# Euroopa Liidu C 116I/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 116I |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik8. aprill 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 116I

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik8. aprill 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 116 I/01 | Komisjoni teatis Suunised optimaalse ja mõistliku ravimitega varustamise kohta, et vältida nende nappust COVID-19 puhangu ajal | 1 |
| 2020/C 116 I/02 | Komisjoni teatis Ajutine raamistik ettevõtjate koostööga seotud konkurentsiküsimuste hindamiseks COVID-19 puhangust tingitud hädaolukordades | 7 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 116 I/01

Komisjoni teatis Suunised optimaalse ja mõistliku ravimitega varustamise kohta, et vältida nende nappust COVID-19 puhangu ajal

1

2020/C 116 I/02

Komisjoni teatis Ajutine raamistik ettevõtjate koostööga seotud konkurentsiküsimuste hindamiseks COVID-19 puhangust tingitud hädaolukordades

7

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 8.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 116/1

---

KOMISJONI TEATIS

Suunised optimaalse ja mõistliku ravimitega varustamise kohta, et vältida nende nappust COVID-19 puhangu ajal

(2020/C 116 I/01)

1.   Eesmärk ja kohaldamisala

Käesolevate suuniste eesmärk on kaitsta rahvatervist ja säilitada ühtse turu terviklikkus, tagades samal ajal, et Euroopa on varustatud taskukohase hinnaga ravimitega, mida ta vajab COVID-19 puhangu ajal.

Suunistes keskendutakse ravimite mõistlikule tarnimisele, jaotamisele ja kasutamisele COVID-19 patsientide raviks. Lisaks antakse suunistes ülevaade ravimitest, millest võib COVID-19 pandeemia tõttu puudus tulla.

Järgnevalt esitatud suunised on adresseeritud ELi liikmesriikidele ja on asjakohased ka Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide jaoks. Suunistes tunnustatakse liikmesriikide pädevust korraldada tervishoiuteenuste osutamist ja ravimite jaemüüki. Tuleb rõhutada, et nende puhul on lähtutud ELi ravimitööstuse vastutustundlikust ja solidaarsest käitumisest.

Haiguspuhangu pretsedenditu olemus võib sundida liikmesriike võtma erakorralisi meetmeid rahvatervise kaitseks. Käesolevad suunised töötati välja liikmesriikide parimate tavade põhjal, mida on komisjoniga jagatud.

2.   Sissejuhatus

Praegune kriis on toonud esile palju probleeme ELis vajalike ravimitega varustamise tagamisega COVID-19 puhangu ajal. Pakkumise ja nõudluse vahelise lõhe ületamiseks on erinevaid viise.

Nõudluse pool

COVID-19 pandeemia on märkimisväärselt suurendanud nõudlust teatavate ravimite järele.

Neis ELi/EMP riikides, mille kohta on andmed olemas, on umbes 30 % diagnoositud COVID-19 patsientidest haiglaravil, (1) kusjuures paljud neist vajavad hapnikuravi. Intubeerimist vajavatel kriitilises seisundis patsientidel on oluline saada samaaegset ravi anesteetikumide, antibiootikumide, lihaste lõõgastajate, elustamisravimite ja diureetikumidega. See on endaga kaasa toonud arvestatava nõudluse kasvu nende ravimite ja meditsiinilise hapniku osas. Lisaks on nende COVID-19 patsientide intensiivseks ja toetavaks raviks vaja hingamisteede ja südameravimeid, antikoagulante, meditsiiniliseks otstarbeks ettenähtud toitu ja suurt hulka parenteraalseid ravimeid. Samuti on inimesed pandeemiale reageerides endale varunud käsimüügi valuvaigisteid. Nõudluse kasv COVID-19 raviks vajalike ravimite järele võib mõnel juhul ohustada ka nende kättesaadavust patsientidele, kes kasutavad neid krooniliste ja/või haruldaste haiguste raviks.

Komisjon on Euroopa Ravimiameti toetusel kogunud andmeid, et jälgida, hinnata ja ennetada raviminappust ELi tasandil, eelkõige haiglates. Samuti on nad kogunud teavet liikmesriikide üldise nõudluse ja kolmandate riikide ekspordikeeldude võimaliku mõju kohta. Tehnilisel tasandil juhib ravimiamet raviminappuse teemalist korrapärast teabevahetust liikmesriikidega kontaktpunktide võrgustiku abil. Kontaktpunktide võrgustikku on kasutatud teabe kogumiseks praeguse või eeldatava intensiivravi ravimite nappuse kohta. Samasugune protsess on kehtestatud selleks, et koguda tarneahela sidusrühmadelt otseseid aruandeid COVID-19 kontekstis kasutatavate esmatähtsate ravimite tegelike ja eeldatavate puudujääkide kohta nii tsentraliseeritult kui ka riiklikult heakskiidetud ravimite puhul.

Pakkumise pool

Komisjon on alates kriisi puhkemisest olukorda hoolikalt jälginud. Iganädalastel kohtumistel ravimite tarneahela eri osalisi esindavate ELi ühendustega on püütud tööstust innustada jagama teavet, teatama kitsaskohtadest ja ennetama katkestusi esmatähtsate toodete tarnimisel. Komisjon on ametlikult kutsunud ravimitööstust üles suurendama tootmisvõimsust kõigi selliste ravimite osas, mille järele on COVID-19 tõttu suurenenud nõudlus, ning eelkõige nende osas, mille puhul on olemas tarnedefitsiidi oht.

On ilmnenud, et protektsionistlikud meetmed mõjutavad ravimite ülemaailmset tarneahelat. Ekspordikeelud ja riigisisene varude kogumine nii ELis kui ka väljaspool seda võib kergesti kaasa tuua ebavõrdse ravimitega varustatuse ja ravimipuuduse ELis ja kogu maailmas. Kõikehõlmavad ekspordikeelud ei ole kooskõlas asutamislepinguga ja takistavad ühtse turu toimimist. Euroopa Komisjon kutsub kõiki liikmesriike üles kaotama ravimite põhjendamatud ekspordikeelud siseturul.

Võimaliku ravimipuuduse ennetamiseks varude kogumine võib veelgi kaasa aidata sellise puuduse tegelikule tekkimisele. Kuigi hädaolukorras kasutatavate esmatähtsate ravimite varumise teataval määral on mõistetav, on üldiselt nii, et mida lokaliseeritum on varumine, seda suurem on suundumus prognoositava kogunõudluse jätkusuutmatuks kasvuks, mis juhul, kui pakkumine suurene, toob endaga kaasa ravimite nappuse kohtades, kus neid vaja on. ELi tasandil varude kogumine (nt RescEU kaudu) on seepärast optimaalne lahendus kõigi liikmesriikide jaoks ning liikmesriikide poolne varude kogumine peaks toimuma riiklikul tasandil ja mõõdukates kogustes, põhinedes epidemioloogilistel näidustustel.

