potrebno
  tehnično in logistično podporo. Komisija
  ima dostop
  do informacij iz člena 1, ki se
  lahko
  izmenjujejo prek Eurofisca, v okoliščinah, določenih v členu 55(2).

vso potrebno

ima dostop

lahko

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka c

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 36 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Koordinatorji delovnih področij Eurofisca lahko na lastno pobudo ali na zahtevo posredujejo
  nekatere pregledane in obdelane informacije
  Europolu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF), kot je dogovorjeno med sodelujočimi na delovnem področju. | 3.   Koordinatorji delovnih področij Eurofisca lahko na lastno pobudo ali na zahtevo posredujejo
  ustrezne informacije o najhujših čezmejnih kaznivih dejanjih na področju DDV
  Europolu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF), kot je dogovorjeno med sodelujočimi na delovnem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Koordinatorji delovnih področij Eurofisca lahko na lastno pobudo ali na zahtevo posredujejo
  nekatere pregledane in obdelane informacije
  Europolu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF), kot je dogovorjeno med sodelujočimi na delovnem področju.

3.   Koordinatorji delovnih področij Eurofisca lahko na lastno pobudo ali na zahtevo posredujejo
  ustrezne informacije o najhujših čezmejnih kaznivih dejanjih na področju DDV
  Europolu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF), kot je dogovorjeno med sodelujočimi na delovnem področju.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka c

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 36 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Koordinatorji delovnih področij Eurofisca dajejo informacije, ki jih prejmejo od Europola in urada OLAF, na voljo drugim sodelujočim uradnikom za zvezo Eurofisca; te informacije se izmenjujejo z elektronskimi sredstvi. | 4.   
  Koordinatorji delovnih področij Eurofisca lahko Europol in urad OLAF zaprosijo za ustrezne informacije.
  Koordinatorji delovnih področij Eurofisca dajejo informacije, ki jih prejmejo od Europola in urada OLAF, na voljo drugim sodelujočim uradnikom za zvezo Eurofisca; te informacije se izmenjujejo z elektronskimi sredstvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Koordinatorji delovnih področij Eurofisca dajejo informacije, ki jih prejmejo od Europola in urada OLAF, na voljo drugim sodelujočim uradnikom za zvezo Eurofisca; te informacije se izmenjujejo z elektronskimi sredstvi.

4.   
  Koordinatorji delovnih področij Eurofisca lahko Europol in urad OLAF zaprosijo za ustrezne informacije.
  Koordinatorji delovnih področij Eurofisca dajejo informacije, ki jih prejmejo od Europola in urada OLAF, na voljo drugim sodelujočim uradnikom za zvezo Eurofisca; te informacije se izmenjujejo z elektronskimi sredstvi.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 48 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če država članica sedeža ugotovi, da ima davčni zavezanec, ki vloži zahtevek za vračilo DDV v skladu s členom 5 Direktive 2008/9/ES, nesporne obveznosti v zvezi z DDV v tej državi članici sedeža,
  lahko
  o teh obveznostih obvesti državo članico vračila, da država članica vračila zaprosi za soglasje davčnega zavezanca k nakazilu vračila DDV neposredno državi članici sedeža, da se poravnajo neporavnane obveznosti v zvezi z DDV. Če davčni zavezanec soglaša s tem nakazilom, država članica vračila v imenu davčnega zavezanca znesek, ki je potreben za poravnavo neporavnanih obveznosti v zvezi z DDV, nakaže državi članici sedeža. Država članica sedeža v 
  15
  dneh po prejemu nakazila s strani države članice vračila davčnega zavezanca obvesti, ali je z nakazanim zneskom svoje obveznosti v zvezi z DDV poravnal v celoti ali le delno. | Če država članica sedeža ugotovi, da ima davčni zavezanec, ki vloži zahtevek za vračilo DDV v skladu s členom 5 Direktive 2008/9/ES, nesporne obveznosti v zvezi z DDV v tej državi članici sedeža, o teh obveznostih obvesti državo članico vračila, da država članica vračila zaprosi za soglasje davčnega zavezanca k nakazilu vračila DDV neposredno državi članici sedeža, da se poravnajo neporavnane obveznosti v zvezi z DDV. Če davčni zavezanec soglaša s tem nakazilom, država članica vračila v imenu davčnega zavezanca znesek, ki je potreben za poravnavo neporavnanih obveznosti v zvezi z DDV, nakaže državi članici sedeža. Država članica sedeža v 
  10 delovnih
  dneh po prejemu nakazila s strani države članice vračila davčnega zavezanca obvesti, ali je z nakazanim zneskom svoje obveznosti v zvezi z DDV poravnal v celoti ali le delno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če država članica sedeža ugotovi, da ima davčni zavezanec, ki vloži zahtevek za vračilo DDV v skladu s členom 5 Direktive 2008/9/ES, nesporne obveznosti v zvezi z DDV v tej državi članici sedeža,
  lahko
  o teh obveznostih obvesti državo članico vračila, da država članica vračila zaprosi za soglasje davčnega zavezanca k nakazilu vračila DDV neposredno državi članici sedeža, da se poravnajo neporavnane obveznosti v zvezi z DDV. Če davčni zavezanec soglaša s tem nakazilom, država članica vračila v imenu davčnega zavezanca znesek, ki je potreben za poravnavo neporavnanih obveznosti v zvezi z DDV, nakaže državi članici sedeža. Država članica sedeža v 
  15
  dneh po prejemu nakazila s strani države članice vračila davčnega zavezanca obvesti, ali je z nakazanim zneskom svoje obveznosti v zvezi z DDV poravnal v celoti ali le delno.

lahko

15

Če država članica sedeža ugotovi, da ima davčni zavezanec, ki vloži zahtevek za vračilo DDV v skladu s členom 5 Direktive 2008/9/ES, nesporne obveznosti v zvezi z DDV v tej državi članici sedeža, o teh obveznostih obvesti državo članico vračila, da država članica vračila zaprosi za soglasje davčnega zavezanca k nakazilu vračila DDV neposredno državi članici sedeža, da se poravnajo neporavnane obveznosti v zvezi z DDV. Če davčni zavezanec soglaša s tem nakazilom, država članica vračila v imenu davčnega zavezanca znesek, ki je potreben za poravnavo neporavnanih obveznosti v zvezi z DDV, nakaže državi članici sedeža. Država članica sedeža v 
  10 delovnih
  dneh po prejemu nakazila s strani države članice vračila davčnega zavezanca obvesti, ali je z nakazanim zneskom svoje obveznosti v zvezi z DDV poravnal v celoti ali le delno.

10 delovnih

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 49 – odstavek 2 a – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice
  lahko
  sporočijo
  Evropskemu uradu za boj proti goljufijam vse razpoložljive informacije o kaznivih dejanjih zoper skupni sistem DDV, da lahko urad v skladu s svojim mandatom prouči ustrezne ukrepe. | Brez poseganja v člen 36(3)
  lahko
  države članice
  Evropskemu uradu za boj proti goljufijam
  pošljejo
  vse razpoložljive informacije o kaznivih dejanjih zoper skupni sistem DDV, da lahko urad v skladu s svojim mandatom prouči ustrezne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice
  lahko
  sporočijo
  Evropskemu uradu za boj proti goljufijam vse razpoložljive informacije o kaznivih dejanjih zoper skupni sistem DDV, da lahko urad v skladu s svojim mandatom prouči ustrezne ukrepe.

Države članice

sporočijo

Brez poseganja v člen 36(3)
  lahko
  države članice
  Evropskemu uradu za boj proti goljufijam
  pošljejo
  vse razpoložljive informacije o kaznivih dejanjih zoper skupni sistem DDV, da lahko urad v skladu s svojim mandatom prouči ustrezne ukrepe.

Brez poseganja v člen 36(3)

države članice

pošljejo

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18 a (novo)

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 49 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 49a




  Države članice in Komisija vzpostavijo skupni sistem zbiranja statističnih podatkov o goljufijah z DDV znotraj Skupnosti in objavijo nacionalne ocene izgube DDV zaradi teh goljufij ter ocene za Unijo kot celoto. Komisija z izvedbenimi akti sprejme praktične postopke za tak statistični sistem. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(18a)

(18a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 49a

Države članice in Komisija vzpostavijo skupni sistem zbiranja statističnih podatkov o goljufijah z DDV znotraj Skupnosti in objavijo nacionalne ocene izgube DDV zaradi teh goljufij ter ocene za Unijo kot celoto. Komisija z izvedbenimi akti sprejme praktične postopke za tak statistični sistem. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).“

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18 b (novo)

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 50 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | v členu 50 se vstavi naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Kadar država članica tretji državi zagotovi obsežnejše informacije kot je predvideno v skladu s poglavji II in III te uredbe, ta država članica ne sme zavrniti predložitve teh informacij drugi državi članici, ki zahteva sodelovanje ali ki jih želi prejeti.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(18b)

(18b)

v členu 50 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Kadar država članica tretji državi zagotovi obsežnejše informacije kot je predvideno v skladu s poglavji II in III te uredbe, ta država članica ne sme zavrniti predložitve teh informacij drugi državi članici, ki zahteva sodelovanje ali ki jih želi prejeti.“

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 – točka a

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 55 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Osebe, ki jih ustrezno pooblasti organ Komisije za varnostno akreditacijo, imajo
  lahko
  dostop do teh informacij
  samo
  ,
  kolikor
  je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj elektronskih sistemov, ki jih gosti Komisija in ki jih uporabljajo države članice za izvajanje te uredbe. | 2.   Osebe, ki jih ustrezno pooblasti organ Komisije za varnostno akreditacijo, imajo dostop do teh informacij,
  če
  je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj elektronskih sistemov, ki jih gosti Komisija in ki jih uporabljajo države članice za izvajanje te uredbe
  , in da se zagotovi ustrezno izvajanje te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Osebe, ki jih ustrezno pooblasti organ Komisije za varnostno akreditacijo, imajo
  lahko
  dostop do teh informacij
  samo
  ,
  kolikor
  je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj elektronskih sistemov, ki jih gosti Komisija in ki jih uporabljajo države članice za izvajanje te uredbe.

2.   Osebe, ki jih ustrezno pooblasti organ Komisije za varnostno akreditacijo, imajo dostop do teh informacij,
  če
  je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj elektronskih sistemov, ki jih gosti Komisija in ki jih uporabljajo države članice za izvajanje te uredbe
  , in da se zagotovi ustrezno izvajanje te uredbe
  .

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 – točka b

Uredba (EU) št. 904/2010

Člen 55 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Vsako shranjevanje, obdelavo ali izmenjavo informacij iz te uredbe urejajo določbe Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta(*). Vendar
  pa
  države članice za namene pravilne uporabe te uredbe omejijo obseg obveznosti in pravic, opredeljenih v členih od 12 do 22 ter 5 in 34 Uredbe (EU) 2016/679, na obseg, ki je potreben zaradi zaščite interesov iz člena 23(1)(e) navedene uredbe. Obdelava in shranjevanje informacij iz te uredbe se
  izvajata
  samo za namene iz člena 1(1) te uredbe, roki hrambe teh informacij pa se omejijo, kolikor je potrebno za doseganje teh namenov. | 5.   Vsako shranjevanje, obdelavo ali izmenjavo informacij iz te uredbe urejajo določbe Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta(*). Vendar države članice za namene pravilne uporabe te uredbe omejijo obseg obveznosti in pravic, opredeljenih v členih od 12 do 22 ter 5 in 34 Uredbe (EU) 2016/679, na obseg, ki je potreben zaradi zaščite interesov iz člena 23(1)(e) navedene uredbe. Obdelava in shranjevanje informacij iz te uredbe se
  odobri
  samo za namene iz člena 1(1) te uredbe, roki hrambe teh informacij pa se omejijo, kolikor je potrebno za doseganje teh namenov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Vsako shranjevanje, obdelavo ali izmenjavo informacij iz te uredbe urejajo določbe Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta(*). Vendar
  pa
  države članice za namene pravilne uporabe te uredbe omejijo obseg obveznosti in pravic, opredeljenih v členih od 12 do 22 ter 5 in 34 Uredbe (EU) 2016/679, na obseg, ki je potreben zaradi zaščite interesov iz člena 23(1)(e) navedene uredbe. Obdelava in shranjevanje informacij iz te uredbe se
  izvajata
  samo za namene iz člena 1(1) te uredbe, roki hrambe teh informacij pa se omejijo, kolikor je potrebno za doseganje teh namenov.

5.   Vsako shranjevanje, obdelavo ali izmenjavo informacij iz te uredbe urejajo določbe Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta(*). Vendar države članice za namene pravilne uporabe te uredbe omejijo obseg obveznosti in pravic, opredeljenih v členih od 12 do 22 ter 5 in 34 Uredbe (EU) 2016/679, na obseg, ki je potreben zaradi zaščite interesov iz člena 23(1)(e) navedene uredbe. Obdelava in shranjevanje informacij iz te uredbe se
  odobri
  samo za namene iz člena 1(1) te uredbe, roki hrambe teh informacij pa se omejijo, kolikor je potrebno za doseganje teh namenov.

---

(35)  Direktiva Sveta 2008/9/ES z dne 12. februarja 2008 o podrobnih pravilih za vračilo davka na dodano vrednost, opredeljenih v Direktivi 2006/112/ES, davčnim zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici (UL L 44, 20.2.2008, str. 23).

35

(35)  Direktiva Sveta 2008/9/ES z dne 12. februarja 2008 o podrobnih pravilih za vračilo davka na dodano vrednost, opredeljenih v Direktivi 2006/112/ES, davčnim zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici (UL L 44, 20.2.2008, str. 23).

35

(36)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

36

(36)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

36

(37)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

37

(37)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

37

(37a)  
  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

37a

Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

---

Sreda, 4. julij 2018

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/237 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/237

---

P8_TA(2018)0281

Program za podporo strukturnim reformam: finančna sredstva in splošni cilj ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. julija 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/825 z namenom povečanja finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in prilagoditve njegovega splošnega cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/35)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Unija mora države članice na njihovo prošnjo podpirati pri izboljšanju upravne zmogljivosti za izvajanje prava Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Unija mora države članice na njihovo prošnjo podpirati pri izboljšanju upravne zmogljivosti za izvajanje prava Unije.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) je bil vzpostavljen s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti, vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice, zajema pa lahko širok razpon področij politike. Razvoj odpornih gospodarstev, ki temeljijo na trdnih gospodarskih in
  socialnih
  strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo, prispeva h gospodarski in
  socialni
  koheziji. Izvajanje institucionalnih, upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti
  je ustrezno orodje
  za doseganje takega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) je bil vzpostavljen s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti, vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice, zajema pa lahko širok razpon področij politike. Razvoj odpornih gospodarstev, ki temeljijo na trdnih gospodarskih in
  socialnih
  strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo, prispeva h gospodarski in
  socialni
  koheziji. Izvajanje institucionalnih, upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti
  je ustrezno orodje
  za doseganje takega razvoja.

| (1) | Program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) je bil vzpostavljen s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti
  z evropsko dodano vrednostjo
  , vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice, zajema pa lahko širok razpon področij politike. Razvoj odpornih gospodarstev
  in odporne družbe
  , ki temeljijo na trdnih gospodarskih
  , socialnih
  in
  teritorialnih
  strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo, prispeva h gospodarski
  , socialni
  in
  teritorialni
  koheziji.
  Za reforme, ki jih podpira program, so potrebni učinkovita in uspešna nacionalna in regionalna javna uprava ter lastništvo in dejavno sodelovanje vseh zainteresiranih strani.
  Izvajanje institucionalnih, upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti
  , ki so prilagojene posameznim državam, ter prevzemanje odgovornosti za strukturne reforme, ki so v interesu Unije, zlasti prek lokalnih in regionalnih organov ter socialnih partnerjev, sta ustrezni orodji
  za doseganje tega razvoja. |
| --- | --- |

(1)

