# Uradni list C 210/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 210 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 508. september 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 210

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 508. september 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 210/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 210/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 210/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 210/02

Menjalni tečaji eura

2

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2007/C 210/03 | Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/20/07 – Mladi v akciji – Akcija 4.1 – Podpora ustanovam, dejavnim na evropski ravni na področju mladine | 3 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 210/04 | Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz teksturirane preje iz poliestrskih filamentov (TPP) s poreklom iz Indije | 5 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 210/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 210/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 210/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 210/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID) (
  1
  ) | 12 |
| 2007/C 210/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4726 – Thomson/Reuters) (
  1
  ) | 13 |
| 2007/C 210/10 | Poziv k predložitvi pripomb o osnutku Uredbe Komisije o splošnih skupinskih izjemah na področju državnih pomoči | 14 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2007/C 210/03

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/20/07 – Mladi v akciji – Akcija 4.1 – Podpora ustanovam, dejavnim na evropski ravni na področju mladine

3

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2007/C 210/04

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz teksturirane preje iz poliestrskih filamentov (TPP) s poreklom iz Indije

5

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 210/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

9

2007/C 210/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

10

2007/C 210/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis) (
  1
  )

1

11

2007/C 210/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID) (
  1
  )

1

12

2007/C 210/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4726 – Thomson/Reuters) (
  1
  )

1

13

2007/C 210/10

Poziv k predložitvi pripomb o osnutku Uredbe Komisije o splošnih skupinskih izjemah na področju državnih pomoči

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4757 – Nordic Capital/Thule)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 210/01)

Dne 20. julija 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4757. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4757. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

7. septembra 2007

(2007/C 210/02)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3696 |
| JPY | japonski jen | 157,79 |
| DKK | danska krona | 7,4467 |
| GBP | funt šterling | 0,6773 |
| SEK | švedska krona | 9,326 |
| CHF | švicarski frank | 1,6437 |
| ISK | islandska krona | 88,02 |
| NOK | norveška krona | 7,9085 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5842 |
| CZK | češka krona | 27,631 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 254,47 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6984 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8081 |
| RON | romunski leu | 3,3032 |
| SKK | slovaška krona | 33,726 |
| TRY | turška lira | 1,7697 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6564 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4398 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6646 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9834 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0867 |
| KRW | južnokorejski won | 1 284,96 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,8556 |
| CNY | kitajski juan | 10,3261 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3209 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 870,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7998 |
| PHP | filipinski peso | 63,734 |
| RUB | ruski rubelj | 35,112 |
| THB | tajski bat | 44,546 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3696

JPY

japonski jen

157,79

DKK

danska krona

7,4467

GBP

funt šterling

0,6773

SEK

švedska krona

9,326

CHF

švicarski frank

1,6437

ISK

islandska krona

88,02

NOK

norveška krona

7,9085

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5842

CZK

češka krona

27,631

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

254,47

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6984

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8081

RON

romunski leu

3,3032

SKK

slovaška krona

33,726

TRY

turška lira

1,7697

AUD

avstralski dolar

1,6564

CAD

kanadski dolar

1,4398

HKD

hongkonški dolar

10,6646

NZD

novozelandski dolar

1,9834

SGD

singapurski dolar

2,0867

KRW

južnokorejski won

1 284,96

ZAR

južnoafriški rand

9,8556

CNY

kitajski juan

10,3261

HRK

hrvaška kuna

7,3209

IDR

indonezijska rupija

12 870,82

MYR

malezijski ringit

4,7998

PHP

filipinski peso

63,734

RUB

ruski rubelj

35,112

THB

tajski bat

44,546

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/3

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – EACEA/20/07

Mladi v akciji

Akcija 4.1 – Podpora ustanovam, dejavnim na evropski ravni na področju mladine

(2007/C 210/03)

1.   Cilji in opis

Omenjeni razpis se nanaša na akcijo 4.1 programa „Mladi v akciji“. Njegov namen je podpreti stalne dejavnosti ustanov, ki so na področju mladine dejavne na evropski ravni in katerih cilj je splošnega evropskega interesa.

Njihove dejavnosti morajo prispevati k spodbujanju mladih državljanov k aktivni udeležbi v javnem življenju, v družbi ter pri oblikovanju in izvajanju dejavnosti evropskega sodelovanja na področju mladine v širšem smislu.

Ta razpis se nanaša na subvencije, ki bodo dodeljene za leto 2008.

Predvideni sta dve vrsti pogodb:

| — | Okvirna pogodba o partnerstvu: ustanove, ki želijo z Agencijo vzpostaviti dolgoročno sodelovanje, pozivamo, da predložijo prijavo za okvirno pogodbo (1) o triletnem partnerstvu. |
| --- | --- |

—

Okvirna pogodba o partnerstvu: ustanove, ki želijo z Agencijo vzpostaviti dolgoročno sodelovanje, pozivamo, da predložijo prijavo za okvirno pogodbo (1) o triletnem partnerstvu.

| — | Pogodba o sofinanciranju letnega delovanja: ustanove, ki ne želijo dolgoročnega sodelovanja v okviru pogodbe o partnerstvu, se lahko prijavijo za subvencijo za sofinanciranje letnega delovanja. |
| --- | --- |

—

Pogodba o sofinanciranju letnega delovanja: ustanove, ki ne želijo dolgoročnega sodelovanja v okviru pogodbe o partnerstvu, se lahko prijavijo za subvencijo za sofinanciranje letnega delovanja.

Izvršna agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo je odgovorna za izvedbo tega razpisa za zbiranje predlogov.

2.   Upravičeni kandidati

2.1.   Upravičene ustanove

Ustanova mora za upravičenost do subvencije za sofinanciranje delovanja izpolnjevati naslednje zahteve:

| — | biti mora nevladna |
| --- | --- |

—

biti mora nevladna

| — | če kandidira za pogodbo o sofinanciranju letnega delovanja, mora od datuma njene pravne ustanovitve do datuma predložitve kandidature preteči najmanj eno leto, če pa kandidira za okvirno pogodbo o partnerstvu, morajo od datuma njene ustanovitve do datuma predložitve kandidature preteči najmanj štiri leta, |
| --- | --- |

—

če kandidira za pogodbo o sofinanciranju letnega delovanja, mora od datuma njene pravne ustanovitve do datuma predložitve kandidature preteči najmanj eno leto, če pa kandidira za okvirno pogodbo o partnerstvu, morajo od datuma njene ustanovitve do datuma predložitve kandidature preteči najmanj štiri leta,

| — | delovati mora neprofitno, |
| --- | --- |

—

delovati mora neprofitno,

| — | biti mora mladinska ustanova ali ustanova s širšim obsegom delovanja, del katerega so tudi dejavnosti, namenjene mladim, |
| --- | --- |

—

biti mora mladinska ustanova ali ustanova s širšim obsegom delovanja, del katerega so tudi dejavnosti, namenjene mladim,

| — | vključevati mora mlade v vodenje dejavnosti, ki jih razvijajo zanje, |
| --- | --- |

—

vključevati mora mlade v vodenje dejavnosti, ki jih razvijajo zanje,

| — | med svojim osebjem mora imeti vsaj enega stalno zaposlenega (ki prejema plačo ali ne). Izjema so ustanove, ki nikoli niso prejele subvencij za financiranje omenjene akcije in nameravajo stalno zaposliti eno osebo v primeru dodelitve subvencije. |
| --- | --- |

—

med svojim osebjem mora imeti vsaj enega stalno zaposlenega (ki prejema plačo ali ne). Izjema so ustanove, ki nikoli niso prejele subvencij za financiranje omenjene akcije in nameravajo stalno zaposliti eno osebo v primeru dodelitve subvencije.

2.2.   Upravičene države

Veljavne so prijave na razpis tistih ustanov, ki imajo sedež v kateri od naslednjih držav:

| — | države članice Evropske unije, |
| --- | --- |

—

države članice Evropske unije,

| — | države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP): Islandija, Lihtenštajn, Norveška, |
| --- | --- |

—

države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP): Islandija, Lihtenštajn, Norveška,

| — | države kandidatke za vstop v Evropsko unijo, ki so udeležene v predpristopni strategiji: Turčija, |
| --- | --- |

—

države kandidatke za vstop v Evropsko unijo, ki so udeležene v predpristopni strategiji: Turčija,

| — | države zahodnega Balkana: Albanija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Črna Gora, Srbija, |
| --- | --- |

—

države zahodnega Balkana: Albanija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Črna Gora, Srbija,

| — | nekatere države vzhodne Evrope: Belorusija, Moldavija, Ruska federacija, Ukrajina, |
| --- | --- |

—

nekatere države vzhodne Evrope: Belorusija, Moldavija, Ruska federacija, Ukrajina,

| — | Švicarska konfederacija, pod pogojem, da se s to državo sklene dvostranski sporazum. |
| --- | --- |

—

Švicarska konfederacija, pod pogojem, da se s to državo sklene dvostranski sporazum.

Ustanove, ki na tem razpisu kandidirajo za pogodbo o sofinanciranju letnega delovanja, morajo imeti aktivne organizacije v najmanj osmih izmed zgoraj navedenih držav.

Ustanove, ki kandidirajo za okvirno pogodbo o partnerstvu, morajo imeti aktivne organizacije v najmanj dvanajstih izmed zgoraj navedenih držav.

3.   Proračun

Skupni proračun, namenjen sofinanciranju delovanja ustanov, dejavnih na evropski ravni na področju mladine, po ocenah znaša približno 2 400 000 EUR za leto 2008. Delež finančne podpore Skupnosti ne sme presegati 80 % skupnih stroškov dejavnosti, ki so upravičene do financiranja. Najvišja subvencija Skupnosti, ki jo lahko prejme posamezna ustanova, znaša 40 000 EUR za okvirne pogodbe o partnerstvu in 35 000 EUR za pogodbe o sofinanciranju letnega delovanja. Kandidate opozarjamo na dejstvo, da je v primeru, da kandidirajo za obe vrsti subvencije, potrebno predložiti prijavo za vsako vrsto subvencije posebej, pri čemer pa najvišji znesek subvencije v obeh primerih ne sme presegati 35 000 EUR.

Agencija si pridržuje pravico, da ne dodeli vseh razpoložljivih sredstev.

4.   Rok za predložitev predlogov

Prijave za okvirno pogodbo za triletno partnerstvo in prijave za subvencijo za sofinanciranje letnega delovanja za leto 2008 morajo biti Agenciji poslane najkasneje do 31. oktobra 2007.

5.   Dodatne informacije

Prijave morajo obvezno upoštevati določbe iz celotnega besedila in biti predložene na za to predvidenih obrazcih. Vsa dokumentacija je na voljo na spletni strani na naslovu:

| — | Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo: http://ec.europa.eu/youth/program/ingyo_en.html |
| --- | --- |

—

Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo: http://ec.europa.eu/youth/program/ingyo_en.html

| — | Agencija: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm |
| --- | --- |

—

Agencija: http://eacea.ec.europa.eu/index.htm

---

(1)  Podpis okvirne pogodbe ne zavezuje Agencije k dodelitvi subvencije za obdobje 2009-2010.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/5

---

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz teksturirane preje iz poliestrskih filamentov (TPP) s poreklom iz Indije

(2007/C 210/04)

Komisija se je v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), na lastno pobudo odločila za delni vmesni pregled, omejen na stopnjo subvencioniranja za nekatere indijske proizvajalce izvoznike.

1.   Izdelek

Izdelek, ki se pregleduje, je teksturirana preja iz poliestrskih vlaken (TPP) s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN 5402 33 00. Ta oznaka KN je zgolj informativne narave.

2.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna izravnalna dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 2094/2002 (2), na uvoz teksturirane preje iz poliestrskih filamentov (TPP) s poreklom iz Indije.

3.   Razlogi za pregled

Komisiji so na voljo zadostni prima facie dokazi, ki pričajo, da so se okoliščine v zvezi s subvencijami, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so spremembe trajne narave.

Resnično se zdi, da so se koristi iz dveh subvencijskih shem (shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“) in oprostitev davka na dohodek v skladu s členom 80 HHC zakona o davku na dohodek („ITES“)) znatno zmanjšale. Razlog za to je sprememba ustreznih indijskih zakonov, na katerih sta temeljili shemi.

Posledično se je verjetno zmanjšala raven subvencioniranja za tiste družbe, katerih ukrepi v celoti ali delno temeljijo na ugodnostih, dobljenih iz ene ali obeh navedenih shem v obdobju preiskave, uporabljenih v preiskavi, ki je privedla do določitve ravni obstoječih ukrepov.

To kaže, da v prejšnji točki navedeni ukrepi glede uvoza zadevnih izdelkov na njihovi sedanji ravni morda niso več potrebni za izravnavo sedanjega subvencioniranja. Zato je treba pregledati ukrepe za zadevne družbe.

Te družbe vključujejo družbe iz Priloge in katerega koli drugega proizvajalca zadevnega izdelka, ki se Komisiji javi v roku, določenem v točki 5(b)(i), in v istem času dokaže, (1) da je prejemal ugodnosti iz ene ali obeh navedenih shem v obdobju preiskave, uporabljenih v preiskavi, ki je privedla do določitve ravni ukrepov, ki se uporabljajo zanj (1. oktobra 2000–30. septembra 2001), in (2) da so se ugodnosti iz teh dveh shem zmanjšale zaradi strukturnih sprememb v teh shemah.

Če pregled poleg tega pokaže ali katera koli zainteresirana stran zagotovi zadostne prima facie dokaze v roku, določenem v točki 5(a)(i), da izvozniki zadevnega izdelka, ki so predmet sedanjega pregleda, polet ugodnosti iz zgoraj navedenih subvencijskih shem prejemajo še druge, se preiskava teh shem prav tako lahko opravi v okviru sedanjega pregleda.

V kolikor spremenjene stopnje subvencije, ki izhajajo iz sedanje preiskave, lahko vplivajo na ukrepe, ki se uporabljajo za sodelujoče družbe v preiskavi, v kateri je bila določena raven ukrepov, in/ali na preostale ukrepe, ki se uporabljajo za vse druge družbe, se te stopnje lahko ustrezno revidirajo.

Opozoriti je treba, da se za tiste družbe, ki so predmet protidampinških in izravnalnih ukrepov, protidampinški ukrep lahko ustrezno prilagodi, če se spremeni izravnalni ukrep.

4.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek uradnega delnega vmesnega pregleda zaradi izteka ukrepov, zato začenja pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

Preiskava bo pokazala potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov za družbe, ki so prejemale ugodnosti iz ene ali obeh zgoraj navedenih subvencijskih shem, in v zvezi z drugimi shemami za tiste družbe, za katere bodo predloženi zadostni dokazi, kakor je navedeno v odstavku 6 točke 3. Preiskava bo na podlagi ugotovitev sedanje preiskave prav tako pokazala potrebo po reviziji ukrepov, ki se uporabljajo za druge družbe, ki so sodelovale v preiskavi, v kateri je bila določena raven obstoječih ukrepov, in/ali preostalih ukrepov, ki se uporabljajo za vse druge družbe.

(a)   Vzorčenje

Glede na pričakovano število strank, vključenih v ta postopek, se lahko Komisija v skladu s členom 27 osnovne uredbe odloči za vzorčenje.

(i)   Vzorčenje za izvoznike proizvajalce

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi izvozniki proizvajalci ali njihovi predstavniki javijo Komisiji in predložijo naslednje informacije o svoji družbi oziroma družbah v roku, določenem v točki 5(b)(i), in v obliki, navedeni v točki 6:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah zadevnega izdelka na notranjem trgu v obdobju od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah zadevnega izdelka na notranjem trgu v obdobju od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007,

| — | ali namerava družba zahtevati individualno stopnjo subvencije (individualne stopnje subvencije lahko zahtevajo samo proizvajalci) (3), |
| --- | --- |

—

ali namerava družba zahtevati individualno stopnjo subvencije (individualne stopnje subvencije lahko zahtevajo samo proizvajalci) (3),

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnega izdelka v tonah, proizvodna zmogljivost in vlaganja v proizvodno zmogljivost v obdobju od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnega izdelka v tonah, proizvodna zmogljivost in vlaganja v proizvodno zmogljivost v obdobju od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (4), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali notranji trg) zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (4), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali notranji trg) zadevnega izdelka,

| — | ali je družba uživala koristi iz shem DEPS in/ali ITES (i) v obdobju preiskave, uporabljenih v preiskavi, ki je privedla do določitve ravni ukrepov, ki se uporabljajo zanjo od 1. oktobra 2000–30. septembra 2001, in/ali (ii) v obdobju od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007. |
| --- | --- |

—

ali je družba uživala koristi iz shem DEPS in/ali ITES (i) v obdobju preiskave, uporabljenih v preiskavi, ki je privedla do določitve ravni ukrepov, ki se uporabljajo zanjo od 1. oktobra 2000–30. septembra 2001, in/ali (ii) v obdobju od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007.

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca. |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca.

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, pomeni, da pošlje izpolnjen vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 7.

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca izvoznikov/proizvajalcev, bo kontaktirala tudi organe države izvoznice in vsa znana združenja izvoznikov/proizvajalcev.

(ii)   Končna izbira vzorca

Vse zainteresirane stranke, ki želijo predložiti kakršne koli informacije glede izbire vzorca, morajo to narediti v roku, določenem v točki 5(b)(ii).

Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorca po posvetovanju z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec.

Družbe, vključene v vzorec, morajo izpolniti vprašalnik v roku, določenem v točki 5(b)(iii), in sodelovati v preiskavi.

Če sodelovanje ni zadostno, lahko ugotovitve Komisije v skladu s členoma 27(4) in 28 osnovne uredbe temeljijo na razpoložljivih dejstvih. Ugotovitev, ki temelji na razpoložljivih dejstvih, je lahko za zadevno stranko manj ugodna, kakor je pojasnjeno v točki 7.

(b)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo, bo poslala vprašalnike vzorčenim družbam in organom zadevne države izvoznice.

(c)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 5(a)(i).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 5(a)(ii).

5.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike, zlasti organi zadevne države izvoznice, ali kakršne koli druge informacije, vključno s tistimi iz šestega odstavka točke 3, v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(ii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

(b)   Posebni rok v zvezi z vzorčenjem

| (i) | Informacije iz točke 4(a)(i) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec, v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(i)

Informacije iz točke 4(a)(i) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec, v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (ii) | Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca, morajo v skladu s točko 4(a)(ii) prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(ii)

Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca, morajo v skladu s točko 4(a)(ii) prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (iii) | Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec. |
| --- | --- |

(iii)

Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec.

6.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno
   (5)
  “ ter se jim v skladu s členom 29(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V PREGLED ZAINTERESIRANIM STRANKAM“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 295 65 05

7.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 28 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 28 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in se zato uporabijo razpoložljiva dejstva, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

8.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 22(1) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

9.   Možnost zahteve pregleda v skladu s členom 19(3) osnovne uredbe

Obseg trenutnega pregleda je določen v točki 4. Vsaka stranka, ki želi zahtevati pregled iz drugih razlogov, lahko to stori v skladu z določbami iz člena 19 osnovne uredbe.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (6).

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str.1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

(2)  UL L 323, 28.11.2002, str.21.

(3)  Individualne stopnje se lahko zahtevajo v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe za družbe, ki niso vključene v vzorec.

(4)  Za navodila o opredelitvi pojma „povezane družbe“ glej člen 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(5)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 29 osnovne uredbe in členom 12 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

(6)  UL L 8, 12.1.2001, str.1.

---

PRILOGA

| — | Indo Rama Synthetics Limited, 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Dist. Dhar, Madhja Pradeš, |
| --- | --- |

—

Indo Rama Synthetics Limited, 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Dist. Dhar, Madhja Pradeš,

| — | Welspun Syntex Limited, Kamani Wadi, 1st floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Bombaj 400 002. |
| --- | --- |

—

Welspun Syntex Limited, Kamani Wadi, 1st floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Bombaj 400 002.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 210/05)

| 1. | Komisija je 24. avgusta 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja HOCHTIEF PPP Solutions GmbH („Hochtief“, Nemčija), ki je v lasti HOCHTIEF Aktiengesellschaft, VINCI S.A. in VINCI Concessions S.A. (skupaj „VINCI“, Francija) pridobijo skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 24. avgusta 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja HOCHTIEF PPP Solutions GmbH („Hochtief“, Nemčija), ki je v lasti HOCHTIEF Aktiengesellschaft, VINCI S.A. in VINCI Concessions S.A. (skupaj „VINCI“, Francija) pridobijo skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta..

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Hochtief: gradnja in storitve, povezane z gradnjo, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Hochtief: gradnja in storitve, povezane z gradnjo,

| — | za Vinci: koncesije, gradnja in storitve, povezane z gradnjo, |
| --- | --- |

—

za Vinci: koncesije, gradnja in storitve, povezane z gradnjo,

| — | za JV: izgradnja in vzdrževanje avtocetnega odseka. |
| --- | --- |

—

za JV: izgradnja in vzdrževanje avtocetnega odseka.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4903 – Hochtief/Vinci/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/10

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 210/06)

| 1. | Komisija je 3. septembra 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Lite-On Technologies Corporation („Lite-On“, Tajvan) z javno ponudbo za odkup z dne 13. avgusta 2007 pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Perlos Corporation („Perlos“, Finska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 3. septembra 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Lite-On Technologies Corporation („Lite-On“, Tajvan) z javno ponudbo za odkup z dne 13. avgusta 2007 pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Perlos Corporation („Perlos“, Finska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Lite-On: dobava računalniške opreme, komunikacijske opreme in elektronskih aparatov za potrošnike, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Lite-On: dobava računalniške opreme, komunikacijske opreme in elektronskih aparatov za potrošnike,

| — | za Perlos: oblikovanje in izdelava mehanskih delov za mobilne telefone. |
| --- | --- |

—

za Perlos: oblikovanje in izdelava mehanskih delov za mobilne telefone.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4904 – Lite-On/Perlos na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 210/07)

| 1. | Komisija je 30. avgusta 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Imperial Tobacco Group PLC („Imperial“, Združeno kraljestvo) z javno ponudbo za odkup z dne 18. julija 2007 pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Altadis S.A. („Altadis“, Španija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 30. avgusta 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Imperial Tobacco Group PLC („Imperial“, Združeno kraljestvo) z javno ponudbo za odkup z dne 18. julija 2007 pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Altadis S.A. („Altadis“, Španija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Imperial: proizvodnja in distribucija tobačnih izdelkov, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Imperial: proizvodnja in distribucija tobačnih izdelkov,

| — | za Altadis: proizvodnja tobačnih izdelkov, distribucija tobačnih in netobačnih izdelkov. |
| --- | --- |

—

za Altadis: proizvodnja tobačnih izdelkov, distribucija tobačnih in netobačnih izdelkov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4581 – Imperial Tobacco/Altadis na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 210/08)

| 1. | Komisija je 31. avgusta 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Avnet Inc. („Avnet“, ZDA) z nakupom sredstev pridobi nadzor nad deli podjetja Magirus Group (Nemčija), in sicer oddelkom za infrastrukturo („Magirus EID“), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 31. avgusta 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Avnet Inc. („Avnet“, ZDA) z nakupom sredstev pridobi nadzor nad deli podjetja Magirus Group (Nemčija), in sicer oddelkom za infrastrukturo („Magirus EID“), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Avnet: distributer elektronskih komponent, računalniških izdelkov in tehnoloških storitev, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Avnet: distributer elektronskih komponent, računalniških izdelkov in tehnoloških storitev,

| — | za Magirus EID: distribucija izdelkov IT. |
| --- | --- |

—

za Magirus EID: distribucija izdelkov IT.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4868 – Avnet/Magirus EID na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4726 – Thomson/Reuters)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 210/09)

| 1. | Komisija je 3. septembra 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje The Thomson Corporation („Thomson“, Kanada) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Reuters Group PLC („Reuters“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 3. septembra 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje The Thomson Corporation („Thomson“, Kanada) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Reuters Group PLC („Reuters“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Thomson: ponudnik informacij z dodano vrednostjo, ki so vgrajene v programska orodja in aplikacije, za strokovnjake na pravnem in davčnem področju, na področju računovodstva, finančnih storitev, znanstvenih raziskav in na trgih za zdravstvene storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Thomson: ponudnik informacij z dodano vrednostjo, ki so vgrajene v programska orodja in aplikacije, za strokovnjake na pravnem in davčnem področju, na področju računovodstva, finančnih storitev, znanstvenih raziskav in na trgih za zdravstvene storitve,

| — | za Reuters: ponudnik informacij, zmogljivosti za trgovanje, povezane programske opreme in novic za strokovnjake na področju finančnih storitev, medijev in poslovnih trgov. |
| --- | --- |

—

za Reuters: ponudnik informacij, zmogljivosti za trgovanje, povezane programske opreme in novic za strokovnjake na področju finančnih storitev, medijev in poslovnih trgov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4726 – Thomson/Reuters na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4726 – Thomson/Reuters na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 8.9.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 210/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 210/14

---

Poziv k predložitvi pripomb o osnutku Uredbe Komisije o splošnih skupinskih izjemah na področju državnih pomoči

(2007/C 210/10)

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega osnutka Uredbe na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Consultation on general block exemption (HT 364) |
| State aid Registry |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |
| E-naslov: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

Consultation on general block exemption (HT 364)

State aid Registry

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 12 42

E-naslov: stateaidgreffe@ec.europa.eu

To besedilo bo na voljo tudi na naslednji spletni strani:

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm

OSNUTEK UREDBA KOMISIJE (ES) št. .../...

z dne ...

o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES, s katerima se nekatere vrste pomoči razglasijo za združljive s skupnim trgom

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) ter zlasti točk (a) in (b) člena 1 Uredbe,

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 994/98 je Komisija pooblaščena, da lahko v skladu s členom 87 Pogodbe izjavi, da so pomoč za majhna in srednje velika podjetja („MSP“), pomoč za varstvo okolja, pomoč za zaposlovanje in usposabljanje ter pomoč, ki se sklada s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico, pod nekaterimi pogoji združljive s skupnim trgom ter da zanje ne velja obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 994/98 je Komisija pooblaščena, da lahko v skladu s členom 87 Pogodbe izjavi, da so pomoč za majhna in srednje velika podjetja („MSP“), pomoč za varstvo okolja, pomoč za zaposlovanje in usposabljanje ter pomoč, ki se sklada s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico, pod nekaterimi pogoji združljive s skupnim trgom ter da zanje ne velja obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe.

| (2) | Komisija je člena 87 in 88 Pogodbe uporabila v številnih odločbah ter pridobila dovolj izkušenj, da opredeli splošna merila za združljivost glede pomoči za MSP v obliki pomoči za naložbe znotraj in zunaj območij, ki prejemajo pomoč, v obliki shem rizičnega kapitala ter na področjih raziskav in razvoja, še zlasti v okviru izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (3), izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 glede povečanja področja uporabe za vključitev pomoči za raziskave in razvoj (4), izvajanja Sporočila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (5) ter Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (6). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je člena 87 in 88 Pogodbe uporabila v številnih odločbah ter pridobila dovolj izkušenj, da opredeli splošna merila za združljivost glede pomoči za MSP v obliki pomoči za naložbe znotraj in zunaj območij, ki prejemajo pomoč, v obliki shem rizičnega kapitala ter na področjih raziskav in razvoja, še zlasti v okviru izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (3), izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 glede povečanja področja uporabe za vključitev pomoči za raziskave in razvoj (4), izvajanja Sporočila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (5) ter Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (6).

| (3) | Komisija je prav tako pridobila dovolj izkušenj pri uporabi členov 87 in 88 Pogodbe na področjih pomoči za usposabljanje, pomoči za zaposlovanje, okoljske pomoči, pomoči za raziskave in razvoj ter regionalne pomoči za MSP ter velika podjetja, še zlasti v okviru izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (7), Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (8), Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (9), Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (10), Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (11) ter Smernic o državni regionalni pomoči (12). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je prav tako pridobila dovolj izkušenj pri uporabi členov 87 in 88 Pogodbe na področjih pomoči za usposabljanje, pomoči za zaposlovanje, okoljske pomoči, pomoči za raziskave in razvoj ter regionalne pomoči za MSP ter velika podjetja, še zlasti v okviru izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (7), Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (8), Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (9), Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (10), Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (11) ter Smernic o državni regionalni pomoči (12).

| (4) | V skladu s temi izkušnjami je treba prilagoditi nekatere pogoje, predvidene v zgoraj navedenih uredbah. Zaradi poenostavitve in zagotovitve učinkovitejšega spremljanja pomoči s strani Komisije jih je treba nadomestiti z eno uredbo. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s temi izkušnjami je treba prilagoditi nekatere pogoje, predvidene v zgoraj navedenih uredbah. Zaradi poenostavitve in zagotovitve učinkovitejšega spremljanja pomoči s strani Komisije jih je treba nadomestiti z eno uredbo.

| (5) | S to uredbo je treba izvzeti vsako pomoč, ki izpolnjuje vse ustrezne pogoje te uredbe, in vsako shemo pomoči, če vsa pomoč, ki se lahko dodeli v skladu s tako shemo, izpolnjuje vse ustrezne pogoje te uredbe. Za zagotovitev učinkovitejšega spremljanja pomoči se morata individualna pomoč, dodeljena v skladu s shemo pomoči, in ad hoc individualna pomoč, dodeljena zunaj vsake sheme pomoči, izrecno sklicevati na to uredbo ter na identifikacijsko številko, ki jo vsakemu takemu ukrepu dodeli Komisija, sheme pomoči pa takega sklica ne potrebujejo. Za spremljanje izvajanja te uredbe mora imeti Komisija tudi možnost, da od držav članic pridobi vse potrebne informacije o ukrepih, ki se izvajajo v skladu s koristjo te uredbe. Če država članica o teh ukrepih pomoči ne zagotovi informacij v razumnem roku, se lahko to obravnava kot znak nespoštovanja pogojev te uredbe. Če država članica ne zagotovi informacij, ki omogočajo spremljanje ukrepa pomoči, se lahko Komisija posledično odloči, da je treba prekiniti izvajanje Uredbe ali ustreznega dela Uredbe za zadevno državo članico. Kakor hitro država članica zagotovi pravilne in popolne informacije, mora Komisija omogočiti, da se Uredba spet uporablja v celoti. |
| --- | --- |

(5)

S to uredbo je treba izvzeti vsako pomoč, ki izpolnjuje vse ustrezne pogoje te uredbe, in vsako shemo pomoči, če vsa pomoč, ki se lahko dodeli v skladu s tako shemo, izpolnjuje vse ustrezne pogoje te uredbe. Za zagotovitev učinkovitejšega spremljanja pomoči se morata individualna pomoč, dodeljena v skladu s shemo pomoči, in ad hoc individualna pomoč, dodeljena zunaj vsake sheme pomoči, izrecno sklicevati na to uredbo ter na identifikacijsko številko, ki jo vsakemu takemu ukrepu dodeli Komisija, sheme pomoči pa takega sklica ne potrebujejo. Za spremljanje izvajanja te uredbe mora imeti Komisija tudi možnost, da od držav članic pridobi vse potrebne informacije o ukrepih, ki se izvajajo v skladu s koristjo te uredbe. Če država članica o teh ukrepih pomoči ne zagotovi informacij v razumnem roku, se lahko to obravnava kot znak nespoštovanja pogojev te uredbe. Če država članica ne zagotovi informacij, ki omogočajo spremljanje ukrepa pomoči, se lahko Komisija posledično odloči, da je treba prekiniti izvajanje Uredbe ali ustreznega dela Uredbe za zadevno državo članico. Kakor hitro država članica zagotovi pravilne in popolne informacije, mora Komisija omogočiti, da se Uredba spet uporablja v celoti.

| (6) | Za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki je ta uredba ne vključuje, je treba še naprej uporabljati obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. Ta uredba ne posega v možnost držav članic, da priglasijo pomoč, katere cilji ustrezajo ciljem, ki jih zajema ta uredba. Komisija bo ocenila tako pomoč predvsem na podlagi pogojev, določenih v tej uredbi, in v skladu z merili, določenimi v posebnih smernicah ali okvirih, ki jih je sprejela Komisija, kadar koli zadevni ukrep pomoči spada na področje uporabe takega posebnega instrumenta. |
| --- | --- |

(6)

Za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki je ta uredba ne vključuje, je treba še naprej uporabljati obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. Ta uredba ne posega v možnost držav članic, da priglasijo pomoč, katere cilji ustrezajo ciljem, ki jih zajema ta uredba. Komisija bo ocenila tako pomoč predvsem na podlagi pogojev, določenih v tej uredbi, in v skladu z merili, določenimi v posebnih smernicah ali okvirih, ki jih je sprejela Komisija, kadar koli zadevni ukrep pomoči spada na področje uporabe takega posebnega instrumenta.

| (7) | Te uredbe se ne bi smelo uporabljati za izvozno pomoč ali pomoč, ki daje prednost domačim proizvodom pred uvoženimi. Te uredbe se zlasti ne bi smelo uporabljati za pomoč, s katero se financirata vzpostavitev in delovanje distribucijske mreže v drugih državah. Pomoč, ki omogoča udeležbo na sejmih, študije ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem tržišču, ponavadi ne pomeni izvozne pomoči. |
| --- | --- |

(7)

Te uredbe se ne bi smelo uporabljati za izvozno pomoč ali pomoč, ki daje prednost domačim proizvodom pred uvoženimi. Te uredbe se zlasti ne bi smelo uporabljati za pomoč, s katero se financirata vzpostavitev in delovanje distribucijske mreže v drugih državah. Pomoč, ki omogoča udeležbo na sejmih, študije ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem tržišču, ponavadi ne pomeni izvozne pomoči.

| (8) | To uredbo bi bilo treba uporabljati dejansko v vseh sektorjih. V sektorju ribištva in ribogojstva bi morala biti s to uredbo izvzeta le pomoč na področju raziskav in razvoja, pomoč v obliki rizičnega kapitala, pomoč za usposabljanje ter pomoč za prikrajšane delavce in invalide. |
| --- | --- |

(8)

To uredbo bi bilo treba uporabljati dejansko v vseh sektorjih. V sektorju ribištva in ribogojstva bi morala biti s to uredbo izvzeta le pomoč na področju raziskav in razvoja, pomoč v obliki rizičnega kapitala, pomoč za usposabljanje ter pomoč za prikrajšane delavce in invalide.