Vähenenud tootmisvõimsus, tooraineid ja ravimite toimeaineid tarnivate ettevõtete sulgemine, logistikaprobleemid mõjutatud riikides ning riikidevahelised transporditõkked mõjutavad otseselt ka ravimite kättesaadavust ning uute COVID-19 vastaste ravimeetodite väljatöötamist. Ülemaailmsed karantiinimeetmed on põhjustanud õhu- ja laevavedude häireid ja tõstnud nende hinda.

On tähtis endale teadvustada, et ükski riik ei ole hästitoimiva tervishoiusüsteemi tagamiseks vajalike toorainete, vaheainete, ravimite toimeainete ja valmisravimite osas isemajandav.

Kõik eespool kirjeldatud elemendid suurendavad COVID-19 puhul esmatähtsate ravimite (edaspidi „esmatähtsad ravimid“) puuduse ohtu. Seepärast on eluliselt tähtis optimeerida ja ratsionaliseerida tarnimist, jaotamist ja kasutamist, et tagada pandeemiale reageerimiseks vajalike esmatähtsate ravimite optimaalne kättesaadavus.

3.   Solidaarsuse näitamine

a.   Ekspordikeeldude ja -piirangute kaotamine

Liikmesriikidelt oodatakse rahvatervise kaitsmist Euroopa solidaarsuse vaimus (2). Selle eesmärgi saavutamiseks on äärmiselt oluline, et liikmesriigid tühistaksid ravimite ekspordikeelud siseturul. On muidugi arusaadav, et riigid soovivad tagada oluliste ravimite kättesaadavuse riigi sees, kuid ekspordikeelud takistavad ravimite kättesaadavust Euroopa patsientide jaoks isegi siis, kui need on õiguslikult põhjendatud. Ravimite, vaheainete või ravimite toimeainete või nende tootmise rekvireerimiseni viivaid meetmeid ei tohiks pidada lahenduseks. Need meetmed, eriti kui neid kohaldatakse ravimite toimeainete või vaheainete suhtes, ohustavad tarneid, sest toovad endaga kaasa tootmise aeglustumise.

b.   Riigi varude kogumise vältimine

COVID-19 pandeemia mõjutab kõiki liikmesriike. Liikmesriigid peavad tagama, et esmatähtsad ravimid on kättesaadavad haiglates ja apteekides, kus neid vajatakse kõige enam, sõltumata nende asukohast. Ennetav varude kogumine liikmesriikides seab ohtu kõigi riikide varustatuse. Seda enam võib olla kahjulik veelgi lokaliseeritum varude kogumine – seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et hoitaks ära varude kogumine hulgimüüjate ja apteekide (sealhulgas haiglaapteegid) poolt.

c.   Valeteabest tingitud väärkasutuse ja tarbetu varude kogumise vältimine

Selleks et vältida paanikaoste või ebaratsionaalset tarbimist inimeste poolt ning liigset ostmist hulgimüüjate ja apteekrite poolt, peaksid riiklikud ametiasutused tagama, et tarneahela osalistel on juurdepääs usaldusväärsele teabele ravimite kasutamise kohta COVID-19 kontekstis. Liikmesriigid peaksid teavitama kodanikke meetmetest, mis on võetud tegelike ja võimalike kättesaadavusprobleemide lahendamiseks, ning parandama valeteavet raviminappuse kohta. Samuti peaksid liikmesriigid arvesse võtma Euroopa Ravimiameti edastatud teavet.

4.   Varustamise tagamine

a.   Tootmise suurendamine ja ümberkorraldamine

Praegune kriis nõuab ravimitootmise märkimisväärset suurendamist. Võib tekkida ka vajadus korraldada ümber tarneahelad ja tootmisliinid ning kasutada olemasolevaid varusid, et suurendada toodangut võimalikult kiiresti. Kui ravimiettevõtjate sellised ajutised meetmed vajavad koostööd või koordineerimist teiste ettevõtjatega, et tagada COVID-19 patsientide jätkuv ravi, on komisjon valmis andma neile ettevõtjatele juhiseid ja looma õiguskindluse nende vastavuse osas ELi konkurentsieeskirjadele (3).

Liikmesriigid peaksid komisjoni ja Euroopa Ravimiameti toetusel jätkama järgmist tegevust:

| — | nõudma, et tarneahela osalised jälgiksid oma varusid ja tootmisvõimsust, jagaksid ametiasutustega teavet, teavitaksid kitsaskohtadest ja jälgiksid võimalikke häireid esmatähtsate ravimite tarnimisel; |
| --- | --- |

—

nõudma, et tarneahela osalised jälgiksid oma varusid ja tootmisvõimsust, jagaksid ametiasutustega teavet, teavitaksid kitsaskohtadest ja jälgiksid võimalikke häireid esmatähtsate ravimite tarnimisel;

| — | nõudma, hõlbustama ja koordineerima vastavalt vajadusele tööstusharu ühiseid jõupingutusi tõhusate meetmete ja vahendite leidmiseks, et vähendada puudujääke ja rahuldada nõudlust COVID-19 ravimite järele, ning |
| --- | --- |

—

nõudma, hõlbustama ja koordineerima vastavalt vajadusele tööstusharu ühiseid jõupingutusi tõhusate meetmete ja vahendite leidmiseks, et vähendada puudujääke ja rahuldada nõudlust COVID-19 ravimite järele, ning

| — | rakendama vajaduse korral nõudluse toetamise ja hangetega seotud algatusi, et edendada patsientide asjakohast varustamist (kaaluda võib ELi tasandi vahendeid nagu RescEU ja ELi ühishanke leping, samuti erakorralise toetuse rahastamisvahendit, kui eelarvepädevad institutsioonid selle heaks kiidavad). |
| --- | --- |

—

rakendama vajaduse korral nõudluse toetamise ja hangetega seotud algatusi, et edendada patsientide asjakohast varustamist (kaaluda võib ELi tasandi vahendeid nagu RescEU ja ELi ühishanke leping, samuti erakorralise toetuse rahastamisvahendit, kui eelarvepädevad institutsioonid selle heaks kiidavad).

b.   Tootmise täisvõimsusel jätkumise tagamine

Ravimitootmist (sh kõiki vajalikke tooraineid ja komponente) tuleks pidada esmatähtsaks ja selle jätkumist tuleks võimaldada. Eelkõige tuleks esmatähtsate ravimite tootmist võimaluse korral suurendada või vähemalt tootmismaht säilitada. Liikmesriigid peaksid toetama tööstust tootmisvõimsuse suurendamisel eelkõige maksusoodustuste ja riigiabi kaudu (4). Erakordselt tähtis on tagada, et rahvatervise kaitsmisel esmatähtsaks peetavad tooted jääksid kättesaadavaks konkurentsivõimeliste hindadega (5).