Program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) je bil vzpostavljen s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti
  z evropsko dodano vrednostjo
  , vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice, zajema pa lahko širok razpon področij politike. Razvoj odpornih gospodarstev
  in odporne družbe
  , ki temeljijo na trdnih gospodarskih
  , socialnih
  in
  teritorialnih
  strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo, prispeva h gospodarski
  , socialni
  in
  teritorialni
  koheziji.
  Za reforme, ki jih podpira program, so potrebni učinkovita in uspešna nacionalna in regionalna javna uprava ter lastništvo in dejavno sodelovanje vseh zainteresiranih strani.
  Izvajanje institucionalnih, upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti
  , ki so prilagojene posameznim državam, ter prevzemanje odgovornosti za strukturne reforme, ki so v interesu Unije, zlasti prek lokalnih in regionalnih organov ter socialnih partnerjev, sta ustrezni orodji
  za doseganje tega razvoja.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Da bi imeli pregled nad rezultati reform, ki so zasnovane in se izvajajo na podlagi zahtevka vsake države članice, je potrebno učinkovito izpolnjevanje in sporočanje rezultatov programa na evropski, nacionalni in regionalni ravni. S tem bi zagotovili izmenjavo znanja, izkušenj in primerov dobre prakse, kar je eden od ciljev programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Da bi imeli pregled nad rezultati reform, ki so zasnovane in se izvajajo na podlagi zahtevka vsake države članice, je potrebno učinkovito izpolnjevanje in sporočanje rezultatov programa na evropski, nacionalni in regionalni ravni. S tem bi zagotovili izmenjavo znanja, izkušenj in primerov dobre prakse, kar je eden od ciljev programa.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Pričakuje se, da bo povpraševanje po podpori v okviru programa ostalo visoko, kar pomeni, da bo treba dati prednost nekaterim zahtevkom. Po potrebi bi bilo treba dati prednost zahtevkom, ki so namenjeni preusmeritvi obdavčenja z dela na blaginjo in onesnaženje, spodbujanju močnejših politik zaposlovanja in socialnih politik ter s tem socialnemu vključevanju, boju proti davčnim goljufijam, utaji in izogibanju davkom z izboljšano preglednostjo, oblikovanju strategij za inovativno in trajnostno ponovno industrializacijo ter izboljšanju sistemov izobraževanja in usposabljanja. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zahtevkom za podporo, ki imajo visoko raven demokratične podpore in sodelovanja partnerjev ter imajo učinke prelivanja v druge sektorje. Program bi moral dopolnjevati druge instrumente, da bi se preprečilo prekrivanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Pričakuje se, da bo povpraševanje po podpori v okviru programa ostalo visoko, kar pomeni, da bo treba dati prednost nekaterim zahtevkom. Po potrebi bi bilo treba dati prednost zahtevkom, ki so namenjeni preusmeritvi obdavčenja z dela na blaginjo in onesnaženje, spodbujanju močnejših politik zaposlovanja in socialnih politik ter s tem socialnemu vključevanju, boju proti davčnim goljufijam, utaji in izogibanju davkom z izboljšano preglednostjo, oblikovanju strategij za inovativno in trajnostno ponovno industrializacijo ter izboljšanju sistemov izobraževanja in usposabljanja. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zahtevkom za podporo, ki imajo visoko raven demokratične podpore in sodelovanja partnerjev ter imajo učinke prelivanja v druge sektorje. Program bi moral dopolnjevati druge instrumente, da bi se preprečilo prekrivanje.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | V prizadevanjih za okrepitev zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje strukturnih reform za ohranjanje rasti s programom ne bi smeli nadomestiti ali zamenjati financiranja iz nacionalnih proračunov držav članic ali ga uporabiti za kritje tekočih izdatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1c)

V prizadevanjih za okrepitev zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje strukturnih reform za ohranjanje rasti s programom ne bi smeli nadomestiti ali zamenjati financiranja iz nacionalnih proračunov držav članic ali ga uporabiti za kritje tekočih izdatkov.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Krepitev gospodarske in
  socialne
  kohezije z 
  okrepitvijo strukturnih reform
  je ključnega pomena za uspešno sodelovanje v ekonomski in monetarni uniji. To je zlasti pomembno za države članice, katerih valuta ni euro, pri njihovih pripravah na pridružitev euroobmočju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Krepitev gospodarske in
  socialne
  kohezije z 
  okrepitvijo strukturnih reform
  je ključnega pomena za uspešno sodelovanje v ekonomski in monetarni uniji. To je zlasti pomembno za države članice, katerih valuta ni euro, pri njihovih pripravah na pridružitev euroobmočju.

| (3) | Krepitev gospodarske
  , socialne
  in
  teritorialne
  kohezije
  s strukturnimi reformami, ki prinašajo koristi Uniji in so v skladu
  z 
  njenimi načeli in vrednotami,
  je ključnega pomena za uspešno sodelovanje
  in okrepljeno dejansko konvergenco
  v ekonomski in monetarni uniji
  ter njeno dolgoročno stabilnost in blaginjo
  . To je zlasti pomembno za države članice, katerih valuta
  še
  ni euro, pri njihovih pripravah na pridružitev euroobmočju. |
| --- | --- |

(3)

Krepitev gospodarske
  , socialne
  in
  teritorialne
  kohezije
  s strukturnimi reformami, ki prinašajo koristi Uniji in so v skladu
  z 
  njenimi načeli in vrednotami,
  je ključnega pomena za uspešno sodelovanje
  in okrepljeno dejansko konvergenco
  v ekonomski in monetarni uniji
  ter njeno dolgoročno stabilnost in blaginjo
  . To je zlasti pomembno za države članice, katerih valuta
  še
  ni euro, pri njihovih pripravah na pridružitev euroobmočju.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Zato je v splošnem cilju programa – v okviru njegovega prispevka k odzivanju na gospodarske in socialne izzive – primerno poudariti, da bi morala krepitev kohezije, konkurenčnosti, produktivnosti, trajnostne rasti
  in
  ustvarjanja delovnih mest prispevati tudi k pripravam držav članic, katerih valuta ni euro, na prihodnje sodelovanje v euroobmočju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Zato je v splošnem cilju programa – v okviru njegovega prispevka k odzivanju na gospodarske in socialne izzive – primerno poudariti, da bi morala krepitev kohezije, konkurenčnosti, produktivnosti, trajnostne rasti
  in
  ustvarjanja delovnih mest prispevati tudi k pripravam držav članic, katerih valuta ni euro, na prihodnje sodelovanje v euroobmočju.

| (4) | Zato je v splošnem cilju programa – v okviru njegovega prispevka k odzivanju na gospodarske in socialne izzive – primerno poudariti, da bi morala krepitev
  gospodarske, socialne in teritorialne
  kohezije, konkurenčnosti, produktivnosti, trajnostne rasti, ustvarjanja delovnih mest
  ter socialnega vključevanja in zmanjšanje razlik med državami članicami in regijami
  prispevati tudi k pripravam držav članic, katerih valuta
  še
  ni euro, na prihodnje sodelovanje v euroobmočju. |
| --- | --- |

(4)

Zato je v splošnem cilju programa – v okviru njegovega prispevka k odzivanju na gospodarske in socialne izzive – primerno poudariti, da bi morala krepitev
  gospodarske, socialne in teritorialne
  kohezije, konkurenčnosti, produktivnosti, trajnostne rasti, ustvarjanja delovnih mest
  ter socialnega vključevanja in zmanjšanje razlik med državami članicami in regijami
  prispevati tudi k pripravam držav članic, katerih valuta
  še
  ni euro, na prihodnje sodelovanje v euroobmočju.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Prav tako
  je treba navesti, da lahko ukrepi in dejavnosti iz programa podpirajo reforme, ki bi lahko državam članicam, ki želijo uvesti euro, pomagale pripraviti se na sodelovanje v euroobmočju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Prav tako
  je treba navesti, da lahko ukrepi in dejavnosti iz programa podpirajo reforme, ki bi lahko državam članicam, ki želijo uvesti euro, pomagale pripraviti se na sodelovanje v euroobmočju.

| (5) | Ob upoštevanju pozitivne izkušnje, ki jo je Unija imela s tehnično podporo za države, ki so že sprejele evro,
  je treba navesti
  tudi
  , da lahko ukrepi in dejavnosti iz programa podpirajo reforme, ki bi lahko državam članicam, ki
  so se Uniji pridružile kasneje in
  želijo uvesti euro, pomagale pripraviti se na sodelovanje v euroobmočju. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju pozitivne izkušnje, ki jo je Unija imela s tehnično podporo za države, ki so že sprejele evro,
  je treba navesti
  tudi
  , da lahko ukrepi in dejavnosti iz programa podpirajo reforme, ki bi lahko državam članicam, ki
  so se Uniji pridružile kasneje in
  želijo uvesti euro, pomagale pripraviti se na sodelovanje v euroobmočju.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Za sedem držav članic, in sicer Bolgarijo, Češko, Hrvaško, Madžarsko, Poljsko, Romunijo in Švedsko, velja obveznost iz Pogodb, da se morajo pripraviti za sodelovanje v euroobmočju. Nekatere med njimi so v zadnjih letih naredile le majhen napredek pri doseganju tega cilja, zato je podpora Unije za sodelovanje v euroobmočju vse bolj pomembna. Danska in Združeno kraljestvo nista zavezana, da se pridružita euroobmočju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Za sedem držav članic, in sicer Bolgarijo, Češko, Hrvaško, Madžarsko, Poljsko, Romunijo in Švedsko, velja obveznost iz Pogodb, da se morajo pripraviti za sodelovanje v euroobmočju. Nekatere med njimi so v zadnjih letih naredile le majhen napredek pri doseganju tega cilja, zato je podpora Unije za sodelovanje v euroobmočju vse bolj pomembna. Danska in Združeno kraljestvo nista zavezana, da se pridružita euroobmočju.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Regionalni in lokalni organi igrajo pomembno vlogo pri izvajanju strukturne reforme v meri, ki je odvisna od ustavne in upravne organiziranosti posamezne države članice. Zato je pri pripravi in izvajanju strukturnih reform primerno zagotoviti ustrezno stopnjo vključenosti regionalnih in lokalnih organov ter posvetovanja z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Regionalni in lokalni organi igrajo pomembno vlogo pri izvajanju strukturne reforme v meri, ki je odvisna od ustavne in upravne organiziranosti posamezne države članice. Zato je pri pripravi in izvajanju strukturnih reform primerno zagotoviti ustrezno stopnjo vključenosti regionalnih in lokalnih organov ter posvetovanja z njimi.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Da bi se zadovoljilo naraščajoče povpraševanje držav članic po podpori in zaradi potrebe po podpiranju izvajanja strukturnih reform v državah članicah, katerih valuta ni euro, bi bilo treba finančna sredstva programa povečati na zadostno raven, ki Uniji omogoča zagotavljanje podpore, ki ustreza potrebam držav članic prosilk. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Da bi se zadovoljilo naraščajoče povpraševanje držav članic po podpori in zaradi potrebe po podpiranju izvajanja strukturnih reform v državah članicah, katerih valuta ni euro, bi bilo treba finančna sredstva programa povečati na zadostno raven, ki Uniji omogoča zagotavljanje podpore, ki ustreza potrebam držav članic prosilk.

| (6) | Da bi se zadovoljilo naraščajoče povpraševanje držav članic po podpori in zaradi potrebe po podpiranju izvajanja strukturnih reform
  , ki so v interesu Unije,
  v državah članicah, katerih valuta
  še
  ni euro, bi bilo treba finančna sredstva programa
  z uporabo instrumenta prilagodljivosti iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013

   (1a) povečati na zadostno raven, ki Uniji omogoča zagotavljanje podpore, ki ustreza potrebam držav članic prosilk.
  To povečanje ne bi smelo negativno vplivati na druge prednostne naloge kohezijske politike. Poleg tega ne bi smela obstajati obveznost, da države članice svoja nacionalna in regionalna dodeljena sredstva prenesejo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da bi zapolnila finančno vrzel v programu. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se zadovoljilo naraščajoče povpraševanje držav članic po podpori in zaradi potrebe po podpiranju izvajanja strukturnih reform
  , ki so v interesu Unije,
  v državah članicah, katerih valuta
  še
  ni euro, bi bilo treba finančna sredstva programa
  z uporabo instrumenta prilagodljivosti iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013

   (1a) povečati na zadostno raven, ki Uniji omogoča zagotavljanje podpore, ki ustreza potrebam držav članic prosilk.
  To povečanje ne bi smelo negativno vplivati na druge prednostne naloge kohezijske politike. Poleg tega ne bi smela obstajati obveznost, da države članice svoja nacionalna in regionalna dodeljena sredstva prenesejo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da bi zapolnila finančno vrzel v programu.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Da bi lahko Komisija čim hitreje zagotovila podporo, bi morala imeti možnost, da del finančnih sredstev uporabi tudi za kritje stroškov dejavnosti za podporo programa, kot so stroški, povezani z nadzorom kakovosti in spremljanjem projektov na terenu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Da bi lahko Komisija čim hitreje zagotovila podporo, bi morala imeti možnost, da del finančnih sredstev uporabi tudi za kritje stroškov dejavnosti za podporo programa, kot so stroški, povezani z nadzorom kakovosti in spremljanjem projektov na terenu.

| (7) | Da bi lahko Komisija čim hitreje zagotovila
  kakovostno
  podporo, bi morala imeti možnost, da del finančnih sredstev uporabi tudi za kritje stroškov dejavnosti za podporo programa, kot so stroški, povezani z nadzorom kakovosti in spremljanjem
  ter ocenjevanjem
  projektov na terenu.
  Taki izdatki morajo biti sorazmerni s skupno vrednostjo odhodkov pri podpornih projektih. |
| --- | --- |

(7)

Da bi lahko Komisija čim hitreje zagotovila
  kakovostno
  podporo, bi morala imeti možnost, da del finančnih sredstev uporabi tudi za kritje stroškov dejavnosti za podporo programa, kot so stroški, povezani z nadzorom kakovosti in spremljanjem
  ter ocenjevanjem
  projektov na terenu.
  Taki izdatki morajo biti sorazmerni s skupno vrednostjo odhodkov pri podpornih projektih.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Da bi zagotovili neovirano poročanje Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju programa, bi bilo treba določiti rok, v katerem mora Komisija pripraviti letna poročila o spremljanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Da bi zagotovili neovirano poročanje Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju programa, bi bilo treba določiti rok, v katerem mora Komisija pripraviti letna poročila o spremljanju.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (EU) 2017/825

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim strukturnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah z zagotavljanjem podpore
  nacionalnim organom
  za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest in naložbe, s čimer se pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije.“; | Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim strukturnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah z zagotavljanjem podpore
  organom držav članic, po potrebi vključno z regionalnimi in lokalnimi organi,
  za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo
  gospodarska, socialna in teritorialna
  kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest
  , socialno vključevanje, boj proti izogibanju davkov
  in
  revščini,
  naložbe
  in dejanska konvergenca v Uniji
  , s čimer se pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim strukturnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah z zagotavljanjem podpore
  nacionalnim organom
  za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest in naložbe, s čimer se pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije.“;

Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim strukturnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah z zagotavljanjem podpore
  organom držav članic, po potrebi vključno z regionalnimi in lokalnimi organi,
  za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo
  gospodarska, socialna in teritorialna
  kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest
  , socialno vključevanje, boj proti izogibanju davkov
  in
  revščini,
  naložbe
  in dejanska konvergenca v Uniji
  , s čimer se pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Uredba (EU) 2017/825

Člen 5 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  v členu 5(1) se doda naslednja točka:










  (da) | podpreti vključenost regionalnih in lokalnih organov in posvetovanje z njimi pri pripravi in izvajanju ukrepov strukturnih reform v meri, ki je sorazmerna s pooblastili in odgovornostmi teh regionalnih in lokalnih organov v ustavni in upravni strukturi vsake države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)
     
  v členu 5(1) se doda naslednja točka:

(da)

podpreti vključenost regionalnih in lokalnih organov in posvetovanje z njimi pri pripravi in izvajanju ukrepov strukturnih reform v meri, ki je sorazmerna s pooblastili in odgovornostmi teh regionalnih in lokalnih organov v ustavni in upravni strukturi vsake države članice.