| (9) | Glede na posebna pravila, ki veljajo v sektorju kmetijstva za primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov, bi morala biti s to uredbo izvzeta le pomoč na področjih raziskav in razvoja, pomoč v obliki rizičnega kapitala, pomoč za usposabljanje, okoljska pomoč ter pomoč za prikrajšane delavce in invalide. |
| --- | --- |

(9)

Glede na posebna pravila, ki veljajo v sektorju kmetijstva za primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov, bi morala biti s to uredbo izvzeta le pomoč na področjih raziskav in razvoja, pomoč v obliki rizičnega kapitala, pomoč za usposabljanje, okoljska pomoč ter pomoč za prikrajšane delavce in invalide.

| (10) | Glede na podobnosti med predelavo in trženjem kmetijskih in nekmetijskih proizvodov bi bilo treba to uredbo uporabljati za predelavo ter trženje kmetijskih proizvodov, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(10)

Glede na podobnosti med predelavo in trženjem kmetijskih in nekmetijskih proizvodov bi bilo treba to uredbo uporabljati za predelavo ter trženje kmetijskih proizvodov, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (11) | Niti dejavnosti na kmetiji, ki so potrebne za pripravo proizvoda za prvo prodajo, niti prva prodaja prodajnim posrednikom ali predelovalcem se za namene te uredbe ne bi smele šteti za predelavo ali trženje. Sodišče Evropskih skupnosti je odločilo, da so države članice zavezane, da se, takoj ko Skupnost izda predpise za uvedbo skupne ureditve trga v določenem sektorju kmetijstva, vzdržijo sprejemanja vseh ukrepov, ki bi lahko to ureditev trga omajali ali povzročili izjeme od nje. Ta uredba se torej ne bi smela uporabljati za pomoči, katerih višina je določena na podlagi cene ali količine kupljenih proizvodov ali proizvodov, danih na trg, niti za pomoči, povezane z obveznostjo, da je treba pomoč deliti s primarnimi proizvajalci. |
| --- | --- |

(11)

Niti dejavnosti na kmetiji, ki so potrebne za pripravo proizvoda za prvo prodajo, niti prva prodaja prodajnim posrednikom ali predelovalcem se za namene te uredbe ne bi smele šteti za predelavo ali trženje. Sodišče Evropskih skupnosti je odločilo, da so države članice zavezane, da se, takoj ko Skupnost izda predpise za uvedbo skupne ureditve trga v določenem sektorju kmetijstva, vzdržijo sprejemanja vseh ukrepov, ki bi lahko to ureditev trga omajali ali povzročili izjeme od nje. Ta uredba se torej ne bi smela uporabljati za pomoči, katerih višina je določena na podlagi cene ali količine kupljenih proizvodov ali proizvodov, danih na trg, niti za pomoči, povezane z obveznostjo, da je treba pomoč deliti s primarnimi proizvajalci.

| (12) | Glede na Uredbo Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (13) se ta uredba ne bi smela uporabljati za pomoč, dodeljeno podjetjem, ki so dejavna v sektorju premogovništva, z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči za raziskave in razvoj ter okoljske pomoči. |
| --- | --- |

(12)

Glede na Uredbo Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (13) se ta uredba ne bi smela uporabljati za pomoč, dodeljeno podjetjem, ki so dejavna v sektorju premogovništva, z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči za raziskave in razvoj ter okoljske pomoči.

| (13) | Kadar shema regionalne pomoči dozdevno izpolnjuje regionalne cilje, a je namenjena posebnim gospodarskim sektorjem, so lahko cilji in morebitni učinki sheme sektorski, ne pa horizontalni. Zato sheme regionalne pomoči, ki so namenjene posebnim sektorjem gospodarskih dejavnosti, ne bi smele biti zajete v izjemi od priglasitve. Vendar ima turizem pomembno vlogo v nacionalnih gospodarstvih in na splošno posebej pozitivno vpliva na regionalni razvoj. Sheme regionalnih pomoči, namenjene turističnim dejavnostim, bi bilo treba tako izvzeti iz obveznosti priglasitve. |
| --- | --- |

(13)

Kadar shema regionalne pomoči dozdevno izpolnjuje regionalne cilje, a je namenjena posebnim gospodarskim sektorjem, so lahko cilji in morebitni učinki sheme sektorski, ne pa horizontalni. Zato sheme regionalne pomoči, ki so namenjene posebnim sektorjem gospodarskih dejavnosti, ne bi smele biti zajete v izjemi od priglasitve. Vendar ima turizem pomembno vlogo v nacionalnih gospodarstvih in na splošno posebej pozitivno vpliva na regionalni razvoj. Sheme regionalnih pomoči, namenjene turističnim dejavnostim, bi bilo treba tako izvzeti iz obveznosti priglasitve.

| (14) | Pomoč, dodeljeno podjetjem v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (14), bi bilo treba ocenjevati v skladu s temi smernicami, s čimer se prepreči, da bi se jim izogibali. MSP, ki so manj kot tri leta registrirana kot podjetja in ki imajo v poslovnem načrtu predvidene izgube v teh prvih treh letih, se v tem obdobju za namene te uredbe ne bodo obravnavala kot podjetja v težavah. |
| --- | --- |

(14)

Pomoč, dodeljeno podjetjem v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (14), bi bilo treba ocenjevati v skladu s temi smernicami, s čimer se prepreči, da bi se jim izogibali. MSP, ki so manj kot tri leta registrirana kot podjetja in ki imajo v poslovnem načrtu predvidene izgube v teh prvih treh letih, se v tem obdobju za namene te uredbe ne bodo obravnavala kot podjetja v težavah.

| (15) | Komisija mora zagotoviti, da odobrena pomoč ne spreminja pogojev trgovanja v nasprotju s splošnim interesom. Zato bi bilo treba s področja uporabe te uredbe izključiti pomoč, dodeljeno upravičencu, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodne odločbe Komisije, ki je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo s skupnim trgom. Tako za vsako ad hoc individualno pomoč, izplačano takemu upravičencu, in vsako shemo pomoči, ki ne vsebuje določbe, na podlagi katere so taki upravičenci izrecno izključeni, še naprej velja obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. Ta določba ne vpliva na upravičena pričakovanja upravičencev shem pomoč, ki niso naslovniki neporavnanega naloga za izterjavo. |
| --- | --- |

(15)

Komisija mora zagotoviti, da odobrena pomoč ne spreminja pogojev trgovanja v nasprotju s splošnim interesom. Zato bi bilo treba s področja uporabe te uredbe izključiti pomoč, dodeljeno upravičencu, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodne odločbe Komisije, ki je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo s skupnim trgom. Tako za vsako ad hoc individualno pomoč, izplačano takemu upravičencu, in vsako shemo pomoči, ki ne vsebuje določbe, na podlagi katere so taki upravičenci izrecno izključeni, še naprej velja obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. Ta določba ne vpliva na upravičena pričakovanja upravičencev shem pomoč, ki niso naslovniki neporavnanega naloga za izterjavo.

| (16) | Za zagotovitev dosledne uporabe pravil Skupnosti o državni pomoči ter zaradi upravne poenostavitve bi bilo treba uskladiti opredelitve pojmov, ki so pomembni v okviru različnih kategorij pomoči, vključenih v to uredbo. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev dosledne uporabe pravil Skupnosti o državni pomoči ter zaradi upravne poenostavitve bi bilo treba uskladiti opredelitve pojmov, ki so pomembni v okviru različnih kategorij pomoči, vključenih v to uredbo.

| (17) | Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in učinkovitega spremljanja bi bilo treba to uredbo uporabljati samo za pomoč, ki je pregledna. Pregledna pomoč je pomoč, za katero je mogoče vnaprej brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent dotacije. Takšen natančen izračun se lahko na primer izvede za subvencije, subvencionirane obrestne mere in limitirane davčne oprostitve. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in učinkovitega spremljanja bi bilo treba to uredbo uporabljati samo za pomoč, ki je pregledna. Pregledna pomoč je pomoč, za katero je mogoče vnaprej brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent dotacije. Takšen natančen izračun se lahko na primer izvede za subvencije, subvencionirane obrestne mere in limitirane davčne oprostitve.

| (18) | Pomoč, vključeno v garancijske sheme, bi bilo treba obravnavati kot pregledno, potem ko se po priglasitvi Komisiji odobri metodologija za izračun bruto ekvivalenta dotacije, ter v primeru regionalne pomoči, tudi potem ko Komisija odobri tako metodologijo po sprejetju Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (15). Komisija bo proučila take priglasitve na podlagi Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (16). Glede na težave pri izračunu bruto ekvivalenta dotacije pomoči v obliki vračljivih predplačil taka pomoč ne bi smela biti vključena v to uredbo, razen če je skupni znesek vračljivih predplačil nižji od individualnega veljavnega praga za priglasitev in najvišje intenzivnosti pomoči, ki sta predvidena s to uredbo. |
| --- | --- |

(18)

Pomoč, vključeno v garancijske sheme, bi bilo treba obravnavati kot pregledno, potem ko se po priglasitvi Komisiji odobri metodologija za izračun bruto ekvivalenta dotacije, ter v primeru regionalne pomoči, tudi potem ko Komisija odobri tako metodologijo po sprejetju Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (15). Komisija bo proučila take priglasitve na podlagi Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (16). Glede na težave pri izračunu bruto ekvivalenta dotacije pomoči v obliki vračljivih predplačil taka pomoč ne bi smela biti vključena v to uredbo, razen če je skupni znesek vračljivih predplačil nižji od individualnega veljavnega praga za priglasitev in najvišje intenzivnosti pomoči, ki sta predvidena s to uredbo.

| (19) | Ker je nevarnost izkrivljanja konkurence večja, bi morala Komisija velike zneske pomoči še naprej ocenjevati na individualni podlagi. Zato bi bilo treba za vsako vrsto pomoči določiti pragove znotraj področja uporabe te uredbe, in sicer na ravni, ki upošteva zadevno vrsto pomoči ter njene morebitne vplive na konkurenco. Vsako pomoč, katere znesek presega te pragove, je treba obvezno priglasiti v skladu s členom 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(19)

Ker je nevarnost izkrivljanja konkurence večja, bi morala Komisija velike zneske pomoči še naprej ocenjevati na individualni podlagi. Zato bi bilo treba za vsako vrsto pomoči določiti pragove znotraj področja uporabe te uredbe, in sicer na ravni, ki upošteva zadevno vrsto pomoči ter njene morebitne vplive na konkurenco. Vsako pomoč, katere znesek presega te pragove, je treba obvezno priglasiti v skladu s členom 88(3) Pogodbe.

| (20) | Za zagotovitev, da je pomoč sorazmerna in omejena na potrebni znesek, bi bilo treba, kadar koli je to mogoče, pragove pomoči izraziti v obliki intenzivnosti pomoči glede na znesek upravičenih stroškov. Za izračun intenzivnosti pomoči bi bilo treba pomoč, izplačano v več obrokih, diskontirati na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči za pomoč, ki ni v obliki dotacije, bi morala biti referenčna mera, veljavna ob dodelitvi. Prag v zvezi s pomočjo v obliki rizičnega kapitala bi bilo treba izraziti glede na najvišje zneske pomoči, ker temelji na obliki pomoči, za katero je težko opredeliti upravičene stroške. |
| --- | --- |

(20)

Za zagotovitev, da je pomoč sorazmerna in omejena na potrebni znesek, bi bilo treba, kadar koli je to mogoče, pragove pomoči izraziti v obliki intenzivnosti pomoči glede na znesek upravičenih stroškov. Za izračun intenzivnosti pomoči bi bilo treba pomoč, izplačano v več obrokih, diskontirati na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči za pomoč, ki ni v obliki dotacije, bi morala biti referenčna mera, veljavna ob dodelitvi. Prag v zvezi s pomočjo v obliki rizičnega kapitala bi bilo treba izraziti glede na najvišje zneske pomoči, ker temelji na obliki pomoči, za katero je težko opredeliti upravičene stroške.

| (21) | Glede na dosedanje izkušnje Komisije bi bilo treba prag, izražen kot intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, določiti na ravni, na kateri je doseženo primerno ravnovesje med čim manjšim izkrivljanjem konkurence v sektorju, ki prejema pomoč, in odpravljanjem tržne pomanjkljivosti ali reševanjem zadevnega vprašanja kohezije. Kar zadeva regionalno pomoč, bi bilo treba ta prag določiti na ravni, na kateri se upošteva dovoljena intenzivnost pomoči v skladu s kartami regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(21)

Glede na dosedanje izkušnje Komisije bi bilo treba prag, izražen kot intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, določiti na ravni, na kateri je doseženo primerno ravnovesje med čim manjšim izkrivljanjem konkurence v sektorju, ki prejema pomoč, in odpravljanjem tržne pomanjkljivosti ali reševanjem zadevnega vprašanja kohezije. Kar zadeva regionalno pomoč, bi bilo treba ta prag določiti na ravni, na kateri se upošteva dovoljena intenzivnost pomoči v skladu s kartami regionalne pomoči.

| (22) | Zato da se ugotovi, ali se spoštujejo pragovi za posamično priglasitev in največja intenzivnost pomoči iz te uredbe, bi bilo treba upoštevati skupni znesek javne podpore za dejavnost ali projekt, ki prejema pomoč, ne glede na to, ali se ta podpora financira iz lokalnih, regionalnih, nacionalnih virov ali virov Skupnosti. |
| --- | --- |

(22)

Zato da se ugotovi, ali se spoštujejo pragovi za posamično priglasitev in največja intenzivnost pomoči iz te uredbe, bi bilo treba upoštevati skupni znesek javne podpore za dejavnost ali projekt, ki prejema pomoč, ne glede na to, ali se ta podpora financira iz lokalnih, regionalnih, nacionalnih virov ali virov Skupnosti.

| (23) | Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi opredeliti okoliščine, v skladu s katerimi se lahko kumulirajo različne kategorije pomoči, ki jih ta uredba zajema. Kar zadeva kumulacijo pomoči, ki jo ta uredba zajema, z državno pomočjo, ki je ta uredba ne zajema, je treba upoštevati odločitev Komisije za dodelitev pomoči, ki je ta uredba ne zajema, ter pravila o državni pomoči, na katerih temelji ta odločitev. Kar zadeva kumulacijo pomoči za prikrajšane delavce in invalide z drugimi vrstami pomoči, bi bilo treba uporabljati posebne določbe. V tej uredbi bi bilo treba tudi predvideti kumulacijo ukrepov pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški in ukrepov pomoči brez opredeljivih upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi opredeliti okoliščine, v skladu s katerimi se lahko kumulirajo različne kategorije pomoči, ki jih ta uredba zajema. Kar zadeva kumulacijo pomoči, ki jo ta uredba zajema, z državno pomočjo, ki je ta uredba ne zajema, je treba upoštevati odločitev Komisije za dodelitev pomoči, ki je ta uredba ne zajema, ter pravila o državni pomoči, na katerih temelji ta odločitev. Kar zadeva kumulacijo pomoči za prikrajšane delavce in invalide z drugimi vrstami pomoči, bi bilo treba uporabljati posebne določbe. V tej uredbi bi bilo treba tudi predvideti kumulacijo ukrepov pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški in ukrepov pomoči brez opredeljivih upravičenih stroškov.

| (24) | Za zagotovitev, da je pomoč nujna in deluje kot spodbuda za razvoj nadaljnjih dejavnosti ali projektov, se te uredbe ne bi smelo uporabljati v primeru pomoči za dejavnosti, ki bi jih upravičenec že izvajal izključno pod tržnimi pogoji. Kar zadeva vsako pomoč, dodeljeno MSP, ki jo ta uredba zajema, bi bilo treba upoštevati, da taka pobuda obstaja, ko MSP predloži zahtevek državi članici, preden se začnejo izvajati dejavnosti, povezane z uresničevanjem projekta ali dejavnosti, ki prejemajo pomoč. [Kar zadeva vsako pomoč, ki jo zajema ta uredba in je dodeljena upravičencem, ki so velika podjetja, bi morale države članice poleg pogojev, ki se uporabljajo za MSP, preveriti tudi, če je upravičenec v notranjem dokumentu analiziral, ali je projekt oziroma dejavnost, ki prejema pomoč, izvedljiva s pomočjo in brez pomoči. To analizo bi moral upravičenec opraviti predhodno na podlagi količinskih in kakovostnih kazalnikov. Država članica bi morala preveriti to analizo in shraniti tovrstne dokumente v svoji evidenci. Poleg tega bi bilo treba to obliko pomoči izključiti s področja uporabe te uredbe, saj se šteje, da je težko določiti spodbujevalni učinek ad hoc pomoči, dodeljene velikim podjetjem. Komisija bo proučila obstoj takega spodbujevalnega učinka v okviru zadevne priglasitve pomoči na podlagi meril, določenih v veljavnih smernicah, okvirih ali drugih instrumentih Skupnosti.] |
| --- | --- |

(24)