Lisaks on tootmisvõimsuse optimaalse toimimise tagamiseks olulised järgmised meetmed.

| — | Liikmesriigid peaksid tagama ravimite tarneahelas osalejatele juurdepääsu isikukaitsevahenditele, sest neid ei nõuta mitte ainult kohaldatavates töötervishoidu ja tööohutust käsitlevates ELi õigusaktides, vaid need on vajalikud ka ristsaastumise vältimiseks ja ravimite kvaliteedi tagamiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid tagama ravimite tarneahelas osalejatele juurdepääsu isikukaitsevahenditele, sest neid ei nõuta mitte ainult kohaldatavates töötervishoidu ja tööohutust käsitlevates ELi õigusaktides, vaid need on vajalikud ka ristsaastumise vältimiseks ja ravimite kvaliteedi tagamiseks.

| — | Tootmiskohtades töötaval personalil peaks ka edaspidi olema lubatud oma töökohta minna. Kooskõlas komisjoni suunistega tuleks erilist paindlikkust võimaldada piirialatöötajatele (6). |
| --- | --- |

—

Tootmiskohtades töötaval personalil peaks ka edaspidi olema lubatud oma töökohta minna. Kooskõlas komisjoni suunistega tuleks erilist paindlikkust võimaldada piirialatöötajatele (6).

c.   Regulatiivse paindlikkuse rakendamine

Piisava varustatuse tagamiseks ja tootmisvõimsuse optimeerimiseks soovitatakse liikmesriikidel seoses müügilubade muutmisega võimaldada ravimitööstuse suhtes regulatiivset paindlikkust vastavalt asjakohastele suunistele.

Võttes arvesse praegust enneolematut kriisi, tuleks kiirendada menetlusi ravimite toimeainete tarnijate muutmiseks, uute tootmiskohtade määramiseks või kehtivusaja pikendamiseks, kui kvaliteet on tagatud.

Lihtsustatud kontrollimenetlusi võiks kasutada ka kontrollitavate ainete puhul, mille suhtes kohaldatakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubaveo vastaseid rahvusvahelisi eeskirju ning mida kasutatakse paljude intensiivravi ravimite valmistamiseks. Mõnel juhul aeglustavad haldusmenetlused nende ainete piiriülest liikumist ELis. Impordilubade menetlemist tuleks seetõttu kiirendada ning kontrollitavaid aineid sisaldavate ravimite liikumise hõlbustamist liikmesriikide vahel tuleks kaaluda kooskõlas rahvusvahelise narkootikumide kontrolli komitee nõuannetega.

d.   Olemasolevate varude jälgimine riiklikul tasandil

Liikmesriigid peaksid jagama epidemioloogilisi prognoose (7) käsitlevat teavet müügiloa hoidjate, hulgimüüjate ja haiglaapteekidega, kes saavad nii suurenenud nõudlusele vastamist paremini kavandada ja nende liikmesriikide vajadusi paremini rahuldada. Riiklike ametiasutuste ja tööstuse esindajate vaheline suhtlemine peaks olema korraldatud ühe kontaktpunkti kaudu. Tööstuse esindajatelt saadud teavet tuleks jagada ELi tasandil Euroopa Ravimiameti koordineeritava kontaktpunktide võrgustiku kaudu. Euroopa Komisjoni tuleks viivitamata teavitada mis tahes tarneraskustest, mis tekivad kolmanda riigi poolt kehtestatud ekspordikeelu tagajärjel ning mille puhul oleks vaja poliitilist sekkumist. Müügiloa hoidjad peaksid omalt poolt tagama, et liikmesriikide ametiasutustele edastatakse viivitamata kogu võimalikku või tekkida võivat raviminappust käsitlev või muu asjakohane teave.

e.   Vajaliku toetuse tagamine hulgimüügisektorile

Ravimite hulgimüüjad vastutavad ravimite turustamise eest ELis ja EMPs. Neil tuleks lubada täies mahus tegutsemist jätkata ning haiglatele ja apteekidele ravimeid tarnida. Nende töötajatel peaks olema juurdepääs vajalikele isikukaitsevahenditele. Tarnete tagamiseks tuleks sõidukijuhtidele anda luba piiranguteta liikumiseks ning haiglatesse, apteekidesse ja muudesse jaotuspunktidesse pääsemiseks (eriti karantiinipiirkondades).

f.   Roheliste koridoride igakülgne kasutamine

Ravimite tootmine ja turustamine on rahvusvaheline ja piirikontrolliga seotud viivitused tekitavad probleeme. Kaupade veo hõlbustamiseks loodud roheliste koridoride täismahus kasutamine on väga oluline, sest need koridorid võimaldavad mitte ainult ravimite, vaid ka mitmesuguse tooraine, vaheainete, ravimite toimeainete, inimpäritoluga raviainete (nt plasma) ja nendega seotud materjalide, näiteks pakendite sujuvat vedu (8). Et vedude toimumisele tõhusalt kaasa aidata, peaks tootmiskohtadesse kaupa tooma sõitvatel või sealt pärast kauba pealevõtmist lahkuvatel veokitel olema lubatud viivituseta piiri ületada.

g.   Õhuveo ja muude transpordiliikide hõlbustamine

Praegu kehtivate liikumispiirangute tagajärjel on õhuvedude maht vähenenud ja veohinnad tõusnud. Ravimitööstuse õhuveosaadetised on enamjaolt väikesemahulised. Liikmesriigid peaksid kooskõlas komisjoni suunistega (9) kaaluma meetmeid, millega tagada lennulasti piisavad veomahud ravimite, nende toimeainete, vaheainete ja toorainete transportimiseks. Liikmesriigid peaksid julgustama lastilennu- ja ekspresslennuettevõtjaid, et nad reserveeriksid erandkorras veomahu oluliste kaupade, eelkõige meditsiini- ja hädaabivarude tarnimiseks ning kohaldaksid selliste tarnete suhtes mõistlikke veotasusid.