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 3 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 3 – točka a

Uredba (EU) 2017/825

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa znašajo 222 800 000  EUR v tekočih cenah.; | 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa znašajo 222 800 000 EUR v tekočih cenah
  , od tega bo 80 000 000 EUR zagotovljenih iz instrumenta prilagodljivosti iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) št
  .
  1311/2013



   (*1)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa znašajo 222 800 000  EUR v tekočih cenah.;

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa znašajo 222 800 000 EUR v tekočih cenah
  , od tega bo 80 000 000 EUR zagotovljenih iz instrumenta prilagodljivosti iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) št
  .
  1311/2013



   (*1)

  ;

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (EU) 2017/825

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | v členu 16(2) se uvodni del nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

v členu 16(2) se uvodni del nadomesti z naslednjim:

2.   
  Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju izvajanja programa. To poročilo vsebuje informacije o:

„2.
     
  Od leta 2018 do vključno leta 2021 Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju izvajanja programa. To poročilo vsebuje informacije o:“

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Uredba (EU) 2017/825

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | v členu 16(2) se doda naslednja točka:









  „(da) | rezultatih kontrole kakovosti in spremljanja podpornih projektov na terenu;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3b)

(3b)

v členu 16(2) se doda naslednja točka:

„(da)

„(da)

rezultatih kontrole kakovosti in spremljanja podpornih projektov na terenu;“

rezultatih kontrole kakovosti in spremljanja podpornih projektov na terenu;“

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0227/2018).

1

(1a)  
  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014-2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

1a

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014-2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

(*1)  
  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014-2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

*1

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014-2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/246 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/246

---

P8_TA(2018)0282

Reforma volilne zakonodaje Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2020/C 118/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09425/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09425/2018),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 223(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0276/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 223(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0276/2018),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije in priloženega predloga sklepa Sveta o sprejetju določb, ki spreminjajo Akt o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije in priloženega predloga sklepa Sveta o sprejetju določb, ki spreminjajo Akt o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (1),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, luksemburške poslanske zbornice, nizozemskega senata, nizozemske poslanske zbornice, švedskega parlamenta, spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva ter zgornjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, luksemburške poslanske zbornice, nizozemskega senata, nizozemske poslanske zbornice, švedskega parlamenta, spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva ter zgornjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A8-0248/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A8-0248/2018),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 366, 27.10.2017, str. 7.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/247 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/247

---

P8_TA(2018)0283

Sporazum o partnerstvu med EU in ESAE ter Armenijo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 118/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12543/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12543/2017),

| — | ob upoštevanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12548/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (12548/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 91, členom 100(2), členoma 207 in 209, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), členom 218(7) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 91, členom 100(2), členoma 207 in 209, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), členom 218(7) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0422/2017),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 4. julija 2018 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 4. julija 2018 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0177/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Armenije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0284.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/248 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/248

---

P8_TA(2018)0285

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 118/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10209/1/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (5784/2/2011 in 8318/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (5784/2/2011 in 8318/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100, členom 207, členom 209 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100, členom 207, členom 209 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0038/2018),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. januarja 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju spremembe pravne podlage na podlagi sodbe Sodišča z dne 11. junija 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremembe pravne podlage na podlagi sodbe Sodišča z dne 11. junija 2014 (2),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 4. julija 2018 (3) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 4. julija 2018 (3) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0222/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0222/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Irak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 440, 30.12.2015, str. 301.

(2)  Sodba Sodišča z dne 11. junija 2014, Komisija proti Svetu, o Okvirnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Republiko Filipini, C-377/12, ECLI:EU:C:2014:1903.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0286.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/249 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/249

---

P8_TA(2018)0287

Sporazum med EU in Novo Zelandijo glede spremembe ugodnosti (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 118/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10670/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10670/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (10672/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (10672/2017),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0121/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0121/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0220/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0220/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Nove Zelandije. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/250 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/250

---

P8_TA(2018)0288

Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke: klirinški sistemi in plačilni sistemi ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 4. julija 2018, o osnutku sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/40)

Sprememba 1

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 1

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Temeljne naloge Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) vključujejo opredelitev in izvajanje denarne politike Unije ter podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov. Varne in učinkovite infrastrukture finančnih trgov, zlasti klirinških sistemov, so bistvene za izpolnjevanje teh temeljnih nalog. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(1)

Temeljne naloge Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) vključujejo opredelitev in izvajanje denarne politike Unije ter podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov. Varne in učinkovite infrastrukture finančnih trgov, zlasti klirinških sistemov, so bistvene za izpolnjevanje teh temeljnih nalog.

| (1) | Temeljne naloge Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) vključujejo opredelitev in izvajanje denarne politike Unije ter podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov
  , kar je bistveno za ohranjanje finančne stabilnosti
  . Varne in učinkovite infrastrukture finančnih trgov, zlasti klirinških sistemov, so bistvene za izpolnjevanje teh temeljnih nalog. |
| --- | --- |

(1)

Temeljne naloge Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) vključujejo opredelitev in izvajanje denarne politike Unije ter podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov
  , kar je bistveno za ohranjanje finančne stabilnosti
  . Varne in učinkovite infrastrukture finančnih trgov, zlasti klirinških sistemov, so bistvene za izpolnjevanje teh temeljnih nalog.

Sprememba 2

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Splošno sodišče je 4. marca 2015 izdalo sodbo v zadevi Združeno kraljestvo proti ECB, T-496/11 (7), v kateri je sklenilo, da „ECB nima potrebne pristojnosti, da ureja dejavnost klirinških sistemov. Splošno sodišče je navedlo, da člen 129(3) Pogodbe Evropskemu parlamentu in Svetu omogoča, da na priporočilo ECB po rednem zakonodajnem postopku spremenita člen 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB).
  Sodišče
  je zaključilo, da „naj bi bila naloga ECB – če bi menila, da je priznanje pristojnosti za sprejemanje predpisov glede infrastruktur v zvezi s kliringom transakcij z vrednostnimi papirji potrebno za nemoteno delovanje naloge iz člena 127(2), četrta alinea, PDEU – da od zakonodajalca Unije zahteva spremembo člena 22 Statuta, tako da se doda izrecna navedba klirinškega sistema vrednostnih papirjev“. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(3)

Splošno sodišče je 4. marca 2015 izdalo sodbo v zadevi Združeno kraljestvo proti ECB, T-496/11 (7), v kateri je sklenilo, da „ECB nima potrebne pristojnosti, da ureja dejavnost klirinških sistemov. Splošno sodišče je navedlo, da člen 129(3) Pogodbe Evropskemu parlamentu in Svetu omogoča, da na priporočilo ECB po rednem zakonodajnem postopku spremenita člen 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB).
  Sodišče
  je zaključilo, da „naj bi bila naloga ECB – če bi menila, da je priznanje pristojnosti za sprejemanje predpisov glede infrastruktur v zvezi s kliringom transakcij z vrednostnimi papirji potrebno za nemoteno delovanje naloge iz člena 127(2), četrta alinea, PDEU – da od zakonodajalca Unije zahteva spremembo člena 22 Statuta, tako da se doda izrecna navedba klirinškega sistema vrednostnih papirjev“.

| (3) | Splošno sodišče je 4. marca 2015 izdalo sodbo v zadevi Združeno kraljestvo proti ECB, T-496/11 (7), v kateri je sklenilo, da „ECB nima potrebne pristojnosti, da ureja dejavnost klirinških sistemov
  [...], tako da je treba Okvir politike nadzora, ker centralnim nasprotnim strankam, ki posredujejo pri kliringu finančnih vrednostnih papirjev, nalaga zahtevo po lokaciji v euroobmočju, razglasiti za ničen zaradi nepristojnosti“
  . Splošno sodišče je navedlo, da člen 129(3) Pogodbe Evropskemu parlamentu in Svetu omogoča, da na priporočilo ECB po rednem zakonodajnem postopku spremenita člen 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB).
  Zato
  je
  Sodišče
  zaključilo, da „naj bi bila naloga ECB – če bi menila, da je priznanje pristojnosti za sprejemanje predpisov glede infrastruktur v zvezi s kliringom transakcij z vrednostnimi papirji potrebno za nemoteno delovanje naloge iz člena 127(2), četrta alinea, PDEU – da od zakonodajalca Unije zahteva spremembo člena 22 Statuta, tako da se doda izrecna navedba klirinškega sistema vrednostnih papirjev“. |
| --- | --- |

(3)

Splošno sodišče je 4. marca 2015 izdalo sodbo v zadevi Združeno kraljestvo proti ECB, T-496/11 (7), v kateri je sklenilo, da „ECB nima potrebne pristojnosti, da ureja dejavnost klirinških sistemov
  [...], tako da je treba Okvir politike nadzora, ker centralnim nasprotnim strankam, ki posredujejo pri kliringu finančnih vrednostnih papirjev, nalaga zahtevo po lokaciji v euroobmočju, razglasiti za ničen zaradi nepristojnosti“
  . Splošno sodišče je navedlo, da člen 129(3) Pogodbe Evropskemu parlamentu in Svetu omogoča, da na priporočilo ECB po rednem zakonodajnem postopku spremenita člen 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB).
  Zato
  je
  Sodišče
  zaključilo, da „naj bi bila naloga ECB – če bi menila, da je priznanje pristojnosti za sprejemanje predpisov glede infrastruktur v zvezi s kliringom transakcij z vrednostnimi papirji potrebno za nemoteno delovanje naloge iz člena 127(2), četrta alinea, PDEU – da od zakonodajalca Unije zahteva spremembo člena 22 Statuta, tako da se doda izrecna navedba klirinškega sistema vrednostnih papirjev“.

Sprememba 3

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Čeprav so klirinški sistemi vrednostnih papirjev vrsta plačilnih sistemov, je treba to vprašanje glede na sodbo Splošnega sodišča z dne 4. marca 2015 v zadevi T-496/11 natančneje pojasniti in torej izrecno določiti pristojnost zanje s spremembo člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(3a)

Čeprav so klirinški sistemi vrednostnih papirjev vrsta plačilnih sistemov, je treba to vprašanje glede na sodbo Splošnega sodišča z dne 4. marca 2015 v zadevi T-496/11 natančneje pojasniti in torej izrecno določiti pristojnost zanje s spremembo člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

Sprememba 4

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 4

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Pričakuje se, da se bo zaradi pomembnih sprememb na svetovni in evropski ravni povečalo tveganje, da bi motnje, ki prizadenejo klirinške sisteme, zlasti centralne nasprotne stranke (CNS), ogrozile nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne denarne politike ter na koncu vplivale na
  poglavitni cilj
  Eurosistema, da ohranja stabilnost cen. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(4)

Pričakuje se, da se bo zaradi pomembnih sprememb na svetovni in evropski ravni povečalo tveganje, da bi motnje, ki prizadenejo klirinške sisteme, zlasti centralne nasprotne stranke (CNS), ogrozile nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne denarne politike ter na koncu vplivale na
  poglavitni cilj
  Eurosistema, da ohranja stabilnost cen.

| (4) | Pričakuje se, da se bo zaradi pomembnih sprememb na svetovni in evropski ravni povečalo tveganje, da bi motnje, ki prizadenejo klirinške sisteme, zlasti centralne nasprotne stranke (CNS), ogrozile nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne denarne politike ter na koncu vplivale na
  finančno stabilnost, vključno s poglavitnim ciljem
  Eurosistema, da ohranja stabilnost cen. |
| --- | --- |

(4)

Pričakuje se, da se bo zaradi pomembnih sprememb na svetovni in evropski ravni povečalo tveganje, da bi motnje, ki prizadenejo klirinške sisteme, zlasti centralne nasprotne stranke (CNS), ogrozile nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne denarne politike ter na koncu vplivale na
  finančno stabilnost, vključno s poglavitnim ciljem
  Eurosistema, da ohranja stabilnost cen.

Sprememba 5

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 5

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Izstop Združenega kraljestva bo povzročil korenito spremembo načina, kako se urejajo, pregledujejo in nadzirajo nekatere sistemsko pomembne dejavnosti kliringa v eurih, s tem pa negativno vplival na sposobnost Eurosistema za spremljanje in upravljanje tveganj za nemoteno delovanje plačilnih sistemov ter na izvajanje denarne politike Eurosistema. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(5)

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Izstop Združenega kraljestva bo povzročil korenito spremembo načina, kako se urejajo, pregledujejo in nadzirajo nekatere sistemsko pomembne dejavnosti kliringa v eurih, s tem pa negativno vplival na sposobnost Eurosistema za spremljanje in upravljanje tveganj za nemoteno delovanje plačilnih sistemov ter na izvajanje denarne politike Eurosistema.

črtano

Sprememba 6

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 6

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Centralni kliring postaja vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. CNS so glede na raznoliko članstvo in vseevropskost finančnih storitev, ki jih opravljajo, ključne za celotno Unijo in zlasti za euroobmočje. To upošteva Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (8)

  , ki določa ureditev kolektivnega nadzora v obliki kolegijev, ki jih sestavljajo zadevni nacionalni organi in organi Unije, vključno z Eurosistemom v vlogi centralne banke, ki izdaja euro. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(6)

Centralni kliring postaja vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. CNS so glede na raznoliko članstvo in vseevropskost finančnih storitev, ki jih opravljajo, ključne za celotno Unijo in zlasti za euroobmočje. To upošteva Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (8)

  , ki določa ureditev kolektivnega nadzora v obliki kolegijev, ki jih sestavljajo zadevni nacionalni organi in organi Unije, vključno z Eurosistemom v vlogi centralne banke, ki izdaja euro.

| (6) | Centralni kliring postaja vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. CNS so glede na raznoliko članstvo in vseevropskost finančnih storitev, ki jih opravljajo, ključne za celotno Unijo in zlasti za euroobmočje. To upošteva Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa ureditev kolektivnega nadzora v obliki kolegijev, ki jih sestavljajo zadevni nacionalni organi in organi Unije, vključno z Eurosistemom v vlogi centralne banke, ki izdaja euro
  , valuto Evropske unije
  . |
| --- | --- |

(6)

Centralni kliring postaja vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. CNS so glede na raznoliko članstvo in vseevropskost finančnih storitev, ki jih opravljajo, ključne za celotno Unijo in zlasti za euroobmočje. To upošteva Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa ureditev kolektivnega nadzora v obliki kolegijev, ki jih sestavljajo zadevni nacionalni organi in organi Unije, vključno z Eurosistemom v vlogi centralne banke, ki izdaja euro
  , valuto Evropske unije
  .