Za zagotovitev, da je pomoč nujna in deluje kot spodbuda za razvoj nadaljnjih dejavnosti ali projektov, se te uredbe ne bi smelo uporabljati v primeru pomoči za dejavnosti, ki bi jih upravičenec že izvajal izključno pod tržnimi pogoji. Kar zadeva vsako pomoč, dodeljeno MSP, ki jo ta uredba zajema, bi bilo treba upoštevati, da taka pobuda obstaja, ko MSP predloži zahtevek državi članici, preden se začnejo izvajati dejavnosti, povezane z uresničevanjem projekta ali dejavnosti, ki prejemajo pomoč. [Kar zadeva vsako pomoč, ki jo zajema ta uredba in je dodeljena upravičencem, ki so velika podjetja, bi morale države članice poleg pogojev, ki se uporabljajo za MSP, preveriti tudi, če je upravičenec v notranjem dokumentu analiziral, ali je projekt oziroma dejavnost, ki prejema pomoč, izvedljiva s pomočjo in brez pomoči. To analizo bi moral upravičenec opraviti predhodno na podlagi količinskih in kakovostnih kazalnikov. Država članica bi morala preveriti to analizo in shraniti tovrstne dokumente v svoji evidenci. Poleg tega bi bilo treba to obliko pomoči izključiti s področja uporabe te uredbe, saj se šteje, da je težko določiti spodbujevalni učinek ad hoc pomoči, dodeljene velikim podjetjem. Komisija bo proučila obstoj takega spodbujevalnega učinka v okviru zadevne priglasitve pomoči na podlagi meril, določenih v veljavnih smernicah, okvirih ali drugih instrumentih Skupnosti.]

| (25) | Za zagotavljanje preglednosti in učinkovitega spremljanja v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 994/98 je primerno uvesti standardni obrazec, ki ga morajo uporabljati države članice, da Komisiji predložijo povzetke podatkov, kadar koli se na podlagi te uredbe izvajata shema pomoči ali ad hoc individualna pomoč. Obrazec s povzetki podatkov se uporabi za objavo ukrepa v Uradnem listu Evropske unije in na internetu. Povzetek podatkov je treba Komisiji poslati v elektronski obliki z uporabo uveljavljene aplikacije IT pred izvedbo ukrepa. Komisija bo dodelila identifikacijsko številko vsakemu predloženemu ukrepu pomoči. Dejstvo, da je ukrepu pomoči dodeljena taka identifikacijska številka, ne pomeni, da je Komisija proučila, ali pomoč izpolnjuje pogoje iz te uredbe. Zato države članice ali upravičenci ne smejo upravičeno pričakovati, da je ukrep pomoči združljiv s to uredbo. |
| --- | --- |

(25)

Za zagotavljanje preglednosti in učinkovitega spremljanja v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 994/98 je primerno uvesti standardni obrazec, ki ga morajo uporabljati države članice, da Komisiji predložijo povzetke podatkov, kadar koli se na podlagi te uredbe izvajata shema pomoči ali ad hoc individualna pomoč. Obrazec s povzetki podatkov se uporabi za objavo ukrepa v Uradnem listu Evropske unije in na internetu. Povzetek podatkov je treba Komisiji poslati v elektronski obliki z uporabo uveljavljene aplikacije IT pred izvedbo ukrepa. Komisija bo dodelila identifikacijsko številko vsakemu predloženemu ukrepu pomoči. Dejstvo, da je ukrepu pomoči dodeljena taka identifikacijska številka, ne pomeni, da je Komisija proučila, ali pomoč izpolnjuje pogoje iz te uredbe. Zato države članice ali upravičenci ne smejo upravičeno pričakovati, da je ukrep pomoči združljiv s to uredbo.

| (26) | Zaradi enakih razlogov bi morala Komisija uvesti posebne zahteve glede oblike in vsebine letnih poročil, ki jih morajo Komisiji predložiti države članice. Prav tako je primerno določiti pravila glede evidenc, ki jih morajo imeti države članice o shemah pomoči in individualni pomoči, izvzetih po tej uredbi. |
| --- | --- |

(26)

Zaradi enakih razlogov bi morala Komisija uvesti posebne zahteve glede oblike in vsebine letnih poročil, ki jih morajo Komisiji predložiti države članice. Prav tako je primerno določiti pravila glede evidenc, ki jih morajo imeti države članice o shemah pomoči in individualni pomoči, izvzetih po tej uredbi.

| (27) | Določiti je treba nadaljnje pogoje, ki jih mora izpolnjevati vsaka shema pomoči ali individualna pomoč, izvzeta po tej uredbi. Taka pomoč mora biti ob upoštevanju členov 87(3)(a) in (c) seveda sorazmerna s tržnimi pomanjkljivostmi ali omejitvami, ki jih je treba odpraviti, da bo v interesu Skupnosti. Zato je primerno, da se področje uporabe te uredbe, kar zadeva pomoč za naložbe v korist MSP, pomoč za okoljske naložbe in regionalno pomoč, omeji na pomoč, dodeljeno za nekatere opredmetene in neopredmetene naložbe. Upoštevajoč presežno zmogljivost Skupnosti ter posebne probleme izkrivljanja konkurence v sektorjih cestnega prevoza blaga in zračnega prometa, se med upravičene stroške naložb za podjetja z glavno gospodarsko dejavnostjo v teh sektorjih prometa ne bi smela šteti prevozna sredstva in oprema. Kar zadeva opredelitev opredmetenih sredstev za namene okoljske pomoči, se uporabljajo posebne določbe. |
| --- | --- |

(27)

Določiti je treba nadaljnje pogoje, ki jih mora izpolnjevati vsaka shema pomoči ali individualna pomoč, izvzeta po tej uredbi. Taka pomoč mora biti ob upoštevanju členov 87(3)(a) in (c) seveda sorazmerna s tržnimi pomanjkljivostmi ali omejitvami, ki jih je treba odpraviti, da bo v interesu Skupnosti. Zato je primerno, da se področje uporabe te uredbe, kar zadeva pomoč za naložbe v korist MSP, pomoč za okoljske naložbe in regionalno pomoč, omeji na pomoč, dodeljeno za nekatere opredmetene in neopredmetene naložbe. Upoštevajoč presežno zmogljivost Skupnosti ter posebne probleme izkrivljanja konkurence v sektorjih cestnega prevoza blaga in zračnega prometa, se med upravičene stroške naložb za podjetja z glavno gospodarsko dejavnostjo v teh sektorjih prometa ne bi smela šteti prevozna sredstva in oprema. Kar zadeva opredelitev opredmetenih sredstev za namene okoljske pomoči, se uporabljajo posebne določbe.

| (28) | V skladu z načeli, ki urejajo pomoč iz člena 87(1) Pogodbe, bi bilo treba pomoč kot odobreno obravnavati takrat, ko se zakonska pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi nacionalnega pravnega režima, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(28)

V skladu z načeli, ki urejajo pomoč iz člena 87(1) Pogodbe, bi bilo treba pomoč kot odobreno obravnavati takrat, ko se zakonska pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi nacionalnega pravnega režima, ki se uporablja.

| (29) | Da dejavnik kapitala pri naložbah ne bi imel prednosti pred dejavnikom zaposlovanja, bi bilo treba vključiti določbo, s katero bi lahko obračunavali pomoč za naložbe v korist MSP in regionalno pomoč na podlagi stroškov naložb ali na podlagi stroškov delovnega mesta, ustvarjenega neposredno z naložbenim projektom. |
| --- | --- |

(29)

Da dejavnik kapitala pri naložbah ne bi imel prednosti pred dejavnikom zaposlovanja, bi bilo treba vključiti določbo, s katero bi lahko obračunavali pomoč za naložbe v korist MSP in regionalno pomoč na podlagi stroškov naložb ali na podlagi stroškov delovnega mesta, ustvarjenega neposredno z naložbenim projektom.

| (30) | Okoljska pomoč v obliki znižanja davkov, pomoč za prikrajšane delavce in invalide, regionalna pomoč ali pomoč v obliki rizičnega kapitala, dodeljena upravičencu na ad hoc podlagi, ima lahko velik vpliv na konkurenco na zadevnih trgih, saj daje prednost upravičenemu podjetju pred drugimi podjetji, ki niso prejela take pomoči. Ker je ad hoc pomoč dodeljena le enemu podjetju, bo imela najverjetneje le omejen pozitivni strukturni vpliv na okolje, zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, regionalno kohezijo ali tržno pomanjkljivost rizičnega kapitala. Zato bi morale biti sheme pomoči, ki zagotavljajo okoljsko pomoč v obliki znižanja davkov, regionalno pomoč ali pomoč v obliki rizičnega kapitala, izvzete na podlagi te uredbe, medtem ko bi bilo treba individualno dodeljeno ad hoc pomoč priglasiti Komisiji. Vendar bi morala biti v tej uredbi ad hoc regionalna pomoč izvzeta, kadar se taka ad hoc pomoč uporablja za dopolnitev pomoči na podlagi sheme regionalne pomoči, pri čemer bi zgornja mejna vrednost ad hoc elementa znašala 50 % celotnega zneska pomoči, dodeljenega za naložbo. |
| --- | --- |

(30)

Okoljska pomoč v obliki znižanja davkov, pomoč za prikrajšane delavce in invalide, regionalna pomoč ali pomoč v obliki rizičnega kapitala, dodeljena upravičencu na ad hoc podlagi, ima lahko velik vpliv na konkurenco na zadevnih trgih, saj daje prednost upravičenemu podjetju pred drugimi podjetji, ki niso prejela take pomoči. Ker je ad hoc pomoč dodeljena le enemu podjetju, bo imela najverjetneje le omejen pozitivni strukturni vpliv na okolje, zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, regionalno kohezijo ali tržno pomanjkljivost rizičnega kapitala. Zato bi morale biti sheme pomoči, ki zagotavljajo okoljsko pomoč v obliki znižanja davkov, regionalno pomoč ali pomoč v obliki rizičnega kapitala, izvzete na podlagi te uredbe, medtem ko bi bilo treba individualno dodeljeno ad hoc pomoč priglasiti Komisiji. Vendar bi morala biti v tej uredbi ad hoc regionalna pomoč izvzeta, kadar se taka ad hoc pomoč uporablja za dopolnitev pomoči na podlagi sheme regionalne pomoči, pri čemer bi zgornja mejna vrednost ad hoc elementa znašala 50 % celotnega zneska pomoči, dodeljenega za naložbo.

| (31) | Določbe v zvezi s pomočjo majhnim in srednjim podjetjem (MSP) za naložbe in za zaposlovanje ne predpisujejo kakršne koli možnosti za povečanje največje intenzivnosti pomoči z regionalnim dodatkom, kakor je bilo to v primeru Uredbe (ES) št. 70/2001. Vendar se lahko največja intenzivnost pomoči, določena v oddelku, ki se nanaša na regionalne pomoči, dodeli tudi MSP, toda zgolj če so izpolnjeni pogoji za dodeljevanje regionalne pomoči. Določbe v zvezi s pomočjo za okoljske naložbe prav tako ne predpisujejo nobene možnosti za povečanje največje intenzivnosti pomoči z regionalnim dodatkom. Največja intenzivnost pomoči, določena v skladu z oddelkom o regionalni pomoči, se lahko vseeno uporablja tudi za projekte, ki imajo pozitiven vpliv na okolje, samo če so izpolnjeni vsi pogoji za dodeljevanje regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(31)

Določbe v zvezi s pomočjo majhnim in srednjim podjetjem (MSP) za naložbe in za zaposlovanje ne predpisujejo kakršne koli možnosti za povečanje največje intenzivnosti pomoči z regionalnim dodatkom, kakor je bilo to v primeru Uredbe (ES) št. 70/2001. Vendar se lahko največja intenzivnost pomoči, določena v oddelku, ki se nanaša na regionalne pomoči, dodeli tudi MSP, toda zgolj če so izpolnjeni pogoji za dodeljevanje regionalne pomoči. Določbe v zvezi s pomočjo za okoljske naložbe prav tako ne predpisujejo nobene možnosti za povečanje največje intenzivnosti pomoči z regionalnim dodatkom. Največja intenzivnost pomoči, določena v skladu z oddelkom o regionalni pomoči, se lahko vseeno uporablja tudi za projekte, ki imajo pozitiven vpliv na okolje, samo če so izpolnjeni vsi pogoji za dodeljevanje regionalne pomoči.

| (32) | Z obravnavanjem razvojnih problemov v prikrajšanih regijah nacionalna regionalna pomoč spodbuja gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo držav članic ter Skupnosti kot celote. Namen državne regionalne pomoči je pomagati pri razvoju najbolj prikrajšanih regij, s tem da na trajnosten način podpira naložbe in ustvarjanje delovnih mest. Pospešuje širitev, racionalizacijo, posodobitev in raznovrstnost gospodarskih dejavnosti podjetij v regijah z omejenimi možnostmi, zlasti s spodbujanjem podjetij, da v teh regijah ustanovijo nove obrate. |
| --- | --- |

(32)

Z obravnavanjem razvojnih problemov v prikrajšanih regijah nacionalna regionalna pomoč spodbuja gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo držav članic ter Skupnosti kot celote. Namen državne regionalne pomoči je pomagati pri razvoju najbolj prikrajšanih regij, s tem da na trajnosten način podpira naložbe in ustvarjanje delovnih mest. Pospešuje širitev, racionalizacijo, posodobitev in raznovrstnost gospodarskih dejavnosti podjetij v regijah z omejenimi možnostmi, zlasti s spodbujanjem podjetij, da v teh regijah ustanovijo nove obrate.

| (33) | Da se prepreči umetna razdelitev velikega regionalnega naložbenega projekta v podprojekte, s čimer bi se bilo mogoče izogniti pragovom za priglasitev, ki jih zagotavlja ta uredba, bi bilo treba velik naložbeni projekt obravnavati kot enoten naložbeni projekt, če naložbo v obdobju treh let opravi isto podjetje ali podjetja in če je sestavljena iz osnovnih sredstev, ki so ekonomsko nedeljivo združena. Države članice morajo pri ocenjevanju ekonomske nedeljivosti naložbe upoštevati tehnične, funkcionalne in strateške povezave ter neposredno geografsko bližino. Ekonomska nedeljivost mora biti ocenjena neodvisno od lastništva. To pomeni, da mora biti pri ugotavljanju, ali je velik naložbeni projekt dejansko enoten naložbeni projekt, ocena enaka, ne glede na to, ali projekt opravi le eno podjetje, več kot eno podjetje, pri čemer si podjetja stroške naložbe delijo, oziroma več podjetij, ki krijejo stroške ločenih naložb znotraj istega naložbenega projekta (kakor na primer pri skupnem podjetju). |
| --- | --- |

(33)

Da se prepreči umetna razdelitev velikega regionalnega naložbenega projekta v podprojekte, s čimer bi se bilo mogoče izogniti pragovom za priglasitev, ki jih zagotavlja ta uredba, bi bilo treba velik naložbeni projekt obravnavati kot enoten naložbeni projekt, če naložbo v obdobju treh let opravi isto podjetje ali podjetja in če je sestavljena iz osnovnih sredstev, ki so ekonomsko nedeljivo združena. Države članice morajo pri ocenjevanju ekonomske nedeljivosti naložbe upoštevati tehnične, funkcionalne in strateške povezave ter neposredno geografsko bližino. Ekonomska nedeljivost mora biti ocenjena neodvisno od lastništva. To pomeni, da mora biti pri ugotavljanju, ali je velik naložbeni projekt dejansko enoten naložbeni projekt, ocena enaka, ne glede na to, ali projekt opravi le eno podjetje, več kot eno podjetje, pri čemer si podjetja stroške naložbe delijo, oziroma več podjetij, ki krijejo stroške ločenih naložb znotraj istega naložbenega projekta (kakor na primer pri skupnem podjetju).

| (34) | V nasprotju z regionalno pomočjo, ki se lahko dodeli le na območjih, ki prejemajo pomoč, se lahko pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje dodelita na območjih, ki prejemajo pomoč, ter zunaj teh območij. Države članice lahko na območjih, ki prejemajo pomoč, na ta način zagotavljajo pomoč za naložbe, samo če izpolnjujejo vse pogoje, ki se nanašajo na oddelek o regionalni pomoči, ali vse pogoje, ki se nanašajo na oddelek o pomoči MSP za naložbe. |
| --- | --- |

(34)

V nasprotju z regionalno pomočjo, ki se lahko dodeli le na območjih, ki prejemajo pomoč, se lahko pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje dodelita na območjih, ki prejemajo pomoč, ter zunaj teh območij. Države članice lahko na območjih, ki prejemajo pomoč, na ta način zagotavljajo pomoč za naložbe, samo če izpolnjujejo vse pogoje, ki se nanašajo na oddelek o regionalni pomoči, ali vse pogoje, ki se nanašajo na oddelek o pomoči MSP za naložbe.