Samuti peaksid tarneahelate järjepidevuse säilimiseks sujuvalt ja viivitusteta toimima mereveoteenused (10). Et vedude toimumisele tõhusalt kaasa aidata, peaks tootmiskohtadesse kaupa tooma sõitvatel või sealt pärast kauba pealevõtmist lahkuvatel siseveelaevadel olema lubatud viivituseta piiri ületada.

h.   Tarnete õiglase jaotamise tagamine

Liikmesriigid peaksid tagama, et hulgimüüjatega koostööd tegevad turustajad ning jaemüügiapteegid ja haiglad saavad oma tavapärase ravimivaru. Täiendav nõudlus (vabatahtlik varu) peab olema põhjendatud ning vastama asjaomase piirkonna COVID-19 patsientide arvule. Kõrgenenud nõudlusega olukordades tuleks ravimite võrdse jaotamise tagamiseks ametkondade, hankijate ja tööstuse suhtlust riiklikult koordineerida. Et tagada piisavad tarnekogused eelkõige kiireloomulise nõudluse korral, tuleks arvesse võtta paindlikkusmeetmeid, mis on esitatud komisjoni suunistes riigihangete raamistiku kasutamise kohta COVID-19 kriisiga seotud hädaolukorras (11).

Soovitatav on korraldada hankeid regulaarselt ja lühikeste ajavahemike järel, et vältida varude nappust ja hoiduda liigsete varude tekkest. Et suurendada tõhusust, peaksid haiglate jaoks tehtavad ostud olema võimalikult suures ulatuses koondatud ja neid peaks korraldama tervishoiusektoris tegutsevad kesksed hankijad.

5.   Ravimite optimaalne kasutamine haiglates

a.   Olemasolevate ravimite õiglane jaotamine

Riiklikel ametiasutustel peaks olema võimalik varusid haiglate vahel vastavalt vajadusele ümber jaotada. Haiglaapteekide varustamine esmatähtsate ravimitega peab olema koordineeritud tasandil, mis võimaldab olemasolevate ravimite tõhusat ja õiglast jaotamist ning vastab liikmesriigi organisatsioonilise ja struktuurilisele vajadusele. Riiklikud ametiasutused peaksid jälgima esmatähtsateste ravimite varusid ja nõudlust ning kasutusele võtma tõhusa aruandlussüsteemi, mis võimaldab haiglate apteekidel edastada teavet esmatähtsate ravimite olemasolevate ja vajaminevate varude kohta korra nädalas või isegi mitu korda nädalas. See võimaldaks varusid kõige enam abi vajavate haiglate vahel ümber jaotada. Ka koordineeritud ja ühised ostutellimused aitavad tarneid vastavalt haiglate vajadustele jaotada.

b.   Raviprotokollide jagamine patsientide raviks

Ravimite kasutamisel haiglates tuleks järgida heakskiidetud raviprotokolle, kus on kirjas patsientide raviks kasutatavate ravimite optimaalne kogus. Need protokollid peaksid olema tõenduspõhised ja neid tuleks kohandada vastavalt COVID-19 patsientide ravis omandatud kogemustele. Liikmesriigid peaksid nende kogemuste vahetust igati soodustama. Optimeeritud raviprotokollid koos kinnitatud ravitulemustega tuleks teha kättesaadavaks, et neid oleks võimalik jagada haiglate vahel kogu ELis. Haiglad võivad kasutada komisjoni loodud COVID-19 arstide võrgustiku (12) abi, et oma protokolle paremate kliiniliste tulemuste saavutamise ja ravimite kasutamise optimeerimise eesmärgil täiendada.

c.   Alternatiivsete ravimite kasutamisvõimaluste kaalumine raviprotokollide ja riiklike suuniste alusel

Kui teatava ravimi puudumine on kinnitust leidnud, peaksid haiglad kohandama oma olemasolevaid raviprotokolle või kehtestama uued valideeritud protokollid, millega määratakse kindlaks optimaalne alternatiivravi. Seda teavet tuleks vajaduse korral jagada müügiloa hoidja ja hulgimüüjatega, et neil oleks lihtsam tarnida alternatiivseid ravimeid olukorras, kus esmatasandi ravimid on otsakorral.

d.   Ravimite kõlblikkusaja pikendamine

Haiglate apteekidel võivad olla ravimivarud, mille kõlblikkusaeg on lõppemas või juba möödunud. Loahoidjatele tuleks anda soovitus taotleda võimaluse korral esmatähtsate ravimipartiide kõlblikkusaja pikendamist, seejuures tuleks arvestada pädevate riiklike asutuste teavet olukorra stabiliseerumisest.

e.   Ekstemporaalsete ravimite või veterinaarravimite kasutamisvõimaluste kaalumine

Puuduvate ravimite asendamiseks tuleb kasutada ekstemporaalseid ravimeid. Kui esmatähtsate inimtervishoius kasutada lubatud ravimite osas tekib tõsine puudujääk, tuleks kaaluda ka veterinaarravimina lubatud samaväärsete ravimite (sama toimeaine, annus ja ravimivorm) kasutamist. Asjaomane riiklik asutus peaks sellist asendamist alati hoolikalt hindama ja selleks loa andma, võttes arvesse veterinaarsektori võimalikke eripärasid. Suurt tähelepanu tuleks pöörata sellele, et tagada sobiv annustamine ning et kõrvaltoimete kohta esitataks täiendav aruanne. Kui tavapärased ravimite tarneallikad on ammendatud, tuleks lubada, et esmatähtsaid ravimeid hangitakse riiklike asutuste või Euroopa Ravimiameti järelevalve all väljastpoolt ELi/EMPd.

f.   Ettenähtust erinev ravimi kasutamine ja kliinilised uuringud

Alles arendatavate ravimite või selliste ravimite puhul, mis on praegu heaks kiidetud muude haiguste raviks ja mida kasutatakse varajase juurdepääsu riiklike programmide või kliiniliste uuringute raames COVID-19 patsientide raviks konkreetse ravimi puhul heakskiidetud näidustusi arvestamata (nn ettenähtust erinev ravi), on oluline, et kõiki tarnevajadusi saaks prognoosida arvestades nende patsientide vajadusi, kes kasutavad neid ravimeid ettenähtud näidustuse alusel. Eelistada tuleb suurte, võimaluse korral üleeuroopaliste kliiniliste uuringute korraldamist, sest neid on vaja ravimi tõhusust tõendavate usaldusväärsete andmete kogumiseks ning seega tervishoiutöötajate ja patsientide asjakohaseks nõustamiseks ning regulatiivsete otsuste tegemiseks.