Sprememba 7

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 7

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Za potrebe reševanja teh vprašanj je Komisija 13. junija 2017 predložila zakonodajni predlog za zagotovitev finančne stabilnosti ter varnosti in zanesljivosti CNS, ki so sistemsko pomembne za finančne trge v vsej Uniji. Da se Eurosistemu kot centralni banki, ki izdaja euro, omogoči izvajanje nalog, ki jih predvideva zakonodajni predlog, je izjemno pomembno, da ima Eurosistem ustrezna pooblastila po Pogodbi in Statutu ESCB. Zlasti bi moral Eurosistem imeti regulativna pooblastila, da sprejme zavezujoče ocene in zahteva korektivne ukrepe, v tesnem sodelovanju z drugimi organi Unije. Poleg tega bi morala imeti ECB, kadar je to potrebno za zaščito stabilnosti eura, regulativna pooblastila, da določi dodatne zahteve za CNS, ki sodelujejo pri kliringu velikih zneskov transakcij, denominiranih v eurih. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(7)

Za potrebe reševanja teh vprašanj je Komisija 13. junija 2017 predložila zakonodajni predlog za zagotovitev finančne stabilnosti ter varnosti in zanesljivosti CNS, ki so sistemsko pomembne za finančne trge v vsej Uniji. Da se Eurosistemu kot centralni banki, ki izdaja euro, omogoči izvajanje nalog, ki jih predvideva zakonodajni predlog, je izjemno pomembno, da ima Eurosistem ustrezna pooblastila po Pogodbi in Statutu ESCB. Zlasti bi moral Eurosistem imeti regulativna pooblastila, da sprejme zavezujoče ocene in zahteva korektivne ukrepe, v tesnem sodelovanju z drugimi organi Unije. Poleg tega bi morala imeti ECB, kadar je to potrebno za zaščito stabilnosti eura, regulativna pooblastila, da določi dodatne zahteve za CNS, ki sodelujejo pri kliringu velikih zneskov transakcij, denominiranih v eurih.

| (7) | Za potrebe reševanja teh vprašanj je Komisija 13. junija 2017 predložila zakonodajni predlog za zagotovitev finančne stabilnosti ter varnosti in zanesljivosti CNS, ki so sistemsko pomembne za finančne trge v vsej Uniji. Da se Eurosistemu kot centralni banki, ki izdaja euro, omogoči izvajanje nalog, ki jih predvideva zakonodajni predlog, je izjemno pomembno, da ima Eurosistem ustrezna pooblastila po Pogodbi in Statutu ESCB. Zlasti bi moral Eurosistem imeti regulativna pooblastila, da sprejme zavezujoče ocene in zahteva korektivne ukrepe, v tesnem sodelovanju z drugimi organi Unije. Poleg tega bi morala imeti ECB, kadar je to potrebno za zaščito stabilnosti eura, regulativna pooblastila, da določi dodatne zahteve za CNS, ki sodelujejo pri kliringu velikih zneskov transakcij, denominiranih v eurih.
  Te zahteve bi morale varovati celovitost enotnega trga in zagotavljati prevlado prava Unije in sodne prakse Sodišča Evropske unije pri nadzoru CNS iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(7)

Za potrebe reševanja teh vprašanj je Komisija 13. junija 2017 predložila zakonodajni predlog za zagotovitev finančne stabilnosti ter varnosti in zanesljivosti CNS, ki so sistemsko pomembne za finančne trge v vsej Uniji. Da se Eurosistemu kot centralni banki, ki izdaja euro, omogoči izvajanje nalog, ki jih predvideva zakonodajni predlog, je izjemno pomembno, da ima Eurosistem ustrezna pooblastila po Pogodbi in Statutu ESCB. Zlasti bi moral Eurosistem imeti regulativna pooblastila, da sprejme zavezujoče ocene in zahteva korektivne ukrepe, v tesnem sodelovanju z drugimi organi Unije. Poleg tega bi morala imeti ECB, kadar je to potrebno za zaščito stabilnosti eura, regulativna pooblastila, da določi dodatne zahteve za CNS, ki sodelujejo pri kliringu velikih zneskov transakcij, denominiranih v eurih.
  Te zahteve bi morale varovati celovitost enotnega trga in zagotavljati prevlado prava Unije in sodne prakse Sodišča Evropske unije pri nadzoru CNS iz tretjih držav.

Sprememba 8

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 8

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Člen 22 Statuta ESCB je del poglavja IV, „Monetarne funkcije in poslovanje ESCB“. Naloge, ki jih dodeljuje, bi se morale v skladu s tem uporabljati samo za potrebe denarne politike. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(8)

Člen 22 Statuta ESCB je del poglavja IV, „Monetarne funkcije in poslovanje ESCB“. Naloge, ki jih dodeljuje, bi se morale v skladu s tem uporabljati samo za potrebe denarne politike.

| (8) | Člen 22 Statuta ESCB je del poglavja IV, „Monetarne funkcije in poslovanje ESCB“. Naloge, ki jih dodeljuje, bi se morale v skladu s tem uporabljati samo za potrebe denarne politike.
  Kar zadeva klirinške sisteme za finančne instrumente, bi morale biti med zahtevami, ki se lahko uporabljajo na podlagi navedenega člena, zahteve o poročanju in zahteve, da morajo klirinški sistemi pri ocenjevanju odpornosti sistema na negativne spremembe na trgu sodelovati z ECB in nacionalnimi centralnimi bankami. Ena od zahtev bi morala biti tudi odprtje nočnega depozitnega računa pri ESCB v skladu z ustreznimi merili in zahtevami ESCB glede dostopa. Vključiti bi bilo treba tudi zahteve, ki so potrebne v primerih, ko klirinški sistem za finančne instrumente predstavlja neposredno tveganje za nastanek velike škode za finančne institucije ali trge Unije ali za finančni sistem Unije ali ene od držav članic, na primer zahteve v zvezi z obvladovanjem likvidnostnega tveganja, ureditvami poravnave, kritjem, dogovori glede zavarovanja ali interoperabilnosti. Kar zadeva sistemsko pomembne klirinške sisteme za finančne instrumente iz tretjih držav, Uredba (EU) št. .../... [Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, vključenimi v izdajanje dovoljenj za centralne nasprotne stranke, in zahtevami za priznanje centralnih nasprotnih strank iz tretjih držav] zagotavlja možnost, da ECB za take sisteme predlaga dodatne zahteve. |
| --- | --- |

(8)

Člen 22 Statuta ESCB je del poglavja IV, „Monetarne funkcije in poslovanje ESCB“. Naloge, ki jih dodeljuje, bi se morale v skladu s tem uporabljati samo za potrebe denarne politike.
  Kar zadeva klirinške sisteme za finančne instrumente, bi morale biti med zahtevami, ki se lahko uporabljajo na podlagi navedenega člena, zahteve o poročanju in zahteve, da morajo klirinški sistemi pri ocenjevanju odpornosti sistema na negativne spremembe na trgu sodelovati z ECB in nacionalnimi centralnimi bankami. Ena od zahtev bi morala biti tudi odprtje nočnega depozitnega računa pri ESCB v skladu z ustreznimi merili in zahtevami ESCB glede dostopa. Vključiti bi bilo treba tudi zahteve, ki so potrebne v primerih, ko klirinški sistem za finančne instrumente predstavlja neposredno tveganje za nastanek velike škode za finančne institucije ali trge Unije ali za finančni sistem Unije ali ene od držav članic, na primer zahteve v zvezi z obvladovanjem likvidnostnega tveganja, ureditvami poravnave, kritjem, dogovori glede zavarovanja ali interoperabilnosti. Kar zadeva sistemsko pomembne klirinške sisteme za finančne instrumente iz tretjih držav, Uredba (EU) št. .../... [Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, vključenimi v izdajanje dovoljenj za centralne nasprotne stranke, in zahtevami za priznanje centralnih nasprotnih strank iz tretjih držav] zagotavlja možnost, da ECB za take sisteme predlaga dodatne zahteve.

Sprememba 9

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Nova pooblastila ECB v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente na podlagi spremenjenega člena 22 Statuta ESCB in ECB se bodo izvajala poleg pooblastil, ki jih izvajajo druge institucije, agencije in organi Unije na podlagi določb v zvezi z vzpostavitvijo ali delovanjem notranjega trga iz tretjega dela PDEU, vključno z akti, ki jih v skladu s svojimi pooblastili sprejme Komisija ali Svet. Da se zagotovi spoštovanje pristojnosti vsakega subjekta in preprečijo nasprotujoča si pravila in neskladja med odločitvami, ki jih sprejmejo različne institucije, agencije in organi Unije, bi bilo treba v tem okviru pooblastila, ki so bila podeljena na podlagi spremenjenega člena 22 Statuta ESCB in ECB, izvajati na način, ki ustrezno upošteva splošni okvir za notranji trg, ki sta ga vzpostavila sozakonodajalca, in ki je v celoti skladen s pravnimi akti Evropskega parlamenta in Sveta ter z ukrepi, sprejetimi na podlagi teh aktov. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(8a)

Nova pooblastila ECB v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente na podlagi spremenjenega člena 22 Statuta ESCB in ECB se bodo izvajala poleg pooblastil, ki jih izvajajo druge institucije, agencije in organi Unije na podlagi določb v zvezi z vzpostavitvijo ali delovanjem notranjega trga iz tretjega dela PDEU, vključno z akti, ki jih v skladu s svojimi pooblastili sprejme Komisija ali Svet. Da se zagotovi spoštovanje pristojnosti vsakega subjekta in preprečijo nasprotujoča si pravila in neskladja med odločitvami, ki jih sprejmejo različne institucije, agencije in organi Unije, bi bilo treba v tem okviru pooblastila, ki so bila podeljena na podlagi spremenjenega člena 22 Statuta ESCB in ECB, izvajati na način, ki ustrezno upošteva splošni okvir za notranji trg, ki sta ga vzpostavila sozakonodajalca, in ki je v celoti skladen s pravnimi akti Evropskega parlamenta in Sveta ter z ukrepi, sprejetimi na podlagi teh aktov.

Sprememba 10

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | ECB bi morala v zvezi z izvajanjem svojih pristojnosti in nalog v skladu s členom 22 svojega statuta zagotoviti popolno preglednost in odgovornost pred Evropskim parlamentom in Svetom. Zlasti bi morala Evropski parlament in Svet redno obveščati o vseh sprejetih odločitvah in predpisih na podlagi navedenega člena. V ta namen bi morala v svojem letnem poročilu posebno poglavje nameniti izvajanju svojih pooblastil v skladu s členom 22 svojega statuta in na svojem spletnem mestu objaviti vse odločitve, priporočila in mnenja, povezana z predpisi, sprejetimi v skladu z navedenim členom. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

(8b)

ECB bi morala v zvezi z izvajanjem svojih pristojnosti in nalog v skladu s členom 22 svojega statuta zagotoviti popolno preglednost in odgovornost pred Evropskim parlamentom in Svetom. Zlasti bi morala Evropski parlament in Svet redno obveščati o vseh sprejetih odločitvah in predpisih na podlagi navedenega člena. V ta namen bi morala v svojem letnem poročilu posebno poglavje nameniti izvajanju svojih pooblastil v skladu s členom 22 svojega statuta in na svojem spletnem mestu objaviti vse odločitve, priporočila in mnenja, povezana z predpisi, sprejetimi v skladu z navedenim členom.

Sprememba 11

Osnutek sklepa

Člen 1

Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke

Člen 22

| Osnutek Evropske centralne banke | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 22 | Člen 22 |
| Klirinški sistemi in plačilni sistemi | Klirinški sistemi in plačilni sistemi |
| ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov
  in klirinških sistemov za finančne instrumente
  znotraj Unije in
  z drugimi
  državami.‘ | ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in
  s tretjimi
  državami. |
| | ECB lahko za doseganje ciljev ESCB in za izvajanje svojih nalog sprejema predpise v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente znotraj Unije in s tretjimi državami, ob ustreznem upoštevanju pravnih aktov Evropskega parlamenta in Sveta in ukrepov, sprejetih na podlagi teh aktov, ter na način, ki je v celoti skladen s temi akti in ukrepi. |

Osnutek Evropske centralne banke

Sprememba

Člen 22

Člen 22

Klirinški sistemi in plačilni sistemi

Klirinški sistemi in plačilni sistemi

ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov
  in klirinških sistemov za finančne instrumente
  znotraj Unije in
  z drugimi
  državami.‘

ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in
  s tretjimi
  državami.

ECB lahko za doseganje ciljev ESCB in za izvajanje svojih nalog sprejema predpise v zvezi s klirinškimi sistemi za finančne instrumente znotraj Unije in s tretjimi državami, ob ustreznem upoštevanju pravnih aktov Evropskega parlamenta in Sveta in ukrepov, sprejetih na podlagi teh aktov, ter na način, ki je v celoti skladen s temi akti in ukrepi.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0219/2018).

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(8)  
  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/257 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/257

---

P8_TA(2018)0289

Obdavčitev vozil: cestne pristojbine za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila v zvezi z nekaterimi določbami o obdavčitvi vozil (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 118/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2017)0276), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2017)0276),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0196/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0196/2017),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0200/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0200/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Uporaba davkov na vozila je strošek, ki ga mora industrija zdaj kriti v vsakem primeru, tudi če bi države članice zaračunavale cestnine. Zato lahko davki na vozila ovirajo uvedbo cestnin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Uporaba davkov na vozila je strošek, ki ga mora industrija zdaj kriti v vsakem primeru, tudi če bi države članice zaračunavale cestnine. Zato lahko davki na vozila ovirajo uvedbo cestnin.

| (4) | Uporaba davkov na vozila je strošek, ki ga mora industrija
  , zlasti MSP,
  zdaj kriti v vsakem primeru, tudi če bi države članice zaračunavale cestnine. Zato lahko davki na vozila ovirajo uvedbo cestnin. |
| --- | --- |

(4)

Uporaba davkov na vozila je strošek, ki ga mora industrija
  , zlasti MSP,
  zdaj kriti v vsakem primeru, tudi če bi države članice zaračunavale cestnine. Zato lahko davki na vozila ovirajo uvedbo cestnin.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Državam članicam
  bi bilo zato
  treba omogočiti več manevrskega prostora za znižanje davkov na vozila, in sicer z znižanjem najnižjih stopenj, ki so določene v Direktivi 1999/62/ES
  . Da se zmanjšanja tveganje izkrivljanja konkurence med prevozniki s sedeži v različnih državah članicah, bi moralo biti tako zniževanje postopno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Državam članicam
  bi bilo zato
  treba omogočiti več manevrskega prostora za znižanje davkov na vozila, in sicer z znižanjem najnižjih stopenj, ki so določene v Direktivi 1999/62/ES
  . Da se zmanjšanja tveganje izkrivljanja konkurence med prevozniki s sedeži v različnih državah članicah, bi moralo biti tako zniževanje postopno.

| (5) | Ob upoštevanju cestninjenja glede na prevoženo razdaljo in za zmanjšanje možnosti za izkrivljanje konkurence med prevozniki s sedežem v različnih državah članicah ter upravno breme, bi bilo treba
  državam članicam omogočiti več manevrskega prostora za znižanje davkov na vozila, in sicer z znižanjem najnižjih stopenj, ki so določene v Direktivi 1999/62/ES. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju cestninjenja glede na prevoženo razdaljo in za zmanjšanje možnosti za izkrivljanje konkurence med prevozniki s sedežem v različnih državah članicah ter upravno breme, bi bilo treba
  državam članicam omogočiti več manevrskega prostora za znižanje davkov na vozila, in sicer z znižanjem najnižjih stopenj, ki so določene v Direktivi 1999/62/ES.

Spremembi 3 in 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Države članice bi bilo treba spodbujati k odpravi nasprotujočih si davčnih spodbud, s katerimi odvračajo od nizkoemisijske mobilnosti ter subvencionirajo uporabo neučinkovitih in onesnažujočih vozil, kot so dizelska službena vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Države članice bi bilo treba spodbujati k odpravi nasprotujočih si davčnih spodbud, s katerimi odvračajo od nizkoemisijske mobilnosti ter subvencionirajo uporabo neučinkovitih in onesnažujočih vozil, kot so dizelska službena vozila.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Da se državam članicam omogoči večja diskrecijska pravica glede znižanja stopnje obdavčenja vozil, da se podpre uvedba cestnin glede na prevoženo razdaljo in preprečijo morebitna upravna bremena, bi bilo treba najnižje stopnje obdavčitve znižati v enem koraku s 1. januarjem 2024, saj bi tako državam članicam omogočili kar največjo prožnost pri odločanju o stopnji in hitrosti zniževanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Da se državam članicam omogoči večja diskrecijska pravica glede znižanja stopnje obdavčenja vozil, da se podpre uvedba cestnin glede na prevoženo razdaljo in preprečijo morebitna upravna bremena, bi bilo treba najnižje stopnje obdavčitve znižati v enem koraku s 1. januarjem 2024, saj bi tako državam članicam omogočili kar največjo prožnost pri odločanju o stopnji in hitrosti zniževanja.

Sprememba 5

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Direktiva 1999/62/ES

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | v členu 6 se doda naslednji odstavek:




  „4a.
     
  Postopno zniževanje davka na težka tovorna vozila, ki ga uvedejo države članice, se v celoti nadomesti z dodatnimi prihodki, ustvarjenimi v sistemu cestnin. Vse države članice do 1. januarja 2024 uvedejo sistem cestnin v skladu s to direktivo.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

„4a.
     