| (35) | Trajnostni razvoj, skupaj s konkurenčnostjo in varnostjo oskrbe z energijo, je eden od nosilnih stebrov lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Trajnostni razvoj med drugim temelji na visoki ravni varstva in izboljšanju kakovosti okolja. Zaradi spodbujanja okoljske trajnosti in boja proti podnebnim spremembam se prav tako poveča zanesljivost oskrbe ter zagotovi konkurenčnost evropskih gospodarstev in razpoložljivost dostopne energije. Na področju varstva okolja se pogosto soočajo s tržnimi pomanjkljivostmi v obliki negativnih zunanjih dejavnikov. V normalnih tržnih pogojih podjetja nimajo nujno dovolj spodbud, da bi zmanjšala onesnaževanje, saj lahko tako zmanjševanje poveča njihove stroške. Kadar podjetjem ni treba vračunati stroškov onesnaževanja, jih mora kriti družba kot celota. Vračunavanje okoljskih stroškov se lahko zagotovi z uvedbo okoljskih predpisov ali davkov. Ker okoljski standardi na ravni Skupnosti niso popolnoma usklajeni, to ustvarja neenake pogoje. Še višjo raven varstva okolja je mogoče doseči s pobudami, ki presegajo obvezne standarde Skupnosti, kar pa lahko škodi konkurenčnim položajem zadevnih podjetij. |
| --- | --- |

(35)

Trajnostni razvoj, skupaj s konkurenčnostjo in varnostjo oskrbe z energijo, je eden od nosilnih stebrov lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Trajnostni razvoj med drugim temelji na visoki ravni varstva in izboljšanju kakovosti okolja. Zaradi spodbujanja okoljske trajnosti in boja proti podnebnim spremembam se prav tako poveča zanesljivost oskrbe ter zagotovi konkurenčnost evropskih gospodarstev in razpoložljivost dostopne energije. Na področju varstva okolja se pogosto soočajo s tržnimi pomanjkljivostmi v obliki negativnih zunanjih dejavnikov. V normalnih tržnih pogojih podjetja nimajo nujno dovolj spodbud, da bi zmanjšala onesnaževanje, saj lahko tako zmanjševanje poveča njihove stroške. Kadar podjetjem ni treba vračunati stroškov onesnaževanja, jih mora kriti družba kot celota. Vračunavanje okoljskih stroškov se lahko zagotovi z uvedbo okoljskih predpisov ali davkov. Ker okoljski standardi na ravni Skupnosti niso popolnoma usklajeni, to ustvarja neenake pogoje. Še višjo raven varstva okolja je mogoče doseči s pobudami, ki presegajo obvezne standarde Skupnosti, kar pa lahko škodi konkurenčnim položajem zadevnih podjetij.

| (36) | Glede na zadovoljive izkušnje, pridobljene pri izvajanju Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja, bi bilo treba iz obveznosti priglasitve izvzeti pomoč za naložbe za varstvo okolja, ki izboljšuje standarde Skupnosti, oziroma, če teh standardov Skupnosti ni (na primer pri naknadnem opremljanju obstoječih vozil), pomoč za čimprejšnje prilagajanje na prihodnje standarde Skupnosti za MSP, okoljsko pomoč za naložbe v ukrepe varčevanja z energijo, okoljsko pomoč za naložbe v visoko učinkovito soproizvodnjo, okoljsko pomoč za naložbe, ki spodbujajo izkoriščanje obnovljivih virov energije, ter okoljsko pomoč v obliki znižanja davkov. Dovoljena je zlasti pomoč za nakup novih transportnih vozil, ki ustrezajo sprejetim standardom Skupnosti, preden začnejo ti standardi veljati, kadar se novi standardi, ko postanejo obvezni, ne uporabljajo retroaktivno za že kupljena vozila. |
| --- | --- |

(36)

Glede na zadovoljive izkušnje, pridobljene pri izvajanju Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja, bi bilo treba iz obveznosti priglasitve izvzeti pomoč za naložbe za varstvo okolja, ki izboljšuje standarde Skupnosti, oziroma, če teh standardov Skupnosti ni (na primer pri naknadnem opremljanju obstoječih vozil), pomoč za čimprejšnje prilagajanje na prihodnje standarde Skupnosti za MSP, okoljsko pomoč za naložbe v ukrepe varčevanja z energijo, okoljsko pomoč za naložbe v visoko učinkovito soproizvodnjo, okoljsko pomoč za naložbe, ki spodbujajo izkoriščanje obnovljivih virov energije, ter okoljsko pomoč v obliki znižanja davkov. Dovoljena je zlasti pomoč za nakup novih transportnih vozil, ki ustrezajo sprejetim standardom Skupnosti, preden začnejo ti standardi veljati, kadar se novi standardi, ko postanejo obvezni, ne uporabljajo retroaktivno za že kupljena vozila.

| (37) | Pravilen izračun dodatnih stroškov naložb ali proizvodnih stroškov pri uresničevanju cilja varstva okolja je bistvenega pomena, da se določi, ali je pomoč združljiva s členom 87(3) Pogodbe ali ne. Tak izračun je treba izvesti na podlagi primerljive referenčne naložbe, ki ne zagotavlja zadevnih okoljskih koristi in je enako zmogljiva glede na dejansko proizvodnjo. Glede na morebitne težave, zlasti kar zadeva odbitek dobička, ki izhaja iz dodatne naložbe, bi bilo treba predvideti poenostavljeno metodo izračuna dodatnih stroškov naložb. Zato bi bilo treba stroške za uporabo te uredbe, z izjemo ukrepov okoljske pomoči za naložbe v varčevanje z energijo, izračunati, ne da bi pri tem upoštevali poslovne dobičke, prihranke pri stroških ali dodatno postransko proizvodnjo ter stroške, ki nastanejo med časom trajanja naložbe. Skladno s tem se določi največja intenzivnost pomoči, predvidena za različne vrste zadevne pomoči za okoljske naložbe. |
| --- | --- |

(37)

Pravilen izračun dodatnih stroškov naložb ali proizvodnih stroškov pri uresničevanju cilja varstva okolja je bistvenega pomena, da se določi, ali je pomoč združljiva s členom 87(3) Pogodbe ali ne. Tak izračun je treba izvesti na podlagi primerljive referenčne naložbe, ki ne zagotavlja zadevnih okoljskih koristi in je enako zmogljiva glede na dejansko proizvodnjo. Glede na morebitne težave, zlasti kar zadeva odbitek dobička, ki izhaja iz dodatne naložbe, bi bilo treba predvideti poenostavljeno metodo izračuna dodatnih stroškov naložb. Zato bi bilo treba stroške za uporabo te uredbe, z izjemo ukrepov okoljske pomoči za naložbe v varčevanje z energijo, izračunati, ne da bi pri tem upoštevali poslovne dobičke, prihranke pri stroških ali dodatno postransko proizvodnjo ter stroške, ki nastanejo med časom trajanja naložbe. Skladno s tem se določi največja intenzivnost pomoči, predvidena za različne vrste zadevne pomoči za okoljske naložbe.

| (38) | Kar zadeva okoljsko pomoč za naložbe v soproizvodnjo toplotne in električne energije ter okoljsko pomoč za naložbe, ki spodbujajo uporabo obnovljivih virov energije, bi bilo treba dodatne stroške za uporabo te uredbe izračunati, ne da bi pri tem upoštevali druge podporne ukrepe, dodeljene za iste upravičene stroške, z izjemo druge pomoči za okoljske naložbe. |
| --- | --- |

(38)

Kar zadeva okoljsko pomoč za naložbe v soproizvodnjo toplotne in električne energije ter okoljsko pomoč za naložbe, ki spodbujajo uporabo obnovljivih virov energije, bi bilo treba dodatne stroške za uporabo te uredbe izračunati, ne da bi pri tem upoštevali druge podporne ukrepe, dodeljene za iste upravičene stroške, z izjemo druge pomoči za okoljske naložbe.

| (39) | Da bi odpravili razlike, ki bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence, da bi olajšali usklajevanje med različnimi pobudami Skupnosti in nacionalnimi pobudami v zvezi z MSP ter da bi izboljšali jasnost pri upravnih postopkih in pravno varnost, bi morala opredelitev MSP za namene te uredbe temeljiti na opredelitvi iz Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi malih in srednje velikih podjetij (17). |
| --- | --- |

(39)

Da bi odpravili razlike, ki bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence, da bi olajšali usklajevanje med različnimi pobudami Skupnosti in nacionalnimi pobudami v zvezi z MSP ter da bi izboljšali jasnost pri upravnih postopkih in pravno varnost, bi morala opredelitev MSP za namene te uredbe temeljiti na opredelitvi iz Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi malih in srednje velikih podjetij (17).

| (40) | MSP imajo odločilno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest ter so na splošno dejavnik socialne trdnosti in gospodarskega zagona. Vendar lahko tržne pomanjkljivosti omejujejo razvoj MSP, zaradi česar imajo ta podjetja značilne omejitve. MSP imajo pogosto težave pri pridobivanju finančnih sredstev, rizičnega kapitala ali posojil, ker nekateri finančni trgi niso naklonjeni tveganjem in lahko nudijo zavarovanje le do omejene mere. Njihovi omejeni viri lahko tudi omejijo dostop do informacij, zlasti glede nove tehnologije in morebitnih trgov. Kadar se nekatere kategorije pomoči dodelijo za MSP, bi bilo treba tako pomoč izvzeti iz te uredbe, da se olajša razvoj gospodarskih dejavnosti MSP. Taka pomoč se za namene uporabe te uredbe posledično upravičeno izvzame iz predhodne priglasitve, kadar upravičenec izpolnjuje pogoje iz opredelitve MSP, navedene v prilogi k tej uredbi, hkrati pa se upravičeno domneva, da, kadar znesek pomoči ne presega veljavnega praga za priglasitev, razvoj MSP ovirajo omejitve, značilne za MSP, ki jih spodbujajo tržne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(40)

MSP imajo odločilno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest ter so na splošno dejavnik socialne trdnosti in gospodarskega zagona. Vendar lahko tržne pomanjkljivosti omejujejo razvoj MSP, zaradi česar imajo ta podjetja značilne omejitve. MSP imajo pogosto težave pri pridobivanju finančnih sredstev, rizičnega kapitala ali posojil, ker nekateri finančni trgi niso naklonjeni tveganjem in lahko nudijo zavarovanje le do omejene mere. Njihovi omejeni viri lahko tudi omejijo dostop do informacij, zlasti glede nove tehnologije in morebitnih trgov. Kadar se nekatere kategorije pomoči dodelijo za MSP, bi bilo treba tako pomoč izvzeti iz te uredbe, da se olajša razvoj gospodarskih dejavnosti MSP. Taka pomoč se za namene uporabe te uredbe posledično upravičeno izvzame iz predhodne priglasitve, kadar upravičenec izpolnjuje pogoje iz opredelitve MSP, navedene v prilogi k tej uredbi, hkrati pa se upravičeno domneva, da, kadar znesek pomoči ne presega veljavnega praga za priglasitev, razvoj MSP ovirajo omejitve, značilne za MSP, ki jih spodbujajo tržne pomanjkljivosti.

| (41) | Ob upoštevanju razlik med majhnimi in srednje velikimi podjetji bi bilo treba določiti različne stopnje osnovne intenzivnosti pomoči ter različne premije za majhna in srednje velika podjetja. Tržne pomanjkljivosti, ki vplivajo na MSP na splošno, med drugim glede dostopa do finančnih sredstev, povzročajo večje ovire pri razvoju majhnih podjetij v primerjavi z razvojem srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

(41)

Ob upoštevanju razlik med majhnimi in srednje velikimi podjetji bi bilo treba določiti različne stopnje osnovne intenzivnosti pomoči ter različne premije za majhna in srednje velika podjetja. Tržne pomanjkljivosti, ki vplivajo na MSP na splošno, med drugim glede dostopa do finančnih sredstev, povzročajo večje ovire pri razvoju majhnih podjetij v primerjavi z razvojem srednje velikih podjetij.

| (42) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Smernic Skupnosti o državnih pomočeh in rizičnem kapitalu (18), se zdi, da obstajajo številne tržne pomanjkljivosti rizičnega kapitala v Skupnosti glede na nekatere vrste naložb na določenih stopnjah razvoja podjetij. Te tržne pomanjkljivosti izhajajo iz nezadostne usklajenosti ponudbe in povpraševanja po rizičnem kapitalu. Posledično je stopnja predvidenega rizičnega kapitala na trgu morda preveč omejena, podjetja pa kljub dobremu poslovnemu načrtu in možnostim za rast ne dobijo finančne podpore. Poglavitni vir tržne pomanjkljivosti, pomemben za trge rizičnega kapitala, ki še posebej vpliva na dostop do kapitala za MSP ter ki lahko upraviči javno intervencijo, se nanaša na nepopolne in asimetrične informacije. Zato bi bilo treba pod določenimi pogoji iz obveznosti priglasitve izvzeti sheme rizičnega kapitala v obliki investicijskih skladov, v katerih se zadostni delež sredstev obravnava kot zasebni kapital. Ta uredba ne vpliva na položaj EIS in EIB, kakor je opredeljen v Smernicah Skupnosti o rizičnem kapitalu. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Smernic Skupnosti o državnih pomočeh in rizičnem kapitalu (18), se zdi, da obstajajo številne tržne pomanjkljivosti rizičnega kapitala v Skupnosti glede na nekatere vrste naložb na določenih stopnjah razvoja podjetij. Te tržne pomanjkljivosti izhajajo iz nezadostne usklajenosti ponudbe in povpraševanja po rizičnem kapitalu. Posledično je stopnja predvidenega rizičnega kapitala na trgu morda preveč omejena, podjetja pa kljub dobremu poslovnemu načrtu in možnostim za rast ne dobijo finančne podpore. Poglavitni vir tržne pomanjkljivosti, pomemben za trge rizičnega kapitala, ki še posebej vpliva na dostop do kapitala za MSP ter ki lahko upraviči javno intervencijo, se nanaša na nepopolne in asimetrične informacije. Zato bi bilo treba pod določenimi pogoji iz obveznosti priglasitve izvzeti sheme rizičnega kapitala v obliki investicijskih skladov, v katerih se zadostni delež sredstev obravnava kot zasebni kapital. Ta uredba ne vpliva na položaj EIS in EIB, kakor je opredeljen v Smernicah Skupnosti o rizičnem kapitalu.

| (43) | Pomoč za raziskave in razvoj lahko prispeva h gospodarski rasti, saj krepi konkurenčnost in spodbuja zaposlovanje. Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Uredbe (ES) št. 364/2004, Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (19), Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (20), se zdi, da lahko tržne pomanjkljivosti glede na razpoložljive zmogljivosti za raziskave in razvoj v MSP in velikih podjetjih preprečijo, da trg doseže optimalni donos, ter vodijo k nezadostnemu rezultatu. Taki nezadostni rezultati se ponavadi nanašajo na pozitivne zunanje učinke/učinke prelivanja znanja, javne dobrine/učinke prelivanja znanja, nepopolne in nesimetrične informacije ter usklajevalne in mrežne nepopolnosti. |
| --- | --- |

(43)

Pomoč za raziskave in razvoj lahko prispeva h gospodarski rasti, saj krepi konkurenčnost in spodbuja zaposlovanje. Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Uredbe (ES) št. 364/2004, Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (19), Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (20), se zdi, da lahko tržne pomanjkljivosti glede na razpoložljive zmogljivosti za raziskave in razvoj v MSP in velikih podjetjih preprečijo, da trg doseže optimalni donos, ter vodijo k nezadostnemu rezultatu. Taki nezadostni rezultati se ponavadi nanašajo na pozitivne zunanje učinke/učinke prelivanja znanja, javne dobrine/učinke prelivanja znanja, nepopolne in nesimetrične informacije ter usklajevalne in mrežne nepopolnosti.

| (44) | Pomoč za raziskave in razvoj za MSP je izjemnega pomena, ker so ena izmed strukturnih pomanjkljivosti MSP prav težave, ki jih lahko imajo pri dostopu do novih dosežkov tehnološkega razvoja, prenosa tehnologije ali visoko strokovno usposobljenega osebja. Pomoč za raziskovalne in razvojne projekte, pomoč za študije tehnične izvedljivosti in pomoč za kritje stroškov pravic industrijske lastnine za MSP bi bilo treba pod določenimi pogoji izvzeti iz obveznosti predhodne priglasitve. |
| --- | --- |

(44)

Pomoč za raziskave in razvoj za MSP je izjemnega pomena, ker so ena izmed strukturnih pomanjkljivosti MSP prav težave, ki jih lahko imajo pri dostopu do novih dosežkov tehnološkega razvoja, prenosa tehnologije ali visoko strokovno usposobljenega osebja. Pomoč za raziskovalne in razvojne projekte, pomoč za študije tehnične izvedljivosti in pomoč za kritje stroškov pravic industrijske lastnine za MSP bi bilo treba pod določenimi pogoji izvzeti iz obveznosti predhodne priglasitve.

| (45) | Kar zadeva pomoč za raziskovalne in razvojne projekte, mora del raziskovalnega projekta, ki prejema pomoč, v celoti soditi v kategorijo temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja. Kadar projekt obsega različne naloge, je treba vsako nalogo razvrstiti v kategorije temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja ali kot nalogo, ki ne sodi v nobeno teh kategorij. Za to razvrščanje ni nujno, da sledi kronološkemu pristopu, lahko se sčasoma premika od temeljnih raziskav k dejavnostim, ki so bližje trgu. Zato se nalogo, ki se izvaja v poznejši fazi projekta, lahko označi kot industrijska raziskava. Podobno pa se lahko dejavnost, ki se je izvajala v zgodnejši fazi projekta, opredeli kot eksperimentalni razvoj. |
| --- | --- |

(45)