6.   Jaemüügiapteekide müügi optimeerimine, et vältida liigsete varude soetamist

a.   Meetmete kehtestamine ravimitest sõltuvate isikute kindlustunde tagamiseks

Patsiendid võib tekkida soov pandeemia ajal ravimeid kokku osta, et vältida apteekide külastamist ja koroonaviirusega kokkupuutumist. Seepärast peaksid liikmesriigid soodustama alternatiivseid tarnemeetmeid, millega vältida, et inimesed ei ostaks ravimeid ülemäära, ja mis oleksid suunatud riskirühmadesse kuuluvatele patsientidele (nt kohalike jaemüügiapteekide pakutavad kojutoimetamise teenused).

b.   Müügipiirangute kehtestamine jaemüügiapteekides

Liikmesriigid peaksid piirama teatavate retsepti- ja käsimüügiravimite väljastamist ja müüki (näiteks lubama korraga väljastada ainult ühe kuu retseptiravimite kogust või müüma käsimüügiravimeid ühele kliendile maksimaalselt ühe pakendi kaupa). Liikmesriigid peaksid kohaldama neid piiranguid ravimite suhtes, mis võivad osta saada või mille järgi on nõudlus suurenenud.

c.   Riskirühma kuuluvate toodete internetimüügi piiramine

Võib kaaluda esmatähtsate ravimite internetimüügi ajutiste piirangute kehtestamist, et paremini kontrollida patsientide varustamist esmatähtsate ravimitega. Liikmesriigid peaksid kaaluma ka ühtse ELi logo laialdasemat tutvustamist (ELi logo kannavad seaduslikult tegutsevad internetimüüjad), et vältida olukorda, kus patsiendid ostavad võltsitud ravimeid volitusteta müüjalt.

d.   Patsientide kindlustunde tagamine

Liikmesriigid peaksid soodustama ravimite mõistlikku kasutamist, kinnitama üldsusele, et ravimid on kättesaadavad, ja õpetama, kuidas neid ohutult kasutada. Liikmesriigid peaksid kodanikele tutvustama ka kõiki Euroopa Ravimiameti soovitusi (13).

---

(1)  ECDC aruanne: Coronavirus disease 2019 (COVID-19) pandemic: increased transmission in the EU/EEA and the UK – seventh update, 25.3.2020.

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale ja eurorühmale „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“, COM(2020) 112 final, 13. märts 2020.

(3)  Vt ka: komisjoni teatis „Ajutine raamistik ettevõtjate koostööga seotud konkurentsiküsimuste hindamiseks COVID-19 puhanguga seotud hädaolukordades“, C(2020) 3200, 8. aprill 2020.

(4)  Komisjoni teatis „Praeguse COVID-19 puhangu kontekstis majanduse toetamiseks võetud riigiabi meetmete ajutise raamistiku muutmine“, C(2020) 2215 final, 3. aprill 2020.

(5)  Euroopa konkurentsivõrgustiku 23. märtsi 2020. aasta ühisavaldus konkurentsiõiguse kohaldamise kohta koroonakriisi ajal (https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf).

(6)  Komisjoni teatis töötajate vaba liikumise kohta COVID-19 puhangu ajal, ELT C 102 I, 30.3.2020, lk 12 , 30. märts 2020.

(7)  Epidemioloogilisi prognoose võib näiteks leida veebisaidilt https://epiforecasts.io/covid/posts/global/

(8)  16. märtsil 2020 vastuvõetud suunised tervise kaitseks ning kaupade ja esmatähtsate teenuste kättesaadavuse tagamiseks ette nähtud piirihaldusmeetmete kohta (COM (2020) 1753 final) ja teatis piirihaldusmeetmeid käsitlevate suuniste ja rohelise transpordikoridori ellurakendamise kohta, C(2020) 1897 final.

(9)  Komisjoni teatis „Lastilendude hõlbustamine COVID-19 puhangu ajal“, C(2020) 2010 final, 26. märts 2020.

(10)  Komisjoni teatis „Suunised laevadel viibivate meremeeste, reisijate ja muude isikute tervise kaitse, repatrieerimise ja reisikorralduse kohta“, C(2020) 3100, 8. aprill 2020.

(11)  Euroopa Komisjoni suunised riigihangete raamistiku kasutamise kohta COVID-19 kriisiga seotud hädaolukorras (ELT C 108 I, 1.4.2020, lk 1).

(12)  COVID-19 kliinilise juhtimise tugisüsteem: https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/COVID19CENTRES

(13)  Näiteks: Euroopa Ravimiameti soovitus mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kasutamiseks COVID-19 korral: https://www.ema.europa.eu/en/documents/press-release/ema-gives-advice-use-non-steroidal-anti-inflammatories-covid-19_en.pdf

---

| 8.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 116/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 116/7

---

KOMISJONI TEATIS

Ajutine raamistik ettevõtjate koostööga seotud konkurentsiküsimuste hindamiseks COVID-19 puhangust tingitud hädaolukordades

(2020/C 116 I/02)