  Postopno zniževanje davka na težka tovorna vozila, ki ga uvedejo države članice, se v celoti nadomesti z dodatnimi prihodki, ustvarjenimi v sistemu cestnin. Vse države članice do 1. januarja 2024 uvedejo sistem cestnin v skladu s to direktivo.“;

Sprememba 6

Sprememba 6

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka a

Priloga I – odstavek 1 – točka a

Direktiva 1999/62/ES

Priloga I – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Tabela A: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO DO 31. DECEMBRA
  [...]“ [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive]; | Tabela A: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO DO 31. DECEMBRA
  2023 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Tabela A: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO DO 31. DECEMBRA
  [...]“ [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive];

[...]“ [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive];

Tabela A: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO DO 31. DECEMBRA
  2023

2023

Sprememba 7

Sprememba 7

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Direktiva 1999/62/ES

Priloga I – tabela B

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Tabela B: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti leto po letu začetka veljavnosti te direktive] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Tabela B: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti leto po letu začetka veljavnosti te direktive]

„Tabela B: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti leto po letu začetka veljavnosti te direktive]

črtano

črtano

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Direktiva 1999/62/ES

Priloga I – tabela C

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Tabela C: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti drugo leto po začetku veljavnosti te direktive] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Tabela C: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti drugo leto po začetku veljavnosti te direktive]

Tabela C: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti drugo leto po začetku veljavnosti te direktive]

črtano

črtano

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Direktiva 1999/62/ES

Priloga I – tabela D

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Tabela D: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti tretje leto po začetku veljavnosti te direktive] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Tabela D: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti tretje leto po začetku veljavnosti te direktive]

Tabela D: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti tretje leto po začetku veljavnosti te direktive]

črtano

črtano

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Direktiva 1999/62/ES

Priloga I – tabela E

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Tabela E: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti četrto leto po začetku veljavnosti te direktive] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Tabela E: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti četrto leto po začetku veljavnosti te direktive]

Tabela E: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA [...] [vstaviti četrto leto po začetku veljavnosti te direktive]

črtano

črtano

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Priloga I – odstavek 1 – točka b

Direktiva 1999/62/ES

Priloga I – tabela F – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Tabela F: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA
  [...] [vstaviti peto leto po začetku veljavnosti te direktive] | Tabela F: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA
  2024 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Tabela F: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA
  [...] [vstaviti peto leto po začetku veljavnosti te direktive]

[...] [vstaviti peto leto po začetku veljavnosti te direktive]

Tabela F: NAJNIŽJE STOPNJE DAVKOV, KI SE ZA TEŽKA TOVORNA VOZILA UPORABLJAJO OD 1. JANUARJA
  2024

2024

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/262

---

P8_TA(2018)0290

Predlog spremembe proračuna št. 2/2018: vključitev presežka iz proračunskega leta 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2018 za proračunsko leto 2018: vključitev presežka iz proračunskega leta 2017 (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

(2020/C 118/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), in zlasti člena 18(3) in člena 41 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), in zlasti člena 18(3) in člena 41 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki je bil dokončno sprejet dne 30. novembra 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki je bil dokončno sprejet dne 30. novembra 2017 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2018, ki ga je Komisija sprejela dne 13. aprila 2018 (COM(2018)0227), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2018, ki ga je Komisija sprejela dne 13. aprila 2018 (COM(2018)0227),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2018, ki ga je Svet sprejel 18. junija 2018 in ga 19. junija 2018 posredoval Evropskemu parlamentu (09325/2018 – C8-0277/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2018, ki ga je Svet sprejel 18. junija 2018 in ga 19. junija 2018 posredoval Evropskemu parlamentu (09325/2018 – C8-0277/2018),

| — | ob upoštevanju člena 88 in 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88 in 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0209/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0209/2018),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2018 v proračun za leto 2018 vključiti presežek iz proračunskega leta 2017, ki znaša 555,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2018 v proračun za leto 2018 vključiti presežek iz proračunskega leta 2017, ki znaša 555,5 milijona EUR;

| B. | ker ta presežek v glavnem sestavljajo pozitiven rezultat pri prihodkih v višini 338,6 milijona EUR, neporabljena sredstva za odhodke v višini 383,4 milijona EUR in presežek zaradi tečajnih razlik v višini 166,4 milijona EUR; |
| --- | --- |

B.

ker ta presežek v glavnem sestavljajo pozitiven rezultat pri prihodkih v višini 338,6 milijona EUR, neporabljena sredstva za odhodke v višini 383,4 milijona EUR in presežek zaradi tečajnih razlik v višini 166,4 milijona EUR;

| C. | ker na strani prihodkov največja razlika izhaja iz rezultata pri zamudnih obrestih in globah, ki je bil višji od pričakovanj (342,6 milijona EUR); |
| --- | --- |

C.

ker na strani prihodkov največja razlika izhaja iz rezultata pri zamudnih obrestih in globah, ki je bil višji od pričakovanj (342,6 milijona EUR);

| D. | ker je na strani odhodkov nezadostno izvrševanje plačil s strani Komisije znašalo 201,5 milijona EUR za leto 2017 (od tega 99,3 milijona EUR za rezervo za nujno pomoč) in 53,5 milijona EUR v prenosih iz leta 2016, nezadostno izvrševanje s strani drugih institucij pa 82,6 milijona EUR za leto 2017 ter 45,7 milijona EUR v prenosih iz leta 2016; |
| --- | --- |

D.

ker je na strani odhodkov nezadostno izvrševanje plačil s strani Komisije znašalo 201,5 milijona EUR za leto 2017 (od tega 99,3 milijona EUR za rezervo za nujno pomoč) in 53,5 milijona EUR v prenosih iz leta 2016, nezadostno izvrševanje s strani drugih institucij pa 82,6 milijona EUR za leto 2017 ter 45,7 milijona EUR v prenosih iz leta 2016;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2018, kot ga je predložila Komisija in je namenjen zgolj vključitvi presežka iz leta 2017 v višini 555,5 milijona EUR v proračun v skladu s členom 18 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, in s stališčem Sveta o tem predlogu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da je bilo majhno nezadostno izvrševanje plačil ob koncu leta 2017 mogoče zgolj zaradi sprejetja spremembe proračuna 6/2017, s katero so se odobritve plačil zmanjšale za 7 719,7 milijona EUR zaradi velikih zamud pri izvrševanju, zlasti v podrazdelku 1b „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“; želi spomniti tudi, da so se vse spremembe proračuna v letu 2017, tudi tiste, ki so znatno povečale odobritve za prevzem obveznosti (npr. 1 166,8 milijona EUR v okviru Solidarnostnega sklada EU za Italijo, 500 milijonov EUR za pobudo za zaposlovanje mladih, 275 milijonov EUR za Evropski sklad za trajnostni razvoj), v celoti financirale s prerazporeditvami neporabljenih odobritev plačil; obžaluje, da se bodo zamude pri izvrševanju in netočne napovedi držav članic, kot kaže, nadaljevale tudi v letu 2018; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je ponovno seznanjen z razmeroma visoko ravnjo glob za kršitev pravil konkurence v letu 2017, ki so skupaj znašale 3 273 milijonov EUR; meni, da bi bilo treba omogočiti ponovno uporabo vseh prihodkov, ki izhajajo iz kazni ali so povezani z zamudami pri plačilih v proračunu Unije, poleg morebitnih presežkov zaradi nezadostnega izvrševanja, ne da bi se zmanjšali prispevki na podlagi BND; želi spomniti na svoj predlog, naj se v proračunu Unije uvede posebna rezerva, ki bi se postopoma polnila z vsemi vrstami nepredvidenih drugih prihodkov in se bo lahko ustrezno prenesla, da bi zagotovili dodatne možnosti porabe, ko se bo pojavila potreba; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poleg tega meni, glede na to, da se je treba nujno in hitro odzvati na migracijske izzive in ob upoštevanju zamud pri podaljšanju veljavnosti instrumenta za begunce v Turčiji, da bi lahko presežek iz leta 2017, ki znaša 555,5 milijona EUR, bil odlična rešitev za financiranje prispevka Unije v ta instrument v letu 2018, saj tako ne bi prekomerno obremenili splošnega proračuna Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2018; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 2/2018 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 57, 28.2.2018.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/264 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/264

---

P8_TA(2018)0291

Predlog spremembe proračuna št. 3/2018: nadaljevanje instrumenta za begunce v Turčiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2018 za proračunsko leto 2018, oddelek III – Komisija: nadaljevanje instrumenta za begunce v Turčiji (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

(2020/C 118/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in zlasti člena 18(3) in člena 41 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in zlasti člena 18(3) in člena 41 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki je bil dokončno sprejet dne 30. novembra 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki je bil dokončno sprejet dne 30. novembra 2017 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2018, ki ga je Komisija sprejela dne 23. maja 2018 (COM(2018)0310), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2018, ki ga je Komisija sprejela dne 23. maja 2018 (COM(2018)0310),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 3/2018, ki ga je Svet sprejel 22. junija 2018 in ga 25. junija 2018 posredoval Evropskemu parlamentu (09713/2018 – C8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 3/2018, ki ga je Svet sprejel 22. junija 2018 in ga 25. junija 2018 posredoval Evropskemu parlamentu (09713/2018 – C8-0302/2018),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 88 in 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88 in 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0246/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0246/2018),

| A. | ker je Komisija 14. marca 2018 spremenila svoj sklep o instrumentu za begunce v Turčiji, da bi v skladu z izjavo EU in Turčije z dne 18. marca 2016 za ta instrument dodelila drugi obrok v višini 3 milijard EUR; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija 14. marca 2018 spremenila svoj sklep o instrumentu za begunce v Turčiji, da bi v skladu z izjavo EU in Turčije z dne 18. marca 2016 za ta instrument dodelila drugi obrok v višini 3 milijard EUR;

| B. | ker predlog spremembe proračuna št. 3/2018 predvideva povečanje proračuna Unije za leto 2018 za 500 milijonov EUR v obveznostih, kar bo prispevek Unije za leto 2018 k drugemu obroku, poleg 50 milijonov EUR iz obstoječega proračuna za humanitarno pomoč za leto 2018; |
| --- | --- |

B.

ker predlog spremembe proračuna št. 3/2018 predvideva povečanje proračuna Unije za leto 2018 za 500 milijonov EUR v obveznostih, kar bo prispevek Unije za leto 2018 k drugemu obroku, poleg 50 milijonov EUR iz obstoječega proračuna za humanitarno pomoč za leto 2018;

| C. | ker Komisija predlaga, da se uporabi skupna razlika do zgornje meje za obveznosti v skladu s členom 14 uredbe o večletnem finančnem okviru za financiranje 243,8 milijona EUR, saj neporabljena razlika do zgornje meje v razdelku 4, iz katerega naj bi se financiralo 256,2 milijona EUR, ne zadostuje; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija predlaga, da se uporabi skupna razlika do zgornje meje za obveznosti v skladu s členom 14 uredbe o večletnem finančnem okviru za financiranje 243,8 milijona EUR, saj neporabljena razlika do zgornje meje v razdelku 4, iz katerega naj bi se financiralo 256,2 milijona EUR, ne zadostuje;

| D. | ker je Komisija v predlogu proračuna za leto 2019 predvidela dodatnih 1,45 milijarde EUR kot prispevek iz proračuna Unije za instrument za begunce v Turčiji; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v predlogu proračuna za leto 2019 predvidela dodatnih 1,45 milijarde EUR kot prispevek iz proračuna Unije za instrument za begunce v Turčiji;

| E. | ker je Parlament večkrat podprl podaljšanje instrumenta za begunce v Turčiji, ob tem pa poudaril, da mora biti kot ena od vej proračunskega organa tesno vključen v proces odločanja o nadaljevanju tega instrumenta, med drugim zato, da ne bi bilo treba ponavljati postopka za njegovo ustanovitev; ker se Parlament in Svet še nista pogajala o financiranju drugega obroka za ta instrument; ker bi bilo priporočljivo, da bi razprava o financiranju drugega obroka potekala med spravnim postopkom o proračunu Unije za leto 2018; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament večkrat podprl podaljšanje instrumenta za begunce v Turčiji, ob tem pa poudaril, da mora biti kot ena od vej proračunskega organa tesno vključen v proces odločanja o nadaljevanju tega instrumenta, med drugim zato, da ne bi bilo treba ponavljati postopka za njegovo ustanovitev; ker se Parlament in Svet še nista pogajala o financiranju drugega obroka za ta instrument; ker bi bilo priporočljivo, da bi razprava o financiranju drugega obroka potekala med spravnim postopkom o proračunu Unije za leto 2018;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 3/2018, kot ga je predložila Komisija in ki je namenjen zgolj financiranju prispevka za instrument za begunce v Turčiji v višini 500 milijonov EUR v obveznostih iz proračuna Unije za leto 2018, in s stališčem Sveta o tem predlogu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | globoko obžaluje, da Parlament, ki kot proračunski organ odloča o financiranju instrumenta za begunce Turčiji iz proračuna Unije, ni bil vključen v postopek sprejemanja sklepa o ustanovitvi in podaljšanju tega instrumenta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da Komisija finančnih sredstev za ta instrument v letu 2018 ni vključila že v predlog proračuna za leto 2018 v eni od faz proračunskega postopka za leto 2018; meni, da bi bila to priložnost, da bi obe veji proračunskega organa razpravljali o financiranju celotnega drugega obroka tega instrumenta, saj se stališči Parlamenta in Sveta razlikujeta glede višine prispevka iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da Komisija strožje spremlja uporabo instrumenta za begunce v Turčiji ter redno podrobno poroča proračunskemu organu o splošni združljivosti ukrepov, ki se financirajo z ustrezno pravno podlago, zlasti pa o vrsti ukrepov iz člena 3(2) Sklepa Komisije o vzpostavitvi instrumenta za begunce v Turčiji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je namen predloga spremembe proračuna št. 3/2018 predvsem ta, da se zagotovi nemoteno šolanje begunskih otrok v Turčiji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da ta sklep ne posega v stališče Parlamenta o preostanku finančnih sredstev za drugi obrok za instrument za begunce v Turčiji; poudarja, da se Parlament ne glede na razpravo o podaljšanju tega instrumenta v Svetu ne namerava odreči svojim pravicam v proračunskem postopku za leto 2019; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 3/2018 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 57, 28.2.2018.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

---

Četrtek, 5. julij 2018

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/266 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/266

---

P8_TA(2018)0306

Začetek avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Hrvaškem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Hrvaškem (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

(Posvetovanje)

(2020/C 118/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (06986/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (06986/2018),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0164/2018),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0225/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0225/2018),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/267 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/267

---

P8_TA(2018)0307

Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399 in (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0731),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), točk (b) in (d) člena 77(2) ter točke (a) člena 87(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), točk (b) in (d) člena 77(2) ter točke (a) člena 87(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0466/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2017 (1),

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 14. septembra 2017, s katerim je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pooblastila, da zadevni predlog Komisije razdeli in na njegovi podlagi pripravi dve ločeni zakonodajni poročili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 14. septembra 2017, s katerim je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pooblastila, da zadevni predlog Komisije razdeli in na njegovi podlagi pripravi dve ločeni zakonodajni poročili,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun (A8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun (A8-0322/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 246, 28.7.2017, str. 28.

---

P8_TC1-COD(2016)0357A

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1240.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Stroški delovanja in vzdrževanja informacijskega sistema ETIAS, centralne enote ETIAS in nacionalnih enot ETIAS se bodo v celoti krili iz prihodka, ustvarjenega s pristojbinami. Pristojbino bi bilo zato treba po potrebi prilagoditi glede na stroške. Sem spadajo tako stroški, ki jih imajo države članice EU, kot tudi stroški, ki jih imajo pridružene schengenske države, v skladu z določbami uredbe o sistemu ETIAS. Stroški, ki nastanejo z razvojem informacijskega sistema ETIAS, vključevanjem obstoječih nacionalnih mejnih infrastruktur in povezovanjem z nacionalnimi enotnimi vmesniki ter gostovanjem nacionalnih enotnih vmesnikov, vzpostavitvijo centralne enote ETIAS in nacionalnih enot ETIAS, vključno s stroški, ki jih imajo države članice EU in pridružene schengenske države, bremenijo Sklad za notranjo varnost (meje in vizumi) oziroma njegove naslednike.

Zato se ti stroški ne bi smeli upoštevati pri izračunu prispevka pridruženih schengenskih držav za sistem ETIAS v skladu z zadevnim pridružitvenim sporazumom in z ustreznimi posebnimi ureditvami za sodelovanje pridruženih schengenskih držav v agencijah. To bi bilo treba upoštevati zlasti v okviru pogajanj o naslednikih Sklada za notranjo varnost (meje in vizumi) in posebnih dogovorov za sodelovanje pridruženih schengenskih držav v njem.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj po sprejetju te uredbe nemudoma predstavi predlog o posebnih dogovorih iz člena 95 te uredbe.