Kar zadeva pomoč za raziskovalne in razvojne projekte, mora del raziskovalnega projekta, ki prejema pomoč, v celoti soditi v kategorijo temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja. Kadar projekt obsega različne naloge, je treba vsako nalogo razvrstiti v kategorije temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja ali kot nalogo, ki ne sodi v nobeno teh kategorij. Za to razvrščanje ni nujno, da sledi kronološkemu pristopu, lahko se sčasoma premika od temeljnih raziskav k dejavnostim, ki so bližje trgu. Zato se nalogo, ki se izvaja v poznejši fazi projekta, lahko označi kot industrijska raziskava. Podobno pa se lahko dejavnost, ki se je izvajala v zgodnejši fazi projekta, opredeli kot eksperimentalni razvoj.

| (46) | V kmetijskem sektorju bi bilo treba na podlagi izkušenj, pridobljenih zlasti ob uporabi Sporočila Komisije o spremembi okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (21), določeno pomoč za raziskave in razvoj izvzeti, če so izpolnjeni pogoji, podobni pogojem iz posebnih določb, predvidenih za kmetijski sektor v okviru Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj. Če ti posebni pogoji niso izpolnjeni, je lahko pomoč izvzeta, če izpolnjuje pogoje, določene v splošnih določbah v zvezi z raziskavami in razvojem v tej uredbi. |
| --- | --- |

(46)

V kmetijskem sektorju bi bilo treba na podlagi izkušenj, pridobljenih zlasti ob uporabi Sporočila Komisije o spremembi okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (21), določeno pomoč za raziskave in razvoj izvzeti, če so izpolnjeni pogoji, podobni pogojem iz posebnih določb, predvidenih za kmetijski sektor v okviru Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj. Če ti posebni pogoji niso izpolnjeni, je lahko pomoč izvzeta, če izpolnjuje pogoje, določene v splošnih določbah v zvezi z raziskavami in razvojem v tej uredbi.

| (47) | Osrednji cilj gospodarskih in socialnih politik Skupnosti ter držav članic je spodbujati usposabljanje in zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov ter kriti izdatke nadomestil za dodatne stroške pri zaposlovanju invalidov. |
| --- | --- |

(47)

Osrednji cilj gospodarskih in socialnih politik Skupnosti ter držav članic je spodbujati usposabljanje in zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov ter kriti izdatke nadomestil za dodatne stroške pri zaposlovanju invalidov.

| (48) | Običajno ima usposabljanje pozitivne zunanje učinke za celotno družbo, ker povečuje obseg kvalificirane delovne sile, iz katerega lahko podjetja pritegnejo zaposlene, izboljšuje konkurenčnost industrije Skupnosti ter igra pomembno vlogo pri strategiji zaposlovanja Skupnosti. Usposabljanje, vključno z e-učenjem, je prav tako bistveno za organizacijo, pridobivanje in razširjanje znanja, ki je javna korist izjemnega pomena. Ker podjetja v Skupnosti večinoma premalo vlagajo v usposabljanje svojih zaposlenih, še zlasti kadar je to usposabljanje splošne narave ter zadevnemu podjetju ne prinaša takojšnje in konkretne prednosti, lahko državna pomoč pripomore k odpravljanju te tržne pomanjkljivosti. Zato bi bilo treba tako pomoč pod določenimi pogoji izvzeti iz predhodne priglasitve. Zaradi posebnih omejitev, s katerimi se srečujejo MSP, in zaradi višjih relativnih stroškov pri vlaganju v usposabljanje, bi bilo treba za MSP povečati intenzivnost pomoči, ki je izvzeta po tej uredbi. |
| --- | --- |

(48)

Običajno ima usposabljanje pozitivne zunanje učinke za celotno družbo, ker povečuje obseg kvalificirane delovne sile, iz katerega lahko podjetja pritegnejo zaposlene, izboljšuje konkurenčnost industrije Skupnosti ter igra pomembno vlogo pri strategiji zaposlovanja Skupnosti. Usposabljanje, vključno z e-učenjem, je prav tako bistveno za organizacijo, pridobivanje in razširjanje znanja, ki je javna korist izjemnega pomena. Ker podjetja v Skupnosti večinoma premalo vlagajo v usposabljanje svojih zaposlenih, še zlasti kadar je to usposabljanje splošne narave ter zadevnemu podjetju ne prinaša takojšnje in konkretne prednosti, lahko državna pomoč pripomore k odpravljanju te tržne pomanjkljivosti. Zato bi bilo treba tako pomoč pod določenimi pogoji izvzeti iz predhodne priglasitve. Zaradi posebnih omejitev, s katerimi se srečujejo MSP, in zaradi višjih relativnih stroškov pri vlaganju v usposabljanje, bi bilo treba za MSP povečati intenzivnost pomoči, ki je izvzeta po tej uredbi.

| (49) | Razlikovati je mogoče med splošnim in posebnim usposabljanjem. Dovoljeno intenzivnost pomoči bi bilo treba razlikovati v skladu z zagotovljeno vrsto usposabljanja in velikostjo podjetja. Splošno usposabljanje zagotavlja prenosljive kvalifikacije in bistveno povečuje zaposljivost usposobljenega delavca. Pomoč v ta namen manj izkrivlja konkurenco, zato je lahko višja intenzivnost pomoči izvzeta iz predhodne priglasitve. Posebno usposabljanje, ki koristi predvsem podjetju, vključuje večje tveganje izkrivljanja konkurence, zato mora biti intenzivnost pomoči, ki je lahko izvzeta iz predhodne uradne priglasitve, veliko nižja. Da je usposabljanje splošne narave se bo štelo tudi takrat, kadar je povezano z okoljskim upravljanjem, ekološkimi inovacijami ali družbeno odgovornostjo podjetij ter na ta način povečuje zmogljivosti upravičenca, da prispeva k splošnim ciljem na področju okolja. |
| --- | --- |

(49)

Razlikovati je mogoče med splošnim in posebnim usposabljanjem. Dovoljeno intenzivnost pomoči bi bilo treba razlikovati v skladu z zagotovljeno vrsto usposabljanja in velikostjo podjetja. Splošno usposabljanje zagotavlja prenosljive kvalifikacije in bistveno povečuje zaposljivost usposobljenega delavca. Pomoč v ta namen manj izkrivlja konkurenco, zato je lahko višja intenzivnost pomoči izvzeta iz predhodne priglasitve. Posebno usposabljanje, ki koristi predvsem podjetju, vključuje večje tveganje izkrivljanja konkurence, zato mora biti intenzivnost pomoči, ki je lahko izvzeta iz predhodne uradne priglasitve, veliko nižja. Da je usposabljanje splošne narave se bo štelo tudi takrat, kadar je povezano z okoljskim upravljanjem, ekološkimi inovacijami ali družbeno odgovornostjo podjetij ter na ta način povečuje zmogljivosti upravičenca, da prispeva k splošnim ciljem na področju okolja.

| (50) | Nekatere kategorije prikrajšanih delavcev in invalidov imajo še vedno posebne težave pri vstopanju na trg dela. Zato je upravičeno, da nacionalni organi sprejmejo ukrepe, ki podjetja spodbujajo, da povečajo stopnjo zaposlenosti, zlasti delavcev iz teh prikrajšanih kategorij. Stroški dela so del običajnih operativnih stroškov vsakega podjetja. Zato je posebej pomembno, da ima pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov pozitivne učinke na stopnjo zaposlenosti teh kategorij delavcev ter da podjetjem ne omogoča le zmanjševanja stroškov, ki bi jih morala sicer nositi. Zato bi bilo treba tako pomoč izvzeti iz predhodne priglasitve, kadar lahko tem kategorijam delavcev pomaga pri ponovnem vstopanju na trg dela ali, kar zadeva invalide, pri ponovnem vstopanju na trg dela in ostajanju na tem trgu. |
| --- | --- |

(50)

Nekatere kategorije prikrajšanih delavcev in invalidov imajo še vedno posebne težave pri vstopanju na trg dela. Zato je upravičeno, da nacionalni organi sprejmejo ukrepe, ki podjetja spodbujajo, da povečajo stopnjo zaposlenosti, zlasti delavcev iz teh prikrajšanih kategorij. Stroški dela so del običajnih operativnih stroškov vsakega podjetja. Zato je posebej pomembno, da ima pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov pozitivne učinke na stopnjo zaposlenosti teh kategorij delavcev ter da podjetjem ne omogoča le zmanjševanja stroškov, ki bi jih morala sicer nositi. Zato bi bilo treba tako pomoč izvzeti iz predhodne priglasitve, kadar lahko tem kategorijam delavcev pomaga pri ponovnem vstopanju na trg dela ali, kar zadeva invalide, pri ponovnem vstopanju na trg dela in ostajanju na tem trgu.

| (51) | Primerno je določiti prehodne določbe o pomoči, ki je bila odobrena pred začetkom veljavnosti te uredbe in je kršila obveznost priglasitve iz 88(3) Pogodbe. Z razveljavitvijo Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči bo dovoljeno, da se obstoječe regionalne naložbene sheme, kakor so bile izvzete, še naprej izvajajo pod pogoji, predvidenimi v Uredbi, v skladu z zadnjo alineo člena 9(2) Uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Primerno je določiti prehodne določbe o pomoči, ki je bila odobrena pred začetkom veljavnosti te uredbe in je kršila obveznost priglasitve iz 88(3) Pogodbe. Z razveljavitvijo Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči bo dovoljeno, da se obstoječe regionalne naložbene sheme, kakor so bile izvzete, še naprej izvajajo pod pogoji, predvidenimi v Uredbi, v skladu z zadnjo alineo člena 9(2) Uredbe.

| (52) | Glede na dosedanje izkušnje Komisije na tem področju ter zlasti zaradi na splošno pogostega ponovnega pregledovanja in popravljanja politike državne pomoči je primerno omejiti obdobje uporabe te uredbe. Če se ta uredba po poteku veljavnosti ne podaljša, je treba sheme pomoči, izvzete po tej uredbi, izvzeti še za nadaljnjih šest mesecev, da bi imele države članice dovolj časa za prilagoditev. |
| --- | --- |

(52)

Glede na dosedanje izkušnje Komisije na tem področju ter zlasti zaradi na splošno pogostega ponovnega pregledovanja in popravljanja politike državne pomoči je primerno omejiti obdobje uporabe te uredbe. Če se ta uredba po poteku veljavnosti ne podaljša, je treba sheme pomoči, izvzete po tej uredbi, izvzeti še za nadaljnjih šest mesecev, da bi imele države članice dovolj časa za prilagoditev.

| (53) | Razveljaviti je treba naslednje uredbe: Uredbo (ES) št. 70/2001, Uredbo (ES) št. 68/2001, Uredbo (ES) št. 2204/2002 in Uredbo (ES) št. 1628/2006 – |
| --- | --- |

(53)

Razveljaviti je treba naslednje uredbe: Uredbo (ES) št. 70/2001, Uredbo (ES) št. 68/2001, Uredbo (ES) št. 2204/2002 in Uredbo (ES) št. 1628/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za naslednje vrste pomoči:

| (a) | regionalno pomoč za naložbe in pomoč za zaposlovanje; |
| --- | --- |

(a)

regionalno pomoč za naložbe in pomoč za zaposlovanje;

| (b) | pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje; |
| --- | --- |

(b)

pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje;

| (c) | pomoč za varstvo okolja; |
| --- | --- |

(c)

pomoč za varstvo okolja;

| (d) | pomoč za svetovalne storitve in udeležbo MSP na sejmih; |
| --- | --- |

(d)

pomoč za svetovalne storitve in udeležbo MSP na sejmih;

| (e) | pomoč v obliki rizičnega kapitala; |
| --- | --- |

(e)

pomoč v obliki rizičnega kapitala;

| (f) | pomoč za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

(f)

pomoč za raziskave in razvoj;

| (g) | pomoč za usposabljanje; |
| --- | --- |

(g)

pomoč za usposabljanje;

| (h) | pomoč za prikrajšane delavce in invalide. |
| --- | --- |

(h)

pomoč za prikrajšane delavce in invalide.

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom, in sicer za pomoč, neposredno povezano z izvoženimi količinami, z vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali z drugimi tekočimi stroški v zvezi z izvozno dejavnostjo; |
| --- | --- |

(a)

pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom, in sicer za pomoč, neposredno povezano z izvoženimi količinami, z vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali z drugimi tekočimi stroški v zvezi z izvozno dejavnostjo;

| (b) | pomoč, ki je odvisna od prednostne uporabe domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga. |
| --- | --- |

(b)

pomoč, ki je odvisna od prednostne uporabe domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga.

3.   Ta uredba se uporablja za pomoč v vseh gospodarskih sektorjih, razen za:

| (a) | pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorjih ribištva in ribogojstva, kakor jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 (22), z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči v obliki rizičnega kapitala, pomoči za raziskave in razvoj ter pomoči za prikrajšane delavce in invalide; |
| --- | --- |

(a)

pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorjih ribištva in ribogojstva, kakor jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 (22), z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči v obliki rizičnega kapitala, pomoči za raziskave in razvoj ter pomoči za prikrajšane delavce in invalide;

| (b) | pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim pri primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi, z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči v obliki rizičnega kapitala, pomoči za raziskave in razvoj, okoljske pomoči ter pomoči za prikrajšane delavce in invalide; |
| --- | --- |

(b)

pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim pri primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi, z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči v obliki rizičnega kapitala, pomoči za raziskave in razvoj, okoljske pomoči ter pomoči za prikrajšane delavce in invalide;

| (c) | pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim na področju predelave in trženja kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi v naslednjih primerih:






  (i) | kadar je znesek pomoči določen na podlagi cene oziroma kakovosti takih proizvodov, ki so kupljeni od primarnih proizvajalcev ali jih je na trg dalo zadevno podjetje; |
| --- | --- | --- |

(c)

pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim na področju predelave in trženja kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi v naslednjih primerih:

(i)

kadar je znesek pomoči določen na podlagi cene oziroma kakovosti takih proizvodov, ki so kupljeni od primarnih proizvajalcev ali jih je na trg dalo zadevno podjetje;

| (ii) | kadar je pomoč pogojena s tem, da se delno ali v celoti prenese na primarne proizvajalce; |
| --- | --- |

(ii)

kadar je pomoč pogojena s tem, da se delno ali v celoti prenese na primarne proizvajalce;

| (d) | pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorju premogovništva, z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči za raziskave in razvoj ter okoljske pomoči; |
| --- | --- |

(d)

pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorju premogovništva, z izjemo pomoči za usposabljanje, pomoči za raziskave in razvoj ter okoljske pomoči;

| (e) | pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorju jeklarstva, z izjemo okoljske pomoči, pomoči za usposabljanje ter pomoči za prikrajšane delavce in invalide; |
| --- | --- |

(e)

pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorju jeklarstva, z izjemo okoljske pomoči, pomoči za usposabljanje ter pomoči za prikrajšane delavce in invalide;

| (f) | regionalno pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorju ladjedelništva; |
| --- | --- |

(f)

regionalno pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorju ladjedelništva;

| (g) | regionalno pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorju sintetičnih vlaken (23). |
| --- | --- |

(g)

regionalno pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim v sektorju sintetičnih vlaken (23).

4.   Ta uredba se ne uporablja za sheme regionalne pomoči, ki so namenjene posebnim sektorjem gospodarskih dejavnosti znotraj predelave ali storitev. Sheme, namenjene turističnim dejavnostim, se ne obravnavajo kot ciljno usmerjene k posebnim sektorjem.

5.   Ta uredba se ne uporablja za ad hoc individualno pomoč, dodeljeno velikim podjetjem, razen kot je določeno v členu 11(1).