1.   COVID-19 puhang, selle majanduslikud tagajärjed ja võimalik mõju konkurentsieeskirjade rikkumisele

| (1) | COVID-19 puhang on kodanike ja ühiskonna jaoks ulatuslik rahvatervise hädaolukord. Ühtlasi on see suur ja enneolematu šokk maailma ja liidu majandusele. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | See mõjutab majandust tervikuna eri kanaleid pidi ja eri viisidel. Tarneahelate häired on põhjustanud üldise tarnešoki. Sellele lisandub asümmeetriline nõudluse šokk, mille on põhjustanud kas teatavate toodete ja teenuste nõudluse järsk vähenemine või muude, eelkõige tervishoiusektoriga (nt farmaatsiaettevõtted, meditsiinivarustuse tootjad ja nende turustajad) seotud toodete ja teenuste nõudluse järsk kasv. Samuti on nii šoki kestus kui ka tugevus praegu veel ebaselged. Need põhinevad peamiselt teguritel, millest kõik ei ole ettevõtjate kontrolli all, vaid sõltuvad pigem ametiasutuste otsustest, mis on muu hulgas ajendatud rahvatervisega seotud kaalutlustest. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | COVID-19 kriisi tõttu on ettevõtjatel seega erakordseid probleeme, kuid just neil võib olla tähtis roll kriisi tagajärgedega toimetulekul. Praegused erakorralised asjaolud ja nendega seotud probleemid võivad tekitada ettevõtjatel vajaduse koostööd teha, et kriisist üle saada või vähemalt leevendada selle mõju kodanike hüvanguks. Kriisi mitmetahulist ja asümmeetrilist olemust arvestades võib ettevõtjatel tekkida mitmesuguseid probleeme, mistõttu neil võib olla vaja rakendada mitmesuguseid koostöövorme. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Käesolev teatis hõlmab võimalikke ettevõtjatevahelise koostöö vorme, et tagada nappivate esmatähtsate toodete ja teenuste pakkumine ja asjakohane jaotamine COVID-19 puhangu ajal ning kõrvaldada seega eelkõige selliste esmatähtsate toodete ja teenuste nappus, mis on tekkinud nõudluse kiirest ja hüppelisest kasvust (1). Selliste toodete seas on eelkõige ravimid ja meditsiinivarustus, (2) mida kasutatakse COVID-19 patsientide testimiseks ja raviks või mis on vajalikud haiguspuhangu leevendamiseks ja võimaluse korral seljatamiseks. Selline koostöö tarnete nappuse kõrvaldamiseks võiks toimuda nii asjaomases sektoris tegutsevate ettevõtjate vahel kui ka muudes sektorites tegutsevate ettevõtjate vahel (nt nii, et teatavad ettevõtjad kohandavad osa oma tootmisliinidest, et hakata tootma nappivaid tooteid). Sõltuvalt kriisi kulgemisest võib komisjon käesolevat teatist muuta või täiendada, et hõlmata muid koostöövorme. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Käesoleva teatise eesmärk on selgitada järgmist:






  a. | peamised kriteeriumid, mida komisjon järgib selliste võimalike koostööprojektide hindamisel, mille eesmärk on kõrvaldada esmatähtsate toodete ja teenuste nappus COVID-19 puhangu ajal, ning oma konkurentsieeskirjade täitmise tagamisega seotud prioriteetide kehtestamisel kriisi ajal, ning |
| --- | --- | --- |

(5)

a.

peamised kriteeriumid, mida komisjon järgib selliste võimalike koostööprojektide hindamisel, mille eesmärk on kõrvaldada esmatähtsate toodete ja teenuste nappus COVID-19 puhangu ajal, ning oma konkurentsieeskirjade täitmise tagamisega seotud prioriteetide kehtestamisel kriisi ajal, ning

| b. | ajutine protsess, mille komisjon on erandkorras sisse seadnud, et pakkuda ettevõtjatele vajaduse korral ühekordset kinnitust seoses sellekohaste konkreetsete ja täpselt määratletud koostööprojektidega. |
| --- | --- |

b.

ajutine protsess, mille komisjon on erandkorras sisse seadnud, et pakkuda ettevõtjatele vajaduse korral ühekordset kinnitust seoses sellekohaste konkreetsete ja täpselt määratletud koostööprojektidega.

2.   Põhikriteeriumid konkurentsieeskirjade rikkumise hindamiseks ettevõtjate koostööprojektide puhul, mille eesmärk on tegeleda esmatähtsate toodete ja teenuste nappusega COVID-19 puhangu ajal

| (6) | Alates nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (3) jõustumisest ei saa ettevõtjad enam teatada komisjonile oma kokkulepetest, et saada üksikerandit ELi toimimise lepingu artiklist 101, vaid nad vastutavad ise oma kokkulepete ja tegevuse õiguspärasuse hindamise eest. Seda enesehindamise süsteemi, mis rajaneb komisjoni antud ulatuslikel suunistel, (4) on nüüd tugevdatud. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Komisjon mõistab, et ettevõtjatevaheline koostöö võib aidata tõhusamalt tegeleda esmatähtsate toodete ja teenuste nappusega COVID-19 puhangu ajal ning et sellega seoses võivad ettevõtjad vajada konkreetseid suuniseid oma koostööalgatuste kohta, et hõlbustada enesehindamist. Võib ka osutuda asjakohaseks anda ettevõtjatele ühekordset tagasisidet või kinnitust konkreetsete koostööalgatuste õiguspärasuse kohta. Seepärast on komisjon valmis andma ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele selliseid suuniseid ja kinnitusi, et hõlbustada algatusi, mida on vaja kiiresti rakendada, et COVID-19 puhangut tulemuslikult tõkestada, eelkõige juhul, kui ei pruugi olla kindel, kas sellised algatused on kooskõlas ELi konkurentsiõigusega (5). Selleks on komisjoni konkurentsi peadirektoraat juba loonud spetsiaalse veebilehe (https://ec.europa.eu/competition/antitrust/coronavirus.html) ja spetsiaalse e-posti aadressi (COMP-COVID-ANTITRUST@ec.europa.eu), mida saab kasutada mitteametlike suuniste saamiseks konkreetsete algatuste kohta. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Paljud ELi liikmesriigid on teatanud, et neil napib juba praegu COVID-19 patsientidele manustatavaid ravimeid või nad prognoosivad sellise nappuse peatset tekkimist (6). Viimastel nädalatel on komisjon saanud ettevõtjatelt ja kutseorganisatsioonidelt mitu taotlust saada juhiseid nende kavandatava koostöö kohta, eelkõige tervishoiusektoris, pidades silmas COVID-19 patsientide raviks kasutatavate kriitilise tähtsusega haiglaravimite nappuse ohtu. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Need taotlused on kasulik näide mitmesugustest koostöövormidest, mida võib vaja minna COVID-19 puhanguga seotud eriolukordades toimetulekuks, ja nende hindamisest ELi toimimise lepingu artikli 101 alusel vastavalt allpool kirjeldatule. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Nõudluse ja pakkumise vahelist lõhet võivad aidata vähendada mitmesugused meetmed. Võib-olla tuleb väga kiiresti tunduvalt suurendada selliste toodete tootmist, mida on vaja, kuid mille pakkumine on piiratud. Selle tulemusel võib väheneda muude toodete tootmine. Samuti võib osutuda vajalikuks varusid ümber jaotada, mis eeldab seda, et ettevõtjad nõustuvad vahetama/edastama teavet müügi ja varude kohta. Tootmise suurendamiseks võib ettevõtjatel olla vaja kohandada teatavate selliste ravimite (või muude toodete) tootmisliinid, mis ei ole esmatähtsad või millest ei ole nappus, puhanguga toimetulekuks vajalike ravimite (või muude toodete) tootmiseks. Lisaks saaks toodangut veelgi ja tõhusamalt suurendada, kui ühes tootmiskohas toodetaks ainult üht ravimit (vältides toodete vahetamist, mis nõuab aeganõudvat masinate puhastamist jne), tasakaalustades mastaabisäästuga vajadust vältida liigset sõltumist teatavast tootmiskohast. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | See näitab, et COVID-19 puhanguga seotud hädaolukordadele reageerimiseks võib olla vaja koostööd eri tasanditel ja võimalikud konkurentsieeskirjade rikkumisega seotud probleemid võivad olla erineva ulatusega. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Hiljutiste kogemuste põhjal mõistab komisjon, et tervishoiusektoris võib koostöö piirduda näiteks sellega, et kutseorganisatsioonile (või sõltumatule nõustajale või sõltumatule teenuseosutajale või avalik-õiguslikule asutusele) antakse volitused teha muu hulgas järgmist:






  a. | koordineerida sisendmaterjalide ühist transporti; |
| --- | --- | --- |

(12)

a.

koordineerida sisendmaterjalide ühist transporti;

| b. | aidata kindlaks teha need esmatähtsad ravimid, mille puhul on prognoositavat tootmist silmas pidades oht, et neid napib; |
| --- | --- |

b.

aidata kindlaks teha need esmatähtsad ravimid, mille puhul on prognoositavat tootmist silmas pidades oht, et neid napib;

| c. | koondada tootmist ja võimsust käsitlevat teavet, vahetamata seejuures teavet konkreetsete äriühingute kohta; |
| --- | --- |

c.

koondada tootmist ja võimsust käsitlevat teavet, vahetamata seejuures teavet konkreetsete äriühingute kohta;

| d. | töötada välja mudel, millega prognoosida nõudlust liikmesriigi tasandil, ning teha kindlaks tarnelüngad; |
| --- | --- |

d.

töötada välja mudel, millega prognoosida nõudlust liikmesriigi tasandil, ning teha kindlaks tarnelüngad;

| e. | jagada tarnelünkade kohta koondteavet ja nõuda osalevatelt ettevõtjatelt individuaalselt ja konkurentidega seda teavet jagamata, et nad näitaksid, kas nad suudavad nõudluse rahuldamiseks tarnelünki täita (olemasolevate varude või tootmise suurendamise kaudu). |
| --- | --- |

e.

jagada tarnelünkade kohta koondteavet ja nõuda osalevatelt ettevõtjatelt individuaalselt ja konkurentidega seda teavet jagamata, et nad näitaksid, kas nad suudavad nõudluse rahuldamiseks tarnelünki täita (olemasolevate varude või tootmise suurendamise kaudu).

| (13) | Selline tegevus ei tekita konkurentsieeskirjade rikkumisega seotud probleeme, tingimusel et selle suhtes kohaldatakse piisavaid kaitsemeetmeid (näiteks ei anta konkurentidele ettevõtjaspetsiifilist teavet), nagu on osutatud komisjoni suunistes ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes (7). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Tervishoiusektoris tehtavas koostöös võib olla vaja minna veelgi kaugemale, et kõrvaldada kriitilise tähtsusega tarnete nappus. Näiteks võib olla vaja laiendada koostööd tootmise ümberkorraldamise koordineerimisele eesmärgiga suurendada ja optimeerida toodangut, nii et kõik ettevõtjad ei keskenduks ainult ühe või mõne ravimi tootmisele, samas kui teisi ravimeid napib, kui selline ümberkorraldamine võimaldab tootjatel rahuldada nõudlust hädavajalike ravimite järele kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Tootmise, varude haldamise ja võimalik, et ka sektorisisese jaotuse kohandamise meetmed võivad nõuda tundliku äriteabe vahetamist ja teatavat kooskõlastamist küsimuses, millises tootmiskohas milliseid ravimeid toodetakse, nii et kõik ettevõtjad ei keskenduks ainult ühe või mõne ravimi tootmisele, samal ajal kui teisi ravimeid napib. Selline teabevahetus ja koordineerimine ettevõtjate vahel põhjustavad tavapärases olukorras ELi konkurentsieeskirjade seisukohast probleeme. Praeguses erakorralises olukorras aga ei oleks sellised meetmed ELi konkurentsieeskirjade seisukohast problemaatilised või – pidades silmas, et olukord on erakorraline ja ajutine – komisjoni jaoks konkurentsieeskirjade täitmise tagamise seisukohast prioriteetsed, tingimusel et sellised meetmed: i) on kavandatud ja objektiivselt vajalikud selleks, et reaalselt suurendada toodangut kõige tõhusamal viisil, et piirata või vältida esmatähtsate toodete või teenuste, nagu COVID-19 patsientide raviks kasutatavate toodete või teenuste nappust; ii) on ajutist laadi (st neid kohaldatakse ainult nii kaua, kuni esineb sellise nappuse oht, või igal juhul COVID-19 puhangu ajal); iii) ei tohi ületada seda, mis on rangelt vajalik tarnete nappuse kõrvaldamise või vältimise eesmärgi saavutamiseks. Ettevõtjad peaksid dokumenteerima igasuguse omavahelise teabevahetuse ja kõik kokkulepped ning tegema need taotluse korral komisjonile kättesaadavaks. Asjaolu, et koostööd soodustab ja/või koordineerib ametiasutus (või seda tehakse ametiasutuse loodud raamistikus), on samuti asjakohane tegur, mille alusel teha järeldus, et selline koostöö ei oleks ELi konkurentsiõiguse seisukohast problemaatiline või ei oleks komisjoni jaoks konkurentsieeskirjade täitmise tagamise seisukohast prioriteetne. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Kui ametiasutused nõuavad tungivalt, et ettevõtjad teeksid COVID-19 puhanguga seotud kiireloomulistes olukordades (nt tootmise ja tarnimise korraldamiseks, et rahuldada pakilist vajadust tagada tervishoiuteenuste osutamine COVID-19 patsientidele) ajutiselt koostööd, on selline koostöö lubatud. |
| --- | --- |

(16)

3.   Erakorraline menetlus, mille alusel anda ühekordseid suuniseid konkreetsete koostööprojektide kohta, mille eesmärk on kõrvaldada esmatähtsate toodete ja teenuste nappus COVID-19 puhangu ajal.