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/269

---

P8_TA(2018)0308

Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS): naloge Europola ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 za namene vzpostavitve evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0731),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in točke (a) člena 88(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in točke (a) člena 88(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0466/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 14. septembra 2017, s katerim je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pooblastila, da zadevni predlog Komisije razdeli in na njegovi podlagi pripravi dve ločeni zakonodajni poročili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 14. septembra 2017, s katerim je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pooblastila, da zadevni predlog Komisije razdeli in na njegovi podlagi pripravi dve ločeni zakonodajni poročili,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. aprila 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0323/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0323/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0357B

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 za namene vzpostavitve Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1241.)

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/270

---

P8_TA(2018)0309

Finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2016)0605),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42, 43(2), 46(d), 149, 153(2)(a), 164, 168(4)(b), 172, 175, 177, 178, 189(2), 212(2), 322(1) in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0372/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42, 43(2), 46(d), 149, 153(2)(a), 164, 168(4)(b), 172, 175, 177, 178, 189(2), 212(2), 322(1) in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0372/2016),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 1/2017 z dne 26. januarja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 1/2017 z dne 26. januarja 2017 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. aprila 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. aprila 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za ribištvo in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za ribištvo in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0211/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 91, 23.3.2017, str. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0282A

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046.)

---

PRILOGA I K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava v zvezi s členom 38 Objava informacij o prejemnikih in drugih informacij:

„Komisija bo prek omrežij z državami članicami podpirala izmenjavo dobrih praks glede objave informacij o prejemnikih sredstev Unije, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja. Komisija bo ustrezno upoštevala izkušnje, pridobljene pri pripravi naslednjega večletnega finančnega okvira.“

Izjava v zvezi s členom 266 Posebne določbe o projektih gradnje
  :

Izjava v zvezi s členom 266 Posebne določbe o projektih gradnje

„Komisija in ESZD bosta Evropski parlament in Svet v okviru delovnega dokumenta iz člena 266 obvestila o vseh prodajah in nakupih zgradb, vključno s tistimi, ki so pod pragom, določenim v navedenem členu.“

---

PRILOGA II K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava o postopku razrešnice / datumu sprejetja končnih zaključnih računov EU

„Evropski parlament, Svet in Komisija v sodelovanju z Evropskim računskim sodiščem določijo pragmatični časovni razpored za postopek razrešnice.

V zvezi s tem Komisija potrjuje, da si bo prizadevala za sprejetje konsolidiranih letnih zaključnih računov za proračunsko leto 2017 do 30. junija 2018, vendar pod pogojem, da ji Evropsko računsko sodišče do 15. maja 2018 pošlje vse ugotovitve o zanesljivosti teh zaključnih računov EU in vseh konsolidiranih računov subjektov, do 15. junija 2018 pa osnutek svojega letnega poročila.

Komisija tudi potrjuje, da si bo prizadevala svoje odgovore na letno poročilo Evropskega računskega sodišča za proračunsko leto 2017 predložiti do 15. avgusta 2018, če bo Evropsko računsko sodišče svoje pripombe k osnutku Komisiji poslalo do 1. junija 2018.“

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/274

---

P8_TA(2018)0310

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 118/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0352),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 74, člena 77(2)(a) in (b), člena 78(2)(e), člena 79(2)(c), člena 82(1)(d), člena 85(1), člena 87(2)(a) in člena 88(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0216/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 74, člena 77(2)(a) in (b), člena 78(2)(e), člena 79(2)(c), člena 82(1)(d), člena 85(1), člena 87(2)(a) in člena 88(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0216/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A8-0404/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A8-0404/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0145

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1726.)

---

| 8.4.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 118/275 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 118/275

---

P8_TA(2018)0311

Proračun 2019 – mandat za trialog

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2018 o mandatu za trialog o predlogu proračuna za leto 2019 (2018/2024(BUD))

(2020/C 118/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 23. maja 2018 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 23. maja 2018 (COM(2018)0600),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in njene poznejše spremembe z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2017/1123 z dne 20. junija 2017 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in njene poznejše spremembe z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2017/1123 z dne 20. junija 2017 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2018 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2019, oddelek III – Komisija (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2018 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2019, oddelek III – Komisija (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. februarja 2018 o proračunskih smernicah za leto 2019 (06315/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. februarja 2018 o proračunskih smernicah za leto 2019 (06315/2018),

| — | ob upoštevanju člena 86a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 86a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0247/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0247/2018),

Predlog proračuna za leto 2019 – krepitev solidarnosti in priprave na trajnostno prihodnost

| 1. | opozarja, da je Parlament v resoluciji z dne 15. marca 2018 med prednostne naloge proračuna EU za leto 2019 uvrstil trajnostno rast, inovacije, konkurenčnost, varnost, boj proti podnebnim spremembam, prehod na energijo iz obnovljivih virov in migracije, poleg tega pa je pozval, naj se posebna pozornost nameni mladim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja da mora biti Unija vodilna pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov z njihovim vključevanjem v vsa področja politike Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da bodo pogajanja o proračunu EU za leto 2019, zadnjem v sedanjem parlamentarnem obdobju, potekala sočasno s pogajanji o naslednjem večletnem finančnem okviru in reformi virov lastnih sredstev EU; opozarja tudi, da se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo prispevalo k in sodelovalo pri izvajanju proračunov Unije za leti 2019 in 2020, kakor da bi po marcu 2019 ostalo v Uniji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja predlog Komisije in meni, da v širšem smislu ustreza prednostnim nalogam Parlamenta; namerava še naprej krepiti ključne programe in zagotavljati ustrezno raven financiranja v skladu s prednostnimi nalogami; ugotavlja, da so se sredstva za prevzem obveznosti povečala, odstotek BND pa se je v primerjavi z letom 2018 znižal tako za sredstva za prevzem obveznosti (1 % v primerjavi z 1,02 %) kot za plačila (0,9 % v primerjavi z 0,92 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja predlagano povečanje sredstev za program Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope, Erasmus+ ter programe, ki prispevajo k povečevanju varnosti državljanov EU; hkrati pa poudarja, da je treba še okrepiti podporo za mala in srednja podjetja, ki so osrednjega pomena pri omogočanju gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest, poleg tega pa je treba nameniti ustrezna sredstva za digitalizacijo industrije EU ter spodbujanje digitalnih znanj in spretnosti ter digitalnega podjetništva, pa tudi za programe, ki podpirajo mlade, zlasti pa ErasmusPro; opozarja, da je prepričan, da je treba proračun programa Erasmus+ za leto 2019 vsaj podvojiti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja začetek izvajanja Discover EU, porazdelitev 15 000 vozovnic Interrail za Evropejce, ki so dopolnili 18 let, v letu 2018 in predlog Komisije v višini 700 milijonov EUR za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, ki se dobro vključuje med ambicije EU za spodbujanje učne mobilnosti, aktivnega državljanstva, socialne vključenosti in solidarnosti med vsemi mladimi; obžaluje, da Komisija ni predlagala proračunskih sredstev za leti 2019 in 2020; je odločen, da bo v letih 2019 in 2020 nadaljeval pripravljalni ukrep; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen s predhodno oceno Komisije o nadaljevanju pripravljalnega ukrepa Jamstvo za otroke; poudarja navedbo iz ocene o morebitnem obsežnem izvajanju v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS); predlaga, da se izkoristi možnost tretje izvedbene faze za pripravo na to obsežnejše izvajanje v okviru ESS+; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da je proračun programa EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) v primerjavi s proračunom 2018 le 2,3 % višji (362,2 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti) in da so predlagana sredstva za plačila nižja za 0,6 %; opozarja, da je to uspešen program, pri katerem je delež prosilcev veliko večji kot delež prejemnikov financiranja; poudarja, da so mala in srednja podjetja pomembno gonilo zaposlovanja, gospodarske rasti in konkurenčnosti v EU, da so hrbtenica evropskega gospodarstva ter lahko ustvarjajo rast in delovna mesta; poziva, naj se to kot pomembna prioriteta odraža v zadostnem financiranju programov za mala in srednja podjetja in da se glede na uspeh programa COSME dodatno povečajo sredstva za ta program; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi pohvaliti vlogo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) pri zmanjševanju naložbene vrzeli v EU; v okviru optimalnega regionalnega in sektorskega ravnotežja poziva k okrepitvi socialne razsežnosti uporabe sklada EFSI, vključno z inovacijami na področju zdravstva in medicine, socialne infrastrukture, varstva okolja, trajnostnega prometa, energije iz obnovljivih virov in infrastrukture za shranjevanje energije; ponavlja svoje dolgoletno stališče, da je treba vse nove pobude v sklopu večletnega finančnega okvira financirati s svežimi sredstvi in ne v škodo obstoječih programov; ponavlja tudi, da je zavezan okrepitvi programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope, da bi čim bolje nadomestili sredstva, ki so bila v proračunu 2019 za ta programa zmanjšana zaradi financiranja podaljšanja sklada EFSI; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen s predanostjo obnovljenemu obrambnemu programu EU, zlasti s sporazumom o evropskem programu za razvoj obrambne industrije, pri katerem gre za prvo fazo Evropskega obrambnega sklada; meni, da se bo s to skupno predanostjo prispevalo k uresničevanju ekonomije obsega in boljšemu usklajevanju med državami članicami in podjetji, s tem pa bo EU lahko ohranila svojo strateško samostojnost in dejansko prevzela vlogo svetovne akterke; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da je Komisija predlagala, da se v skladu s finančnim načrtom za 233 milijonov EUR povečajo sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih; ponovno zatrjuje, da se Parlament ni strinjal z morebitnim pomikom dodatnih sredstev za obdobje 2018–2020, dodeljenih na podlagi vmesne revizije večletnega finančnega okvira, na začetek obdobja; vztraja, da ima proračunski organ še vedno vsa pooblastila v zvezi z določanjem ravni financiranja za vse programe, tudi tiste, ki so bili predmet vmesne revizije večletnega finančnega okvira; poudarja, kako pomembno je iskreno sodelovanje med institucijami, in poziva vse zadevne akterje, naj ohranijo zaupanje skozi celoten proračunski postopek za leto 2019; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ostaja zavezan boju proti brezposelnosti, predvsem med mladimi; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba dodatno povečati sredstva, namenjena pobudi za zaposlovanje mladih, kar bi odražalo dejstvo, da bi bilo treba za uresničitev stebra socialnih pravic povečati financiranje EU, čeprav bi spremembe financiranja te pobude vključevale kompleksno reprogramiranje pobude za zaposlovanje mladih in programov Evropskega socialnega sklada; se zaveda, da se brezposelnost mladih v EU ne rešuje ustrezno, saj še vedno presega raven iz leta 2007; poziva Komisijo, naj zagotovi, da države članice svojih politik in sredstev za boj proti brezposelnosti mladih ne bodo nadomestile s sredstvi iz pobude za zaposlovanje mladih, temveč jih bodo uporabljale kot dopolnilo; poudarja, da sta tako poklicno usposabljanje kot vajeništvo učinkovita načina za boj proti brezposelnosti mladih; poudarja, da mobilnost prek programa ErasmusPro zelo spodbuja določanje meril za izvajanje primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bodo programi kohezijske politike leta 2019 predvidoma delovali s polno paro, in zagotavlja, da si Parlament prizadeva zagotoviti ustrezna sredstva zanje; pozdravlja, da so sedaj imenovani skoraj vsi organi za upravljanje programov v obdobju 2014–2020; poudarja, da gre nesprejemljivo zamudo pri izvajanju operativnih programov pripisati predvsem poznemu imenovanju teh organov; poziva države članice, naj poskrbijo za hitrejše izvajanje programov, da bodo nadoknadile zamudo, pri tem pa naj poiščejo tudi pomoč Komisije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen s poročili o delovanju regionalne in kohezijske politike v Uniji in gospodarskih izzivih, s katerimi se spopadajo regije, ki zaostajajo v razvoju, v katerih je bilo večkrat opozorjeno na pomanjkljivosti pri učinkovitosti in rezultatih; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je seznanjen s tem, da bi bilo mogoče s predlogom Komisije izpolniti cilj, da se leta 2019 podnebnim ukrepom nameni 20 % proračuna; obžaluje pa, da Komisija ni upoštevala zahteve Parlamenta v zvezi z nadomestitvijo manjših sredstev v prvih letih večletnega finančnega okvira; meni, da je ta predlog nezadosten, saj bi bilo le 19,3 % proračuna EU za obdobje 2014–2020 namenjenega za podnebne ukrepe, zaradi česar EU ne bi mogla uresničiti svojega cilja, da bo v tem obdobju za ta namen porabila vsaj 20 % proračuna, pa tudi ne, če bi leta 2020 za varstvo podnebja ponovno dodelila le 20 % proračuna; obžaluje, da Komisija ni mogla pripraviti predlogov proračuna, ki bi upoštevali zaveze in cilje, ki si jih je Unija v okviru sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 zadala v zvezi s tem; meni, da bi bilo treba storiti več ter oblikovati akcijski načrt v okviru programov z ogromnim potencialom, kot so Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope, Evropski socialni sklad, Evropski kmetijski jamstveni sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo ali finančni instrument za okolje, saj ti programi omogočajo zlasti naložbe v energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov; želi spomniti na utemeljeno kritiko Računskega sodišča na račun metodologije, ki jo uporablja Komisija, in poziva k čimprejšnjim izboljšavam v zvezi s tem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo izboljšala metodologijo za spremljanje odhodkov za biotsko raznovrstnost; hkrati pa se ne strinja s predlaganim zmanjšanjem celotnega prispevka za varstvo biotske raznovrstnosti na 8,2 %, saj je to v nasprotju s ciljem, da se do leta 2020 izgubljanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih funkcij ustavi in da se ta trend obrne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | verjame, da bosta zagotavljanje varnosti državljanov Unije in spopadanje z izzivi v zvezi z migracijami in begunci tudi leta 2019 dve od najpomembnejših prednostnih nalog Unije; meni, da je bistvenega pomena, da se poraba na teh področjih ohrani na ravni, ki je primerna za odziv na potrebe, ki so zaradi migracijske in begunske krize nastale na afriški celini, zlasti v Sahelu, ter v državah Levanta in Sredozemskem morju; meni, da je treba v proračunu EU upoštevati, da morajo biti države članice za upravljanje migracijskega toka med seboj solidarne, zlasti ko bo sprejeta revizija dublinske uredbe; ugotavlja, da predlog proračuna za leto 2019 vključuje vpliv predloga Komisije na proračun; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da se pričakuje, da bo več pomembnih zakonodajnih pobud, o katerih potekajo pogajanja ali so v zgodnji fazi izvajanja, na primer revizija dublinske uredbe, vzpostavitev sistema vstopa/izstopa ter evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, nadgradnja schengenskega informacijskega sistema ter pobuda za medoperabilnost informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij, pomembno vplivalo na proračun 2019, in poudarja, kako pomembno je ustrezno financiranje, ki bi odražalo cilje Unije na teh področjih; spodbuja Komisijo, naj sodeluje v odprtem in proaktivnem dialogu o teh pobudah s proračunskim organom, da bo lahko po potrebi prilagodil dodeljena sredstva, ne da bi med letnim proračunskim postopkom predvidevali izid potekajočega zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje predlog Komisije o financiranju drugega obroka za instrument za begunce v Turčiji in poznejši sporazum, ki je bil dosežen med državami članicami in Svetom 29. junija 2018; podpira nadaljnje izvajanje instrumenta za begunce v Turčiji, a hkrati vztraja, da bi bilo treba – kot je 14. marca 2018 predlagala tudi Komisija – iz proračuna EU k financiranju tega instrumenta prispevati največ 1 milijardo EUR, države članice pa z dvostranskimi prispevki 2 milijardi EUR, s čimer bi prek posebnih instrumentov v sklopu večletnega finančnega okvira ohranili zadostno rezervo za nepredvidene dogodke v zadnjih dveh letih sedanjega večletnega finančnega okvira ter za financiranje drugih prednostnih nalog; prav tako vztraja, da gre pri instrumentu za begunce v Turčiji za novo pobudo v tem večletnem finančnem okviru, zato bi jo bilo treba financirati s svežimi sredstvi; obžaluje, da kljub jasni zahtevi Parlamenta, da bi bil v celoti vključen v postopek odločanja v zvezi s podaljšanjem instrumenta za begunce v Turčiji, med drugim zato, da bi se izognili ponavljanju postopka v zvezi z njegovo vzpostavitvijo, doslej še niso potekala pogajanja med Parlamentom in Svetom o financiranju drugega obroka za ta instrument; obvešča države članice, da ima Parlament vso pravico, da prevzame svojo vlogo kot veja proračunskega organa Unije, in da namerava to tudi storiti, kot je že večkrat napovedal; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da predlog proračuna zaradi omejene prožnosti sedanjega večletnega finančnega okvira, ko gre za odzivanje na nove izzive in uresničevanje novih pobud, v razdelkih 1a, 1b, 3 in 4 večletnega finančnega okvira za leto 2019 pušča zelo majhno razliko do zgornje meje oziroma je sploh nima; namerava v sklopu izvajanja sprememb v večji meri uporabiti določbe o prožnosti, ki jih ponuja revidirani večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je še vedno zaskrbljen zaradi ponovnih zaostankov pri poravnavanju neplačanih računov ob izteku sedanjega večletnega finančnega okvira; je seznanjen z zmernim, 2,7-odstotnim povečanjem sredstev za plačila v primerjavi s proračunom za leto 2018, predvsem zaradi Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za begunce v Turčiji; je seznanjen s predlagano razliko do zgornje meje za plačila v znesku 19,3 milijarde EUR; poziva Komisijo, naj razvoj plačil tudi v prihodnje pozorno spremlja, da bo lahko proračunski organ sprejel potrebne ukrepe, s katerimi bi pravočasno preprečil neobičajne zaostanke; je prepričan, da je verodostojnost EU povezana tudi z njeno zmožnostjo zagotavljanja ustrezne ravni sredstev za plačila v proračunu EU, s katerimi bo mogoče izpolniti dane zaveze; |
| --- | --- |

21.