6.   Ta uredba se ne uporablja za naslednje pomoči:

| (a) | sheme pomoči, s katerimi se izrecno ne izključujejo plačila individualne pomoči za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodne odločbe Komisije, ki je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo s skupnim trgom; |
| --- | --- |

(a)

sheme pomoči, s katerimi se izrecno ne izključujejo plačila individualne pomoči za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodne odločbe Komisije, ki je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo s skupnim trgom;

| (b) | ad hoc individualno pomoč za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodne odločbe Komisije, ki je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo s skupnim trgom; |
| --- | --- |

(b)

ad hoc individualno pomoč za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodne odločbe Komisije, ki je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo s skupnim trgom;

| (c) | pomoč podjetjem v težavah. |
| --- | --- |

(c)

pomoč podjetjem v težavah.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „pomoč“ je vsak ukrep, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 87(1) Pogodbe; |
| --- | --- |

(1)

„pomoč“ je vsak ukrep, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 87(1) Pogodbe;

| (2) | „shema pomoči“ je vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, in vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku; |
| --- | --- |

(2)

„shema pomoči“ je vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, in vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku;

| (3) | „ad hoc individualna pomoč“ je individualna pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči; |
| --- | --- |

(3)

„ad hoc individualna pomoč“ je individualna pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči;

| (4) | „intenzivnost pomoči“ je znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(4)

„intenzivnost pomoči“ je znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov;

| (5) | „pregledna pomoč“ je pomoč, za katero je mogoče vnaprej brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent dotacije; |
| --- | --- |

(5)

„pregledna pomoč“ je pomoč, za katero je mogoče vnaprej brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent dotacije;

| (6) | „majhna in srednje velika podjetja“ ali „MSP“ so podjetja, ki izpolnjujejo pogoje iz Priloge I; |
| --- | --- |

(6)

„majhna in srednje velika podjetja“ ali „MSP“ so podjetja, ki izpolnjujejo pogoje iz Priloge I;

| (7) | „velika podjetja“ so podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge I; |
| --- | --- |

(7)

„velika podjetja“ so podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge I;

| (8) | „območja, ki prejemajo pomoč,“ so regije, upravičene do regionalne pomoči, kot je za zadevno državno članico določeno v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

(8)

„območja, ki prejemajo pomoč,“ so regije, upravičene do regionalne pomoči, kot je za zadevno državno članico določeno v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 2007-2013;

| (9) | „opredmetena sredstva“ so sredstva, povezana z zemljišči, stavbami in obrati, stroji in opremo. V sektorju prometa, razen v cestnem prevozu blaga in zračnem prometu, se prevozna sredstva in prometna oprema obravnavajo kot upravičena sredstva, razen glede regionalne pomoči; |
| --- | --- |

(9)

„opredmetena sredstva“ so sredstva, povezana z zemljišči, stavbami in obrati, stroji in opremo. V sektorju prometa, razen v cestnem prevozu blaga in zračnem prometu, se prevozna sredstva in prometna oprema obravnavajo kot upravičena sredstva, razen glede regionalne pomoči;

| (10) | „neopredmetena sredstva“ so sredstva, ki nastanejo s prenosom tehnologije za pridobitev patentnih pravic, licenc, znanja ali nepatentiranega tehničnega znanja; |
| --- | --- |

(10)

„neopredmetena sredstva“ so sredstva, ki nastanejo s prenosom tehnologije za pridobitev patentnih pravic, licenc, znanja ali nepatentiranega tehničnega znanja;

| (11) | „veliki naložbeni projekt“ je naložba v kapitalska sredstva z upravičenimi stroški nad 50 milijonov EUR, izračunanimi na osnovi cen in menjalnih tečajev na dan dodelitve pomoči; |
| --- | --- |

(11)

„veliki naložbeni projekt“ je naložba v kapitalska sredstva z upravičenimi stroški nad 50 milijonov EUR, izračunanimi na osnovi cen in menjalnih tečajev na dan dodelitve pomoči;

| (12) | „število zaposlenih“ je število delovnih enot na leto (DEL), to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za polni delovni čas, pri čemer se delo s skrajšanim delovnim časom in sezonsko delo upoštevata kot del DEL; |
| --- | --- |

(12)

„število zaposlenih“ je število delovnih enot na leto (DEL), to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za polni delovni čas, pri čemer se delo s skrajšanim delovnim časom in sezonsko delo upoštevata kot del DEL;

| (13) | „delovna mesta, ustvarjena neposredno z naložbenim projektom“ so delovna mesta, povezana z dejavnostjo, na katero se naložba nanaša, vključno z delovnimi mesti, ki so bila ustvarjena, potem ko se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ustvarjenih z naložbo, povečala; |
| --- | --- |

(13)

„delovna mesta, ustvarjena neposredno z naložbenim projektom“ so delovna mesta, povezana z dejavnostjo, na katero se naložba nanaša, vključno z delovnimi mesti, ki so bila ustvarjena, potem ko se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ustvarjenih z naložbo, povečala;

| (14) | „stroški plač“ so celotni znesek, ki ga mora upravičenec do pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo, vključujejo pa:






  (a) | bruto plačo, pred obdavčitvijo, in |
| --- | --- | --- |

(14)

„stroški plač“ so celotni znesek, ki ga mora upravičenec do pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo, vključujejo pa:

(a)

bruto plačo, pred obdavčitvijo, in

| (b) | obvezne prispevke, kot so prispevki za socialno varnost; |
| --- | --- |

(b)

obvezne prispevke, kot so prispevki za socialno varnost;

| (15) | „pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje“ sta pomoči, ki izpolnjujeta pogoje iz člena 12; |
| --- | --- |

(15)

„pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje“ sta pomoči, ki izpolnjujeta pogoje iz člena 12;

| (16) | „pomoč za naložbe“ zajema vse vrste pomoči, predvidene v naslednjih členih: členu 11 o regionalni pomoči za naložbe in za zaposlovanje, členu 12 o pomoči MSP za naložbe in za zaposlovanje ter členih od 14 do 18 o pomoči za naložbe za varstvo okolja; |
| --- | --- |

(16)

„pomoč za naložbe“ zajema vse vrste pomoči, predvidene v naslednjih členih: členu 11 o regionalni pomoči za naložbe in za zaposlovanje, členu 12 o pomoči MSP za naložbe in za zaposlovanje ter členih od 14 do 18 o pomoči za naložbe za varstvo okolja;

| (17) | „prikrajšani delavec“ je vsaka oseba, ki spada v katero od naslednjih kategorij:






  (a) | vsaka oseba, ki v preteklega pol leta ni imela redno plačane zaposlitve; |
| --- | --- | --- |

(17)

„prikrajšani delavec“ je vsaka oseba, ki spada v katero od naslednjih kategorij:

(a)

vsaka oseba, ki v preteklega pol leta ni imela redno plačane zaposlitve;

| (b) | vsaka oseba, ki nima dokončane višje srednje stopnje izobrazbe ali poklicnega usposabljanja (ISCED 3); |
| --- | --- |

(b)

vsaka oseba, ki nima dokončane višje srednje stopnje izobrazbe ali poklicnega usposabljanja (ISCED 3);

| (c) | vsaka oseba, starejša od 50 let; |
| --- | --- |

(c)

vsaka oseba, starejša od 50 let;

| (d) | vsaka oseba, ki živi sama in ima enega ali več vzdrževanih članov; |
| --- | --- |

(d)

vsaka oseba, ki živi sama in ima enega ali več vzdrževanih članov;

| (e) | vsaka ženska, ki je zaposlena v sektorju ali ima poklic, za katerega je značilno neravnovesje med spoloma, ki je za 25 % višje od povprečnega nacionalnega neravnovesja med spoloma; |
| --- | --- |

(e)

vsaka ženska, ki je zaposlena v sektorju ali ima poklic, za katerega je značilno neravnovesje med spoloma, ki je za 25 % višje od povprečnega nacionalnega neravnovesja med spoloma;

| (f) | vsaka oseba, ki je član etnične manjšine v državi članici in ki hoče razvijati svoje lingvistični profil, poklicno usposabljanje ali delovne izkušnje, da poveča možnosti dostopa do redne zaposlitve; |
| --- | --- |

(f)

vsaka oseba, ki je član etnične manjšine v državi članici in ki hoče razvijati svoje lingvistični profil, poklicno usposabljanje ali delovne izkušnje, da poveča možnosti dostopa do redne zaposlitve;

| (18) | „invalid“ je vsaka oseba:






  (a) | katere invalidnost je priznana z državno zakonodajo ali |
| --- | --- | --- |

(18)

„invalid“ je vsaka oseba:

(a)

katere invalidnost je priznana z državno zakonodajo ali

| (b) | ki ima priznano omejitev, ki izhaja iz telesnih, duševnih ali psihičnih okvar; |
| --- | --- |

(b)

ki ima priznano omejitev, ki izhaja iz telesnih, duševnih ali psihičnih okvar;

| (19) | „zaščitena zaposlitev“ je zaposlitev v ustanovi, v kateri je zaposlenih vsaj 50 % invalidov; |
| --- | --- |

(19)

„zaščitena zaposlitev“ je zaposlitev v ustanovi, v kateri je zaposlenih vsaj 50 % invalidov;

| (20) | „podporna zaposlitev“ je zaposlitev invalidov v ustanovi, v kateri nudijo osebno pomoč ali podporo, vendar ta ustanova ni okolje „zaščitene zaposlitve“; |
| --- | --- |

(20)

„podporna zaposlitev“ je zaposlitev invalidov v ustanovi, v kateri nudijo osebno pomoč ali podporo, vendar ta ustanova ni okolje „zaščitene zaposlitve“;

| (21) | „kmetijski proizvod“ je






  (a) | proizvod s seznama v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zajetih v Uredbi (ES) št. 104/2000; |
| --- | --- | --- |

(21)

„kmetijski proizvod“ je

(a)

proizvod s seznama v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zajetih v Uredbi (ES) št. 104/2000;

| (b) | proizvod, uvrščen pod oznake KN 4502, 4503 in 4504 (plutasti izdelki); |
| --- | --- |

(b)

proizvod, uvrščen pod oznake KN 4502, 4503 in 4504 (plutasti izdelki);

| (c) | proizvod, ki posnema ali nadomešča mleko in mlečne proizvode, kakor je navedeno v členu 3(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 (24); |
| --- | --- |

(c)

proizvod, ki posnema ali nadomešča mleko in mlečne proizvode, kakor je navedeno v členu 3(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 (24);

| (22) | „predelava kmetijskih proizvodov“ je vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo; |
| --- | --- |

(22)

„predelava kmetijskih proizvodov“ je vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo;

| (23) | „trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponujati za prodajo, dobavljati ali na kateri koli drug način dajati v promet, razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu, ter vsako dejavnost, s katero se proizvod pripravi za tako prvo prodajo; prodaja končnemu potrošniku, ki jo opravi primarni proizvajalec, se obravnava kot trženje, če poteka v ločenih, za to namenjenih prostorih; |
| --- | --- |

(23)

„trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponujati za prodajo, dobavljati ali na kateri koli drug način dajati v promet, razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu, ter vsako dejavnost, s katero se proizvod pripravi za tako prvo prodajo; prodaja končnemu potrošniku, ki jo opravi primarni proizvajalec, se obravnava kot trženje, če poteka v ločenih, za to namenjenih prostorih;

| (24) | „turistične dejavnosti“ so naslednje gospodarske dejavnosti v skladu z NACE Rev 1.1:






  (a) | NACE 55: gostinstvo, |
| --- | --- | --- |

(24)

„turistične dejavnosti“ so naslednje gospodarske dejavnosti v skladu z NACE Rev 1.1:

(a)

NACE 55: gostinstvo,

| (b) | NACE 63.3: dejavnost potovalnih agencij in organizatorjev potovanj; s turizmom povezane dejavnosti, |
| --- | --- |

(b)

NACE 63.3: dejavnost potovalnih agencij in organizatorjev potovanj; s turizmom povezane dejavnosti,

| (c) | NACE 92: kulturne in športne dejavnosti ter druge dejavnosti za prosti čas; |
| --- | --- |

(c)

NACE 92: kulturne in športne dejavnosti ter druge dejavnosti za prosti čas;

| (25) | „vračljiva predplačila“ so posojila za projekt, ki se izplača v enem oziroma več obrokih, pogoji za vračilo tega posojila pa so odvisni od rezultata raziskovalnih in razvojnih projektov; |
| --- | --- |

(25)

„vračljiva predplačila“ so posojila za projekt, ki se izplača v enem oziroma več obrokih, pogoji za vračilo tega posojila pa so odvisni od rezultata raziskovalnih in razvojnih projektov;

| (26) | „rizični kapital“ so finančna sredstva, zagotovljena z lastniškim kapitalom in navideznim lastniškim kapitalom za podjetja, ko so ta šele v nastajanju (stopnje zbiranja sredstev, zagona in širitve); |
| --- | --- |

(26)

„rizični kapital“ so finančna sredstva, zagotovljena z lastniškim kapitalom in navideznim lastniškim kapitalom za podjetja, ko so ta šele v nastajanju (stopnje zbiranja sredstev, zagona in širitve);

| (27) | „sektor jeklarstva“ je sektor, zajet v Prilogi I Smernic o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (25). |
| --- | --- |

(27)

„sektor jeklarstva“ je sektor, zajet v Prilogi I Smernic o državni regionalni pomoči za 2007-2013 (25).

Člen 3

Pogoji za izvzetje

1.   Sheme pomoči, ki izpolnjujejo vse pogoje iz poglavja I te uredbe ter vse ustrezne določbe iz poglavja II te uredbe, so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če vsaka individualna pomoč, dodeljena v skladu s takimi shemami, izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, shema pa se izrecno sklicuje na to uredbo z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme iz odstavka 1, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če pomoč izpolnjuje vse pogoje iz poglavja I te uredbe ter ustrezne določbe iz poglavja II te uredbe, individualni ukrep pomoči pa se izrecno sklicuje na to uredbo z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije ter na identifikacijsko številko Komisije iz člena 9(1).

3.   Ad hoc individualna pomoč, ki izpolnjuje vse pogoje iz poglavja I te uredbe ter ustrezne določbe iz poglavja II te uredbe, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če se pomoč izrecno sklicuje na to uredbo z navedbo njenega naslova in sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije ter na identifikacijsko številko Komisije iz člena 9(1).

Člen 4

Intenzivnost pomoči in upravičeni stroški

1.   Vse številke, ki se uporabijo za izračun intenzivnosti pomoči, so številke pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev. Če pomoč ni dodeljena kot dotacija, temveč v drugačni obliki, je znesek pomoči enak protivrednosti dotacije. Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je referenčna mera, veljavna ob dodelitvi. Kadar je pomoč dodeljena z davčnimi oprostitvami ali znižanji davkov, ki jih je treba plačati v prihodnosti, pri čemer je treba upoštevati določeno intenzivnost pomoči, opredeljeno v bruto ekvivalentu dotacije, se diskontiranje obrokov pomoči opravi na osnovi referenčnih mer, ki veljajo od takrat, ko davčne prednosti stopijo v veljavo.

2.   Upravičene stroške je treba podpreti z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva in razčlenjena.

Člen 5

Preglednost pomoči

1.   Ta uredba se uporablja le za pregledno pomoč.

Kot pregledne se obravnavajo predvsem naslednje vrste pomoči:

| (a) | pomoč v obliki posojil, kadar se bruto ekvivalent dotacije izračuna na podlagi referenčne mere, ki velja ob dodelitvi dotacije, ter pri čemer se upoštevajo normalna varščina in/ali neobičajna tveganja, povezana s posojilom; |
| --- | --- |

(a)

pomoč v obliki posojil, kadar se bruto ekvivalent dotacije izračuna na podlagi referenčne mere, ki velja ob dodelitvi dotacije, ter pri čemer se upoštevajo normalna varščina in/ali neobičajna tveganja, povezana s posojilom;

| (b) | pomoč v obliki garancijske sheme, kadar je metodologija za izračun bruto ekvivalenta dotacije po priglasitvi Komisiji odobrena v smislu uporabe te uredbe ali Uredbe (ES) št. 1628/2006 ter kadar odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstev in vrsto zadevnih transakcij; |
| --- | --- |

(b)

pomoč v obliki garancijske sheme, kadar je metodologija za izračun bruto ekvivalenta dotacije po priglasitvi Komisiji odobrena v smislu uporabe te uredbe ali Uredbe (ES) št. 1628/2006 ter kadar odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstev in vrsto zadevnih transakcij;

| (c) | pomoč v obliki davčnih ukrepov, kadar ukrep določa najvišjo vrednost, s katero je zagotovljeno, da veljavni prag ni presežen. |
| --- | --- |

(c)

pomoč v obliki davčnih ukrepov, kadar ukrep določa najvišjo vrednost, s katero je zagotovljeno, da veljavni prag ni presežen.

2.   Naslednje vrste pomoči se ne obravnavajo kot pregledne:

| (a) | pomoč v obliki kapitalskih vložkov; |
| --- | --- |

(a)

pomoč v obliki kapitalskih vložkov;

| (b) | pomoč v obliki ukrepov rizičnega kapitala z izjemo pomoči, ki izpolnjuje pogoje iz člena 23. |
| --- | --- |

(b)

pomoč v obliki ukrepov rizičnega kapitala z izjemo pomoči, ki izpolnjuje pogoje iz člena 23.

3.   Pomoč v obliki vračljivih predplačil se bo kot pregledna obravnavala le, če skupni znesek vračljivih predplačil ne presega veljavnih pragov v skladu s to uredbo. Če je prag izražen v obliki intenzivnosti pomoči, skupni znesek vračljivega predplačila, izražen v odstotkih upravičenih stroškov, ne sme presegati veljavne intenzivnosti pomoči.

Člen 6

Pragovi za posamično priglasitev

1.   Ta uredba se ne uporablja za nobeno individualno pomoč, bodisi dodeljeno kot ad hoc pomoč bodisi na podlagi sheme, katere ekvivalent dotacije presega naslednje pragove:

| (a) | pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje: 7,5 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt; |
| --- | --- |

(a)

pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje: 7,5 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

| (b) | pomoč za naložbe za varstvo okolja: 5 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt; |
| --- | --- |

(b)

pomoč za naložbe za varstvo okolja: 5 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

| (c) | pomoč za svetovalne storitve v korist MSP in pomoč za udeležbo MSP na sejmih: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(c)

pomoč za svetovalne storitve v korist MSP in pomoč za udeležbo MSP na sejmih: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt;

| (d) | pomoč za projekte raziskav in razvoja ter študije izvedljivosti:






  (i) | če je projekt pretežno temeljna raziskava – 20 milijonov EUR na podjetje in na projekt/študijo izvedljivosti; |
| --- | --- | --- |

(d)

pomoč za projekte raziskav in razvoja ter študije izvedljivosti:

(i)

če je projekt pretežno temeljna raziskava – 20 milijonov EUR na podjetje in na projekt/študijo izvedljivosti;

| (ii) | če je projekt pretežno industrijska raziskava – 10 milijonov EUR na podjetje in na projekt/študijo izvedljivosti; |
| --- | --- |

(ii)

če je projekt pretežno industrijska raziskava – 10 milijonov EUR na podjetje in na projekt/študijo izvedljivosti;

| (iii) | za vse ostale projekte – 7,5 milijona EUR na podjetje in na projekt/študijo izvedljivosti; |
| --- | --- |

(iii)

za vse ostale projekte – 7,5 milijona EUR na podjetje in na projekt/študijo izvedljivosti;

| (iv) | če je projekt EUREKA projekt – se zneski, navedeni v točkah (i), (ii) in (iii) podvojijo. |
| --- | --- |

(iv)

če je projekt EUREKA projekt – se zneski, navedeni v točkah (i), (ii) in (iii) podvojijo.