| (17) | Komisjon annab ka edaspidi ettevõtjatele ja kutseorganisatsioonidele konkurentsipeadirektoraadi kaudu suuniseid konkreetsete ELi mõõtmega koostööalgatuste kohta, mida on vaja kiiresti rakendada, et COVID-19 puhangut tulemuslikult tõkestada. Komisjon teeb seda eelkõige juhul, kui ei ole veel kindel, kas sellised algatused on kooskõlas ELi konkurentsiõigusega. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Selleks et suurendada konkurentsiküsimusi käsitlevate suunistega seotud õiguskindlust ajavahemikus, mis on kooskõlas teatavate COVID-19 puhanguga seotud olukordade kiireloomulisusega, on komisjon valmis andma konkurentsi peadirektoraadi kaudu erandkorras ja oma äranägemisel selliseid suuniseid ühekordse kinnituskirja vormis. |
| --- | --- |

(18)

4.   Järeldus

| (19) | Komisjon on teadlik, et ettevõtjatel on COVID-19 puhangu tõttu erakordseid probleeme ning et neil on kriisi tagajärgedega toimetuleku seisukohast tähtis roll. Komisjon ergutab konkurentsi soodustavat koostööd, mille eesmärk on nende probleemide lahendamine, eelkõige COVID-19 puhanguga seotud kiireloomulistele olukordadele reageerimiseks, ning on võtnud kohustuse pakkuda konkurentsiküsimustes suuniseid ja toetust, et hõlbustada kriisist ülesaamiseks vajaliku koostöö nõuetekohast ja kiiret rakendamist kodanike hüvanguks. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Samal ajal rõhutab komisjon, et praeguses erakorralises olukorras on varasemast olulisem, et konkurentsiõigus kaitseks ettevõtjaid ja tarbijaid. Seepärast jätkab komisjon asjaomaste turusuundumuste tähelepanelikku ja aktiivset jälgimist, et tuvastada juhtumeid, kus ettevõtjad kasutavad praegust olukorda ära ELi konkurentsiõiguse rikkumiseks, osaledes konkurentsivastastes kokkulepetes või kuritarvitades oma turgu valitsevat seisundit. Eelkõige ei luba komisjon selliste ettevõtjate käitumist, kes püüavad kasutada kriisi konkurentsivastase kokkumängu või turgu valitseva seisundi (sealhulgas kriisi konkreetsetest asjaoludest tuleneva turgu valitseva seisundi) kuritarvitamise kattevarjuna, näiteks kasutades ära kliente ja tarbijaid (nt küsides tavapärasest konkurentsitasemest kõrgemaid hindu) või piirates tootmist tarbijate kahjuks (nt takistades katseid suurendada tarnete nappusega toimetulekuks tootmist). Seega julgustab komisjon ettevõtjaid ja kodanikke ka edaspidi teatama kartellidest ja muudest konkurentsieeskirjade rikkumistest, sealhulgas turgu valitseva seisundi kuritarvitamisest, millest nad võivad teada saada nende käsutuses olevate tavapäraste vahendite kaudu (8). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Komisjon kohaldab käesolevat teatist alates 8. aprillist 2020, arvestades COVID-19 puhangu mõju, mis nõuab viivitamatut tegutsemist. Komisjon võib käesoleva teatise vastavalt COVID-19 puhangu kulgemisele läbi vaadata. Teatist kohaldatakse seni, kuni komisjon selle tagasi võtab (kui ta leiab, et selle aluseks olevaid erakorralisi asjaolusid enam ei esine). |
| --- | --- |

(21)

---

(1)  Nappust süvendavate tegurite hulka kuuluvad muu hulgas massiline ennetav varumine kogu turustusahelas, tehaste sulgemine karantiini või liikumispiirangute tõttu, piiride sulgemisest tingitud logistilised probleemid, ekspordikeelud ning liikumispiirangud ELi varustavates kolmandates riikides.

(2)  Kui ei ole määratletud teisiti, hõlmavad käesolevas teatises esitatud viited ravimitele ka meditsiinivarustust.

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

(4)  Komisjon on välja andnud mitu kogumit suuniseid, mis aitavad ettevõtjatel hinnata oma ärikokkulepete vastavust ELi konkurentsiõigusele (vt eelkõige komisjoni teatis „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta“ (ELT C 101, 27.4.2004, lk 97) („suunised artikli 101 lõike 3 kohta“), komisjoni teatis „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes“ (ELT C 11, 14.1.2011, lk 1) („horisontaalsed suunised“) ja komisjoni teatis „Suunised vertikaalsete piirangute kohta (ELT C 130, 19.5.2010, lk 1) („vertikaalsed suunised“). Vt ka komisjoni 14. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1217/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki teadus- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (ELT L 335, 18.12.2010, lk 36) („teadus- ja arendustegevust käsitlev grupierandi määrus“), komisjoni 14. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1218/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkulepete liikide suhtes (ELT L 335, 18.12.2010, lk 43) („spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus“), komisjoni 21. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 316/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki tehnosiirde kokkulepete suhtes (ELT L 93, 28.3.2014, lk 17) („tehnosiirde grupierandi määrus“) ning komisjoni 20. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 330/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (ELT L 102, 23.4.2010, lk 1) („vertikaalsete kokkulepete grupierandi määrus“).

(5)  Vt ka Euroopa Komisjoni, EFTA järelevalveameti ja Euroopa konkurentsivõrgustiku moodustavate riiklike konkurentsiasutuste ühisavaldus konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta COVID-19 kriisi ajal (https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf).

(6)  Vt ka komisjoni 8. aprilli 2020. aasta suunised ravimite optimaalse ja ratsionaalse tarne kohta, et vältida raviminappust COVID-19 kriisi ajal.

(7)  Komisjoni teatis „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes“ (ELT C 11, 14.1.2011, lk 1).

(8)  Lisaks Euroopa Komisjoniga ühenduse võtmiseks või konkurentsieeskirjade rikkumist käsitleva kaebuse esitamiseks ette nähtud tavapärastele kanalitele (https://ec.europa.eu/competition/contacts/electronic_documents_en.html) saavad üksikisikud kartellide ja muu konkurentsivastase tegevuse vastases võitluses anonüümselt kaasa aidata komisjoni rikkumisest teatamise vahendi (https://ec.europa.eu/competition/cartels/whistleblower/index.html) kaudu. Komisjoni leebema kohtlemise programm, mis võimaldab ettevõtjatel teatada oma osalemisest kartellis vastutasuks neile määratud trahvi vähendamise eest, kehtib täielikult ka praeguses erakorralises olukorras (https://ec.europa.eu/competition/cartels/leniency/leniency.html).

---