Podrazdelek 1a – Konkurenčnost za rast in delovna mesta

| 22. | ugotavlja, da so se v predlogu Komisije za leto 2019 obveznosti v podrazdelku 1a v primerjavi z letom 2018 povečale za 3,9 %, in sicer na 22 860 milijonov EUR; ugotavlja, da je precejšen del teh dodatnih sredstev namenjen programu Obzorje 2020, Instrumentu za povezovanje Evrope, velikim infrastrukturnim projektom in programu Erasmus+, saj so se njihova sredstva za prevzem obveznosti povečala za 8,5 %, 36,4 %, 7,8 % oziroma 10,4 %; poudarja pa, da so ta povečanja povečini v skladu s finančnim načrtom, zato ne pomenijo dodatnega povečanja sredstev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi spomniti, da so programi za raziskave in inovacije, kot je Obzorje 2020, bistveni za ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost v Evropi; poziva Komisijo, naj to upošteva pri svojih prednostnih nalogah; poziva k ustreznemu financiranju programov za raziskave in inovacije; poudarja, da bi bilo treba na tem področju podpreti predvsem države članice, ki se soočajo z gospodarskimi in finančnimi težavami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da so se nove pobude v minulih nekaj letih, kot so EFSI (I in II), Wifi4EU in evropski program za razvoj obrambne industrije, izvajale na račun več programov iz podrazdelka 1a, na katere so močno vplivale prerazporeditve sredstev, in sicer Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope, Galileo, ITER, Copernicus in Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da Erasmus+ ostaja vodilni program za spodbujanje mobilnosti mladih na vseh stopnjah izobraževanja in poklicnega usposabljanja in za spodbujanje mladih, da sodelujejo v evropski demokraciji; opozarja, da so potrebna upravna prizadevanja za povečanje dostopnosti tega programa in da število sprejemljivih prošenj močno presega trenutni proračun; zato meni, da bi moralo biti možno s proračunom programa Erasmus+ zadostiti upravičenemu povpraševanju po tem programu, zlasti na področju vseživljenjskega izobraževanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | z zaskrbljenostjo sledi razpravam o financiranju evropske solidarnostne enote, ki potrjujejo bojazni Parlamenta, da se nove pobude sprejemajo na račun obstoječih uspešnih programov; je seznanjen, ravno tako zaskrbljeno, s precedensom, ki ga prinaša izid postopka tristranskih pogovorov, ki ne zagotavlja jasnosti glede virov financiranja pobude ter dodatna pojasnila prelaga na letni proračunski postopek; pričakuje, da bo Komisija sporazum izvajala na način, ki bo v celoti odražal razprave v tristranskih pogovorih in duh sporazuma; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja dejstvo, da sklenjeni sporazum o financiranju evropskega razvojnega programa na področju obrambne industrije predvideva precej manjše zmanjšanje sredstev za programe iz podrazdelka 1a, kot je sprva predlagala Komisija; je kljub temu zaskrbljen, da Svet, kot kaže, več poudarka namenja ohranjanju razlike do zgornje meje kot zagotavljanju zadostnih sredstev za – po lastnih besedah – prednostne naloge; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja, da je za evropski razvojni program na področju obrambne industrije za leti 2019 in 2020 dodeljenih 500 milijonov EUR; je seznanjen, da po ocenah službe EPRS premajhno sodelovanje med državnimi industrijami na tem področju EU stane 10 milijard EUR letno; meni, da je obramba očiten primer, kako bi lahko s prenosom nekaterih pristojnosti in ukrepov, ki jih zdaj izvajajo države članice, ter ustrezajočih sredstev na raven EU dosegli večjo učinkovitost; poudarja, da bi se tako pokazala evropska dodana vrednost in omogočilo zmanjšanje bremena javnih izdatkov v EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja predlog o ustanovitvi skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivo računalništvo, ki bo spodbujalo najnovejše visokozmogljivo računalništvo in podatkovne infrastrukture ter podprlo razvoj tehnologij in njihovo uporabo na najrazličnejših področjih, kar bo koristilo znanstvenikom, industriji in javnemu sektorju; |
| --- | --- |

29.

Podrazdelek 1b – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

| 30. | ugotavlja, da skupna sredstva za prevzem obveznosti v podrazdelku 1b znašajo 57 113,4 milijona EUR, kar je za 2,8 % več kot v proračunu za leto 2018; ugotavlja tudi, da je predlagani znesek 47 050,8 milijona EUR v sredstvih za plačila za 1,1 % višji kot leta 2018; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja dejstvo, da so se programi za obdobje 2014–2020 začeli izvajati s polno paro, in je prepričan, da se je treba v prihodnje izogibati neobičajnemu kopičenju neporavnanih računov; pozdravlja tudi dejstvo, da je sedaj imenovana velika večina nacionalnih organov za upravljanje; poziva Komisijo in države članice, naj razrešijo morebitna nesoglasja ter poskrbijo za nemoteno izvajanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da so se zaradi spremenjenih napovedi držav članic sredstva za plačila v podrazdelku 1b s spremembo proračuna 6/2017 zmanjšala za 5,9 milijarde EUR; iskreno upa, da so nacionalni organi in Komisija v proračunu 2019 izboljšali oceno potreb po plačilih in da bo mogoče v celoti izvršiti predlagano stopnjo sredstev za plačila; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi se utegnile razlike med hitro razvijajočimi se regijami in regijami, ki zaostajajo v razvoju, v času hitrega tehnološkega razvoja, na primer umetne inteligence, še povečati, če učinek strukturnih skladov ne bo izboljšan s pogojem učinkovitosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je seznanjen s predlogom Komisije o financiranju nadaljevanja pobude za zaposlovanje mladih in s predlagano uporabo zneska 233,3 milijona EUR iz splošne razlike do zgornje meje za obveznosti; opozarja, da bi bilo treba vsako povečanje namenskih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih pospremiti tudi z ustreznim zneskom iz Evropskega socialnega sklada; opozarja na zavezo, ki jo je v spravnem postopku v zvezi s proračunom za leto 2018 dala Komisija, da bo hitro predstavila revizijo uredbe o skupnih določbah ter vanjo vključila povečanje sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih v letu 2018; poudarja, da Komisija ni izpolnila svoje zaveze, in od nje zahteva, da podrobno pojasni razloge za zamudo pri predstavitvi revizije uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | se zavezuje, da bo hitro sprejel novo zakonodajo na področju pobude za zaposlovanje mladih in Evropskega socialnega sklada, da bi olajšal ambiciozno povečanje odobritev za pobudo v letu 2019, ne da bi se s tem ogrozili programi, ki se v državah članicah izvajajo v okviru Evropskega socialnega sklada, morebiti tudi tako, da se države članice oprostijo obveznosti, po kateri morajo za zaposlovanje mladih same nameniti enak znesek, kot je tisti, ki ga prejmejo iz Evropskega socialnega sklada, in sicer pod strogim pogojem, da predlagane spremembe držav članic ne bodo oproščale od finančnih obveznosti, ki so jih v zvezi s tem že sprejele, in da ne bodo prinašale splošnega zmanjšanja proračunskih odobritev EU, namenjenih boju proti brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

35.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

| 36. | je seznanjen s predlaganima zneskoma 59 991,1 milijona EUR v obveznostih (+1,2 % v primerjavi z letom 2018) ter 57 790,4 milijona EUR v plačilih (3 %) za razdelek 2; ugotavlja, da ocenjeni odhodki za Evropski kmetijski jamstveni sklad v letu 2019 znašajo 44 162,5 milijona EUR, kar je manj kot v proračunu za leto 2018 (za 547,9 milijona EUR); |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da je Komisija v razdelku 2 pustila razliko do zgornje meje v višini 344,9 milijona EUR; poudarja, da se bo morda treba zaradi čedalje večje nestanovitnosti kmetijskih trgov, kot na primer pri prepovedi izvoza v Rusijo, zateči k tej razliki do zgornje meje; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo razlika do zgornje meje zadoščala za obravnavo kriz, do katerih utegne priti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da se nekateri ukrepi, povezani s prepovedjo izvoza v Rusijo in vključeni v proračun za leto 2018, ne bodo podaljšali (npr. za sadje in zelenjavo, pri katerih so tržne razmere še vedno težavne), v sektorju mleka pa je še vedno opaziti težave na trgu; pričakuje, da bo Komisija oktobra pripravila dopolnilno pismo, ki bi moralo temeljiti na posodobljenih informacijah o financiranju Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, da bi preverili dejanske potrebe v kmetijskem sektorju; poudarja, da je v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada še vedno zgolj redko potrebna tržna intervencija, ti primeri pa predstavljajo sorazmerno majhen delež tega sklada (približno 5,9 %); |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je mogoče brezposelnost mladih delno zmanjšati tako, da se ustrezno podpre mlade na podeželju; obžaluje, da Komisija ni predlagala povečanja sredstev v proračunski vrstici za mlade kmetovalce; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da se izvajanje Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo pospešuje in da bi moral sklad leta 2019 začeti delovati s polno paro, potem ko je bilo njegovo izvajanje v začetku programskega obdobja precej počasno; pozdravlja povečanje sredstev za program LIFE+ (za 6 %) v skladu s finančnim načrtom; ugotavlja, da bo Evropska okoljska agencija v obdobju 2019–2020 prevzela dodatne naloge na področju okoljskega spremljanja in poročanja ter preverjanja emisij CO2 tovornih vozil; |
| --- | --- |

40.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

| 41. | ugotavlja, da se za razdelek 3 predlagajo sredstva za prevzem obveznosti v skupnem znesku 3 728,5 milijona EUR, kar je 6,7 % več kot leta 2018, in da skupni znesek sredstev za plačila znaša 3 486,4 milijona EUR, torej 17 % več kot v lanskem predlogu; poudarja pa, da ta povečanja sledijo večletnemu zniževanju ravni sredstev in da skupna sredstva za različna osrednja področja, kot so migracije, upravljanje meja ali notranja varnost, še vedno znašajo zgolj 2,3 % predlagane skupne porabe EU v letu 2019; se sprašuje, zakaj so podpori zakonitemu priseljevanju v Unijo in spodbujanju učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav ter izboljšanju poštenih in učinkovitih strategij vračanja namenjena sredstva za prevzem obveznosti v znesku 281,2 milijona EUR, kar je 14,4 % manj kot leta 2018; poziva Komisijo, naj natančneje obrazloži razloge za to zmanjšanje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da se je že četrto leto zapored v celoti izkoristila razlika do zgornje meje v razdelku 3, kar priča o tem, da proračun EU trenutno ni povsem primeren, da bi bil kos obsegu in kompleksnosti aktualnih migracijskih in varnostnih izzivov, s katerimi se spoprijema Unija; v zvezi s tem pozdravlja predlog, da se iz instrumenta prilagodljivosti uporabijo sredstva za prevzem obveznosti v višini 927,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pričakuje, da bo pritisk na migracijske in azilne sisteme nekaterih držav članic, tudi na njihovih mejah, ostal visok tudi v letu 2019, in poziva Unijo, naj bo pozorna glede morebitnih nepredvidljivih potreb na teh področjih v prihodnosti; v zvezi s tem poziva k okrepitvi sredstev za nadzor na zunanjih mejah, v zvezi s tem pa tudi, naj se agencijam EU, ki se ukvarjajo s temi vprašanji, dodelijo zadostni finančni in kadrovski viri, ter potrjuje, da se dolgoročna trajnostna rešitev skriva v obravnavi temeljnih vzrokov za migracije in begunsko krizo, skupaj s stabilizacijo v sosedstvu EU, in poudarja, da so naložbe v države izvora migrantov in beguncev osrednjega pomena pri uresničevanju tega cilja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja zahtevo Evropskega sveta z dne 28. junija 2018 za nadaljnjo krepitev agencije Frontex s povečanjem virov in okrepitvijo mandata; zahteva dodatne informacije o tem, koliko članov osebja bodo poslale države članice in koliko članov osebja bo potrebovala neposredno sama agencija; poziva Komisijo, naj v jesenskem dopolnilnem pismu ustrezno prilagodi svoj predlog proračuna; pozdravlja tudi dodatnih 45,6 milijonov EUR, ki so bili dodeljena Grčiji in Španiji, za upravljanje migracijskega toka na njunem ozemlju; poudarja, da mora učinkovito mejno kontrolo spremljati ustrezna skrb za prispele migrante; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da bo instrument, ki omogoča zagotavljanje nujne humanitarne pomoči v Uniji, marca 2019 potekel; poziva Komisijo, naj z ozirom na vztrajne humanitarne potrebe beguncev in prosilcev za azil v nekaterih državah članicah oceni, ali bi bilo ustrezno ta instrument znova aktivirati ali bi ga bilo bolje opustiti; poudarja, da je potrebna večja solidarnost do držav, v katere prihaja največ beguncev in prosilcev za azil; medtem poudarja, kako pomembno je, da je financiranje prek mehanizmov za nujno pomoč v sklopu Sklada za azil, migracije in vključevanje še naprej na voljo, zlasti za nadaljnjo pomoč Grčiji; meni, da bi bilo treba finančno podporo dodeliti tudi Italiji; zato poziva Komisijo, naj navede razloge, na podlagi katerih se je odločila, da tega ne bo predlagala; opozarja, da je Italija edina država članica, v kateri večina prebivalstva meni, da mu članstvo v Evropski uniji ni prineslo koristi; obžaluje, da so se korenito zmanjšala sredstva za prevzem obveznosti za drugi del Sklada za azil, migracije in vključevanje „Podpora zakonitemu priseljevanju v Unijo in spodbujanje učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav ter izboljšanje poštenih in učinkovitih strategij vračanja“; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da bi moral proračun EU glede na široko paleto varnostnih izzivov, ki zajemajo spreminjajoče se oblike radikalizacije, kibernetske kriminalitete, nasilja in terorizma, na katere se posamezne države članice ne zmorejo same odzvati, spodbujati sodelovanje na področju varnostnih zadev s pomočjo uveljavljenih agencij EU; v zvezi s tem dvomi, da je to okolje z visokim varnostnim tveganjem združljivo s predlaganim občutnim zmanjšanjem sredstev za prevzem obveznosti (-26,6 %) za Sklad za notranjo varnost; poudarja, da bo poraba na tem področju učinkovita šele, ko bodo odstranjene ovire, ki onemogočajo sodelovanje znotraj Evrope in ciljno izmenjavo informacij, obenem pa se bo v celoti uporablja vsa ustrezna zaščita podatkov v skladu z zakonodajo EU; obžaluje, da Komisija še vedno ni pripravila predloga, s katerim bi žrtvam terorističnih dejanj in njihovim družinam na ravni EU izkazali finančno solidarnost, in jo poziva, naj stori, kar je potrebno, da bi zagotovila hiter začetek zagotavljanja te pomoči; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je seznanjen s predlagano revizijo pravne podlage mehanizma Unije za civilno zaščito, ki bo, ko bo sprejet, pomembno vplival na proračun v zadnjih dveh letih sedanjega večletnega finančnega okvira, saj bo treba že samo iz razdelka 3 zagotoviti 256,9 milijona EUR; vztraja, da je zato povsem logično, da se ta pomembna nadgradnja osrednje politike Unije financira z novimi in dodatnimi sredstvi; svari pred uporabo prerazporeditev, ki se več kot očitno izvajajo na račun drugih dragocenih, dobro delujočih politik in programov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno poudarja, da Parlament močno podpira programe Unije na področju kulture, pravosodja, temeljnih pravic in državljanstva; pozdravlja predlagano povečanje sredstev za program Ustvarjalna Evropa; vztraja tudi, da je treba zagotoviti zadostna sredstva za program Evropa za državljane in evropsko državljansko pobudo, zlasti med pripravami na evropske volitve; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja, da Parlament podpira programe na področju pravic, enakopravnosti, državljanstva in pravosodja; poudarja, da se mora EU še naprej zavzemati za uveljavljanje pravic žensk in oseb LGBTI; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja povečanje sredstev za prevzem obveznosti za program hrane in krme, da se bo lahko Unija učinkovito spoprijela z izbruhom resnih bolezni živali in rastlin, tudi epidemije aviarne influence, ki je pred kratkim izbruhnila v več državah članicah; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi ustrezna proračunska sredstva za povečanje prepoznavnosti in učinkovitosti medijskega pokrivanja volitev v Evropski parlament v letu 2019 in zlasti za spodbujanje poznavanja t. i. „Spitzenkandidaten“, kandidatov za predsedstvo Komisije; |
| --- | --- |

51.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

| 52. | je seznanjen s predlaganim povečanjem skupnih sredstev za prevzem obveznosti v razdelku 4 v znesku 11 384,2 milijona EUR (13,1 % več kot v proračunu za leto 2018); ugotavlja, da je to povečanje vezano predvsem na financiranje drugega obroka instrumenta za begunce v Turčiji, pri čemer Komisija predlaga, da se uporabi splošna razlika do zgornje meje za obveznosti (1 116,2 milijona EUR); ugotavlja, da bi s tem predlogom zmanjkalo razlike do zgornje meje v razdelku 4; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice, naj povečajo prispevke v skrbniški sklad za Afriko, sklad Madad in Evropski sklad za trajnostni razvoj, da bi podprle stabilizacijo v kriznih regijah, zagotovile pomoč beguncem ter spodbujale socialni in gospodarski razvoj na afriški celini in v državah evropskega sosedstva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je še vedno prepričan, da izzivi, s katerimi se EU sooča na področju zunanjega delovanja, zahtevajo trajno financiranje, ki presega sedanjo velikost razdelka 4; vztraja, da bi bilo treba nove pobude financirati z novimi sredstvi in da bi bilo treba v celoti izkoristiti vse možnosti prilagodljivosti; nasprotuje pa predlaganemu financiranju podaljšanja instrumenta za begunce v Turčiji in povezanemu sporazumu, ki ga je Svet dosegel 29. junija 2018, saj bi se tako občutno omejile možnosti financiranja drugih prednostnih področij v razdelku 4 ter bistvena vloga proračuna EU pri zagotavljanju pomoči ljudem, ki jo potrebujejo, in spodbujanju temeljnih vrednot; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja povečanje sredstev za projekte, povezane z migracijami na osrednji sredozemski poti, pa tudi zmerno povečanje sredstev za vzhodno komponento evropskega instrumenta sosedstva in preusmeritev prednostnih nalog v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje na Bližnji vzhod; poziva, naj se Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA) zagotovi dovolj sredstev, da bo mogoče glede na odločitev ZDA, da ukinejo prispevek agenciji, še naprej stalno zagotavljati podporo palestinskim beguncem v regiji; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja povečanje podpore za regionalne ukrepe na Zahodnem Balkanu; vseeno meni, da bi bilo treba še okrepiti podporo za politične reforme; obžaluje, da se je povečala podpora za politične reforme v Turčiji (IPA II), in dvomi, da je povečanje usklajeno z odločitvijo proračunskega organa o tem, da se v sedanjem proračunskem letu zmanjšajo sredstva v tej vrstici; ponovno poziva, naj se sredstva, ki so v sklopu IPA II namenjena turškim oblastem, pogojujejo z izboljšavami na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države; poziva, naj se sredstva v tej vrstici – če na teh področjih ne bo dosežen napredek, pri čemer se zaveda, da je manevrski prostor omejen – pretežno preusmerijo v roke akterjev civilne družbe, da bi bilo mogoče izvesti ukrepe v podporo ciljem na področju pravne države, demokracije, človekovih pravic in svobode medijev; podpira splošni trend zmanjševanja števila političnih reform v okviru sredstev za Turčijo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opominja, da se je opazno zmanjšal znesek, ki bo v proračunu 2019 namenjen jamstvenemu skladu za zunanje delovanje, ki ga upravlja Evropska investicijska banka (EIB), ter občutno zmanjšal predvideni znesek za nepovratna sredstva v obliki makrofinančne pomoči, saj je znesek neporavnanih posojil EIB manjši, kot pa je bilo sprva predvideno, manj kot v prejšnjem finančnem načrtu pa je tudi posojil v obliki makrofinančne pomoči; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponovno poudarja, da v celoti podpira zaobljube, ki jih je EU dala na bruseljski konferenci v podporo Siriji in s katerimi je podkrepila prejšnje zaobljube; se strinja, da se evropski instrument sosedstva in humanitarna pomoč za izpolnitev te zaobljube v letu 2019 povečata s po 120 milijoni EUR; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponovno poudarja, da podpira dodelitev zadostnih finančnih sredstev za strateško komuniciranje EU, s katerim bi se zoperstavili kampanjam dezinformiranja in kibernetskim napadom, pa tudi za promocijo objektivne podobe Unije zunaj njenih meja; |
| --- | --- |

59.

Razdelek 5 – Uprava

| 60. | ugotavlja, da so se odhodki za razdelek 5 v primerjavi s proračunom 2018 povečali za 3,0 % in zdaj v sredstvih za prevzem obveznosti znašajo 9 956,9 milijona EUR (+ 291,4 milijona EUR); ugotavlja, da gre povečanje podobno kot v prejšnjem proračunskem postopku pripisati predvsem razvoju pokojnin (+ 116,7 milijona EUR), ki predstavljajo 20,2 % odhodkov v razdelku 5; ugotavlja, da ostaja delež odhodkov za upravo v predlogu proračuna nespremenjen in znaša 6,0 % sredstev za prevzem obveznosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | je seznanjen s prizadevanji Komisije, da bi v lastnem proračunu izkoristila vse možnosti za ustvarjanje prihrankov in racionalizacijo odhodkov, ki niso povezani s plačami; ugotavlja, da so se odhodki Komisije (+2,0 %) povečali predvsem zaradi samodejne prilagoditve odhodkov za plače in pogodbenih obveznosti; je prav tako seznanjen, da je Komisija za uresničevanje novih prednostnih nalog opravila notranjo premestitev osebja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ugotavlja, da dejanska razlika do zgornje meje znaša 575,2 milijona EUR, potem ko bo 253,9 milijona EUR namenjenih za izravnavo uporabe varnostne rezerve v letu 2018; meni, da je rezerva pomembna v nominalnem smislu in da odraža prizadevanja Komisije, zlasti za zamrznitev povečevanja odhodkov, ki niso povezani s plačami; meni, da bi utegnila dodatna prizadevanja za stabilizacijo ali zmanjšanje upravnih odhodkov Komisije povzročiti preložitev pomembnih naložb ali ogroziti ustrezno delovanje uprave; |
| --- | --- |

62.

Pilotni projekti – pripravljalni ukrepi

| 63. | poudarja pomen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov kot orodij za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in uvedbo novih pobud, ki utegnejo postati stalne dejavnosti in programi EU; namerava opredeliti uravnotežen sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki bodo odražali politične prednostne naloge Parlamenta ter upoštevali ustrezno in pravočasno predhodno oceno Komisije; ugotavlja, da so v sedanjem predlogu razlike do zgornje meje v nekaterih razdelkih omejene ali jih celo ni, zato namerava preučiti, kako bi lahko omogočili več pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ne da bi s tem ogrozili druge politične prednostne naloge; |
| --- | --- |

63.

Agencije

| 64. | ugotavlja, da so se sredstva za decentralizirane agencije v predlogu proračuna 2019 skupaj povečala za 10,8 % (brez upoštevanja namenskih prihodkov), število delovnih mest pa za 259; pozdravlja, da se lastni proračun večine agencij povečuje, medtem ko se prispevki EU zmanjšujejo; v zvezi s tem ugotavlja, da Parlament trenutno preučuje, ali je mogoče še povečati financiranje decentraliziranih agencij s pristojbinami; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo agencijam z novimi nalogami (ESMA, eu-LISA in FRONTEX) odobreno precejšnje povečanje finančnih in kadrovskih virov; poziva, naj se zagotovi dodatna finančna podpora agencijam, ki se ukvarjajo z migracijami in varnostnimi izzivi; meni, da bi bilo treba Europol in Eurojust dodatno okrepiti ter da bi moral biti Evropski azilni podporni urad deležen ustreznega financiranja za preoblikovanje v Agencijo Evropske unije za azil; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ponavlja svoje stališče, da je bilo doseženo 5-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih, in poudarja, da glede na to, kako hitro je Računsko sodišče pregledalo zadevo, ta praksa ni nujno prinesla pričakovanih rezultatov; meni, da je treba decentralizirane agencije oceniti za vsak primer posebej; pozdravlja podporo vseh institucij in priporočila medinstitucionalne delovne skupine; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja ustanovitev dveh novih organov EU, ki se obravnavata kot decentralizirani agenciji, namreč Evropskega javnega tožilstva in Evropskega organa za delo; ugotavlja, da so sredstva za Evropski organ za delo uvrščena v rezervo, dokler ne bo končan zakonodajni postopek; ugotavlja, da je sedež Evropskega javnega tožilstva v Luxembourgu, in poziva, naj se vejama proračunskega organa posredujejo vse informacije o nepremičninski politiki v skladu s finančno uredbo; meni, da je treba nove agencije ustanavljati z dodelitvijo novih sredstev in novih delovnih mest, pri tem pa se izogibati vsem vrstam prerazporejanja, dokler ne bo popolnoma jasno, da se bodo nekatere dejavnosti v celoti prenesle s Komisije ali drugih obstoječih organov, kot je Eurojust, na nove agencije; ugotavlja, da ima Eurojust še vedno pristojnost, da v tesnem sodelovanju z Evropskim javnim tožilstvom obravnava zadeve v zvezi z zaščito finančnih interesov EU, hkrati pa se mora posvečati tudi zagotavljanju operativne podpore državam članicam pri boju proti organiziranemu kriminalu, terorizmu, kibernetski kriminaliteti in tihotapljenju migrantov; spominja na določbe, navedene v skupnem pristopu za novoustanovljene decentralizirane agencije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pričakuje, da bodo pogajanja o proračunu 2019 temeljila na načelu, da sta obe veji proračunskega organa zavezani hitremu začetku pogajanj v čim zgodnejši fazi in popolnemu izkoristku celotnega spravnega obdobja, hkrati pa tudi zagotavljanju ravni zastopanosti, ki bo zagotavljala pristen politični dialog; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL L 163, 24.6.2017, str. 1.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0089.

---

PRILOGA

SKUPNA IZJAVA O DATUMIH ZA PRORAČUNSKI POSTOPEK IN UREDITVAH ZA DELOVANJE SPRAVNEGA ODBORA V LETU 2018

| A. | V skladu z delom A priloge Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorijo o naslednjih ključnih datumih za proračunski postopek 2019:






  1. | Komisija si bo prizadevala do konca maja predstaviti poročilo o načrtovanih prihodkih in odhodkih za leto 2019; |
| --- | --- | --- |

A.

V skladu z delom A priloge Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorijo o naslednjih ključnih datumih za proračunski postopek 2019:

1.

Komisija si bo prizadevala do konca maja predstaviti poročilo o načrtovanih prihodkih in odhodkih za leto 2019;

| 2. | trialog bo sklican 12. julija zjutraj, pred sprejetjem stališča Sveta; |
| --- | --- |

2.

trialog bo sklican 12. julija zjutraj, pred sprejetjem stališča Sveta;

| 3. | Svet si bo prizadeval sprejeti stališče in ga posredovati Evropskemu parlamentu do 37. tedna (tretji teden septembra), da bi bilo laže doseči pravočasen dogovor z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

3.

Svet si bo prizadeval sprejeti stališče in ga posredovati Evropskemu parlamentu do 37. tedna (tretji teden septembra), da bi bilo laže doseči pravočasen dogovor z Evropskim parlamentom;

| 4. | Odbor Evropskega parlamenta za proračun si bo prizadeval o spremembah stališča Sveta glasovati najpozneje do konca 41. tedna (sredi oktobra); |
| --- | --- |

4.

Odbor Evropskega parlamenta za proračun si bo prizadeval o spremembah stališča Sveta glasovati najpozneje do konca 41. tedna (sredi oktobra);

| 5. | trialog bo sklican 18. oktobra zjutraj, pred obravnavo v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

5.

trialog bo sklican 18. oktobra zjutraj, pred obravnavo v Evropskem parlamentu;

| 6. | Evropski parlament bo o obravnavanem dokumentu glasoval na plenarnem zasedanju v 43. tednu (plenarno zasedanje od 22. do 25. oktobra); |
| --- | --- |

6.

Evropski parlament bo o obravnavanem dokumentu glasoval na plenarnem zasedanju v 43. tednu (plenarno zasedanje od 22. do 25. oktobra);

| 7. | spravno obdobje se bo začelo 30. oktobra; rok za spravni postopek pa bo v skladu s členom 314(4)(c) PDEU potekel 19. novembra 2018; |
| --- | --- |

7.

spravno obdobje se bo začelo 30. oktobra; rok za spravni postopek pa bo v skladu s členom 314(4)(c) PDEU potekel 19. novembra 2018;

| 8. | spravni odbor se bo sestal 7. novembra zjutraj v Evropskem parlamentu ter 16. novembra v Svetu, po potrebi pa bo lahko sklical dodatne seje; seje spravnega odbora bodo pripravljene na trialogih: prvi trialog bo potekal 7. novembra zjutraj, v 21-dnevnem spravnem obdobju pa se lahko skličejo dodatni trialogi, med drugim tudi 14. novembra (Strasbourg); |
| --- | --- |

8.

spravni odbor se bo sestal 7. novembra zjutraj v Evropskem parlamentu ter 16. novembra v Svetu, po potrebi pa bo lahko sklical dodatne seje; seje spravnega odbora bodo pripravljene na trialogih: prvi trialog bo potekal 7. novembra zjutraj, v 21-dnevnem spravnem obdobju pa se lahko skličejo dodatni trialogi, med drugim tudi 14. novembra (Strasbourg);

| B. | ureditev delovanja spravnega odbora je določena v delu E priloge k omenjenemu medinstitucionalnemu sporazumu. |
| --- | --- |

B.

ureditev delovanja spravnega odbora je določena v delu E priloge k omenjenemu medinstitucionalnemu sporazumu.

---