Šteje se, da je projekt „pretežno“ temeljna raziskava ali „pretežno“ industrijska raziskava, če več kot 50 % upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo temeljnih raziskav oziroma industrijskih raziskav. Kadar ni možno ugotoviti prevladujočih lastnosti projekta, se uporabljajo nižji pragovi.

| (e) | pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP: 5 milijonov EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(e)

pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP: 5 milijonov EUR na podjetje in na projekt;

| (f) | pomoč za usposabljanje: 2 milijona EUR na projekt usposabljanja; |
| --- | --- |

(f)

pomoč za usposabljanje: 2 milijona EUR na projekt usposabljanja;

| (g) | pomoč za najemanje prikrajšanih delavcev: 5 milijonov EUR letno na podjetje; |
| --- | --- |

(g)

pomoč za najemanje prikrajšanih delavcev: 5 milijonov EUR letno na podjetje;

| (h) | pomoč za zaposlovanje invalidov v obliki stroškov plače 10 milijonov EUR letno na podjetje; |
| --- | --- |

(h)

pomoč za zaposlovanje invalidov v obliki stroškov plače 10 milijonov EUR letno na podjetje;

| (i) | pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidov: 10 milijonov EUR letno na podjetje. |
| --- | --- |

(i)

pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidov: 10 milijonov EUR letno na podjetje.

2.   Regionalno pomoč, dodeljeno za velike naložbene projekte, je treba priglasiti Komisiji, če celotni znesek pomoči iz vseh virov presega 75 % najvišjega zneska pomoči, ki bi ga lahko prejela naložba z upravičenimi stroški v višini 100 milijonov EUR, pri čemer se uporablja standardni prag pomoči, ki velja za velika podjetja v odobreni karti regionalnih pomoči na dan dodelitve pomoči.

Člen 7

Kumulacija

1.   Pri določanju, ali se spoštujejo pragovi za posamično priglasitev iz člena 6 in največja intenzivnost pomoči iz Poglavja II, je treba upoštevati skupni znesek ukrepov javne podpore za dejavnost ali projekt, ki prejema pomoč, ne glede na to, ali se ta podpora financira iz lokalnih, regionalnih, nacionalnih virov ali virov Skupnosti.

2.   Pomoč, izvzeta s to uredbo, se lahko kumulira z vsako drugo pomočjo, izvzeto po tej uredbi, samo če ukrepi pomoči zadevajo različne opredeljive upravičene stroške.

3.   Pomoč, izvzeta po tej uredbi, se ne kumulira z nobeno drugo državno pomočjo, izvzeto po tej uredbi, ali s pomočjo de minimis, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (26), ali z drugimi finančnimi sredstvi Skupnosti ob upoštevanju istih upravičenih stroškov, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, če bi bila s tako kumulacijo presežena največja intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki se uporablja za pomoč v skladu s to uredbo.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 se lahko pomoč za invalide, kakor je predvideno v členih 32 in 33, kumulira s pomočjo, izvzeto na podlagi te uredbe, ob upoštevanju istih upravičenih stroškov nad najvišjim veljavnim pragom v skladu s to uredbo, če s tako kumulacijo ni presežena intenzivnost pomoči v višini 100 % stroškov plač za vsako obdobje, v katerem so zadevni delavci zaposleni.

5.   Kar zadeva kumulacijo ukrepov pomoči, izvzetih na podlagi te uredbe, ki imajo opredeljive upravičene stroške, z ukrepi pomoči, izvzetimi s to uredbo, ki so brez opredeljivih upravičenih stroškov, se uporabljajo pogoji iz drugega pododstavka.

Kadar ciljno podjetje prejme kapital v okviru ukrepov v zvezi z rizičnim kapitalom, kar je zajeto na področju uporabe člena 23, ter v prvih treh letih po prvi naložbi rizičnega kapitala zaprosi za pomoč, ki je vključena na področje uporabe te uredbe, se zadevni pragovi pomoči ali najvišji upravičeni zneski v skladu s to uredbo na splošno zmanjšajo za 50 % oziroma za 20 % za ciljna podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč. Zmanjšanje ne presega skupnega zneska prejetega rizičnega kapitala. To zmanjšanje se ne uporablja za pomoč za raziskave in razvoj, izvzeto na podlagi členov 25 do 27.

Člen 8

Spodbujevalni učinek

1.   S to uredbo je izvzeta le pomoč, ki ima spodbujevalni učinek.

Šteje se, da ima pomoč spodbujevalni učinek, če upravičencu omogoča izvajanje dejavnosti ali projektov, ki jih kot takih ne bi izvajal, če ne bi bilo pomoči.

Da ima regionalna pomoč spodbujevalni učinek, se šteje tudi, če se naložbeni projekt ne bi izvedel v primeru, da na zadevnem področju, ki prejema pomoč, ne bi bilo pomoči.

2.   Kar zadeva pomoč za MSP, vključeno v to uredbo, se šteje, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, če je upravičenec zadevni državi članici predložil zahtevek za pomoč, preden se je projekt ali dejavnost začela izvajati.

[3.   Kar zadeva pomoč za velika podjetja, vključeno v to uredbo, se šteje, da je pogoj iz odstavka 1 izpolnjen, če je država članica poleg tega, da je izpolnila tudi pogoj iz odstavka 2, pred dodelitvijo zadevne individualne pomoči preverila, da je v dokumentaciji, ki jo je pripravil upravičenec, razviden spodbujevalni učinek pomoči na podlagi enega ali več naslednjih meril:

| (a) | razširitev velikosti projekta/dejavnosti zaradi pomoči; |
| --- | --- |

(a)

razširitev velikosti projekta/dejavnosti zaradi pomoči;

| (b) | razširitev obsega projekta/dejavnosti zaradi pomoči; |
| --- | --- |

(b)

razširitev obsega projekta/dejavnosti zaradi pomoči;

| (c) | višji skupni znesek, ki ga je upravičenec porabil za projekt/dejavnost zaradi pomoči.] |
| --- | --- |

(c)

višji skupni znesek, ki ga je upravičenec porabil za projekt/dejavnost zaradi pomoči.]

4.   Pogoji iz odstavkov 2 [in 3] se ne uporabljajo za davčne ukrepe, s katerimi je vzpostavljena zakonska pravica do pomoči v skladu z objektivnim merilom, in ne da bi država članica nadalje izvajala diskrecijsko pravico, če so bili ti davčni ukrepi sprejeti pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti, ki prejema pomoč.

5.   Če pogoji iz odstavkov od 1 do 4 niso izpolnjeni, celotni ukrep pomoči ni izvzet na podlagi te uredbe.

Člen 9

Preglednost in spremljanje

1.   Države članice morajo Komisiji najpozneje 10 delovnih dni pred dodelitvijo individualne pomoči posredovati povzetek informacij o taki pomoči v elektronski obliki po uveljavljeni aplikaciji IT Komisije ter v obliki, predpisani v [Prilogi III], z namenom objave v Uradnem listu Evropske unije in na spletišču Komisije. Komisija državi članici v petih delovnih dneh po prejemu tega povzetka pošlje potrdilo o prejemu z identifikacijsko številko zadevnega ukrepa pomoči.

2.   Kakor hitro začne veljati shema pomoči oziroma je na podlagi te uredbe dodeljena ad hoc individualna pomoč, objavi država članica na spletu celotno besedilo takega ukrepa pomoči ter navede merila in pogoje, pod katerimi je taka pomoč dodeljena, ter identiteto organa, ki dodeli pomoč. Naslov spletišča je treba posredovati Komisiji skupaj s povzetkom informacij o zahtevani pomoči v skladu z odstavkom 1. Naslov spletišč mora biti naveden tudi v letnem poročilu, predloženem v skladu z odstavkom 5.

3.   Država članica mora v vsakem ukrepu dodelitve pomoči, naslovljenim na končnega upravičenca, z izjemo pomoči v obliki davčnih ukrepov, navesti identifikacijsko številko, ki jo je določila Komisija v skladu z odstavkom 1.

4.   Kadar je individualna pomoč dodeljena na podlagi obstoječe sheme pomoči za raziskovalne in razvojne projekte iz člena 25 in individualna pomoč presega 3 milijone EUR ali kadar je individualna regionalna pomoč dodeljena na podlagi obstoječe sheme pomoči za velike naložbene projekte, ki je v skladu s členom 6 ni mogoče priglasiti posamično, mora država članica v 20 delovnih dneh od dneva, ko pristojni organ dodeli pomoč, Komisiji predložiti informacije, zahtevane v standardnem obrazcu iz Priloge II po uveljavljeni aplikaciji IT.

5.   Države članice morajo v skladu s Poglavjem III Uredbe Sveta (ES) 749/2004 (27) pripraviti poročilo v elektronski obliki o uporabi te uredbe za celotno koledarsko leto ali vsak del leta, med katerim se shema uporablja.

6.   Države članice morajo voditi podrobno evidenco o vsaki individualni pomoči ali shemi pomoči, izvzeti na podlagi te uredbe. Taka evidenca mora vsebovati vse potrebne informacije, v skladu s katerimi se lahko ugotovi, ali so pogoji iz te uredbe izpolnjeni, vključno z informacijami o statusu podjetja, pri čemer je upravičenost do pomoči ali bonusa odvisna od njegovega statusa kot MSP, informacijami o spodbujevalnem učinku pomoči ter informacijami, ki omogočajo določitev natančnega zneska upravičenih stroškov za uporabo te uredbe.

Evidence o individualni pomoči se hranijo 10 let od dneva dodelitve pomoči. Evidence o shemi pomoči se hranijo 10 let od dneva, ko je bila dodeljena zadnja individualna pomoč v okviru takšne sheme.

7.   Komisija redno spremlja ukrepe pomoči, o katerih je bila obveščena v skladu z odstavkom 1.

8.   Zadevna država članica mora Komisiji na pisno zahtevo v roku, določenem v zahtevku, predložiti vse informacije, ki se Komisiji zdijo potrebne za spremljanje uporabe te uredbe.

Če take informacije niso predložene v tem roku ali v skupno dogovorjenem roku, Komisija pošlje opomnik, v katerem je določen nov rok za predložitev informacij. Če zadevna država članica kljub takemu opomniku ne predloži zahtevanih informacij, lahko Komisija potem, ko je državi članici omogočila, da izrazi svoja stališča, sprejme odločitev, da je treba Komisiji priglasiti vse prihodnje ukrepe pomoči, za katere se uporablja ta uredba.

Člen 10

Posebni pogoji, ki se uporabljajo za pomoč za naložbe

1.   Da se šteje, da so stroški za namene te uredbe upravičeni, morajo naložbe vključevati naslednje:

| (a) | naložbe v opredmetena in/ali neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na vzpostavitev nove ustanove, širitev obstoječe ustanove, povečanje raznovrstnosti proizvodnje ustanove v nove dodatne proizvode ali bistvene spremembe v celotnem proizvodnem procesu obstoječe ustanove, ali |
| --- | --- |

(a)

naložbe v opredmetena in/ali neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na vzpostavitev nove ustanove, širitev obstoječe ustanove, povečanje raznovrstnosti proizvodnje ustanove v nove dodatne proizvode ali bistvene spremembe v celotnem proizvodnem procesu obstoječe ustanove, ali

| (b) | pridobitev osnovnih sredstev, neposredno povezanih z ustanovo, kadar se je ustanova zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, sredstva pa kupi neodvisni vlagatelj. |
| --- | --- |

(b)

pridobitev osnovnih sredstev, neposredno povezanih z ustanovo, kadar se je ustanova zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, sredstva pa kupi neodvisni vlagatelj.

Sama pridobitev delnic podjetja ne pomeni naložbe.

2.   Da se šteje, da so stroški za namene te uredbe upravičeni, morajo neopredmetena sredstva izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | uporabljati jih je treba izključno v ustanovi, ki je prejemnica pomoči; |
| --- | --- |

(a)

uporabljati jih je treba izključno v ustanovi, ki je prejemnica pomoči;

| (b) | obravnavati jih je treba kot sredstva, ki se amortizirajo; |
| --- | --- |

(b)

obravnavati jih je treba kot sredstva, ki se amortizirajo;

| (c) | odkupiti jih je treba od tretje osebe pod tržnimi pogoji, ne da bi bil pridobitelj v takem položaju, v katerem bi lahko izvajal nadzor nad kupcem in obratno, v smislu člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (28); |
| --- | --- |

(c)

odkupiti jih je treba od tretje osebe pod tržnimi pogoji, ne da bi bil pridobitelj v takem položaju, v katerem bi lahko izvajal nadzor nad kupcem in obratno, v smislu člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (28);

| (d) | vključiti jih je treba med sredstva podjetja; v ustanovi, ki prejema pomoč, pa morajo ostati vsaj pet let oziroma tri leta v primeru MSP. |
| --- | --- |

(d)

vključiti jih je treba med sredstva podjetja; v ustanovi, ki prejema pomoč, pa morajo ostati vsaj pet let oziroma tri leta v primeru MSP.

3.   Da se šteje, da so stroški za namene te uredbe upravičeni, mora delovno mesto, ustvarjeno neposredno z naložbenim projektom, izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | delovno mesto mora biti ustvarjeno v treh letih po dokončani naložbi in |
| --- | --- |

(a)

delovno mesto mora biti ustvarjeno v treh letih po dokončani naložbi in

| (b) | zaradi naložbenega projekta se neto poveča število zaposlenih v zadevni ustanovi v primerjavi s povprečjem v prejšnjih dvanajstih mesecih ter |
| --- | --- |

(b)

zaradi naložbenega projekta se neto poveča število zaposlenih v zadevni ustanovi v primerjavi s povprečjem v prejšnjih dvanajstih mesecih ter

| (c) | ustvarjeno delovno mesto je treba ohraniti najmanj pet let v primeru velikih podjetij in najmanj tri leta v primeru MSP. |
| --- | --- |

(c)

ustvarjeno delovno mesto je treba ohraniti najmanj pet let v primeru velikih podjetij in najmanj tri leta v primeru MSP.

POGLAVJE II

POSEBNE DOLOČBE ZA RAZLIČNE KATEGORIJE POMOČI

ODDELEK 1

Regionalna pomoč

Člen 11

Regionalna pomoč za naložbe in pomoč za zaposlovanje

1.   Sheme regionalne pomoči za naložbe in sheme pomoči za zaposlovanje so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe ES ter so izvzete iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena.

Ad hoc pomoč, ki se uporablja le za dopolnitev pomoči na podlagi shem regionalne pomoči za naložbe in shem pomoči za zaposlovanje ter ki ne presega 50 % zneska celotne pomoči, dodeljene za naložbo, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če neposredno dodeljena ad hoc pomoč izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe.

2.   Pomoč je dodeljena v regijah, upravičenih do regionalne pomoči, kot je za zadevno državno članico določeno v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 2007–2013. Naložba mora ostati v regiji, ki prejema pomoč, najmanj pet let ali najmanj tri leta za MSP po dokončanju celotne naložbe. To ne preprečuje nadomeščanja obratov ali opreme, ki je postala zastarela zaradi hitrih tehnoloških sprememb, če gospodarska dejavnost ostane v zadevni regiji najmanj za najkrajše obdobje.

3.   Intenzivnost pomoči v sedanjem bruto ekvivalentu dotacije ne sme preseči praga regionalne pomoči, ki se uporablja ob dodelitvi pomoči za regijo, v kateri se izvede naložba, kot je za zadevno državno članico določeno v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 2007-2013.

4.   Z izjemo pomoči, dodeljene za velike naložbene projekte, in regionalne pomoči za sektor prometa, se lahko pragovi, določeni v odstavku 3, povečajo za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno majhnim podjetjem, ter za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednje velikim podjetjem.

5.   Pragovi, določeni v odstavku 3, se uporabljajo za intenzivnost pomoči, izračunano kot odstotek upravičenih opredmetenih in neopredmetenih stroškov naložbe ali kot odstotek ocenjenih stroškov plač zaposlene osebe, izračunanih za obdobje dveh let za delovno mesto, ustvarjeno neposredno z naložbenim projektom, oziroma s kombiniranjem obeh metod izračuna, če pomoč ne presega najugodnejšega zneska, ki izhaja iz uporabe ene oziroma druge metode izračuna.

6.   Upravičenec mora zagotoviti finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov z lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem v obliki, ki ni povezana s kakršno koli javno pomočjo, kadar je pomoč izračunana na podlagi opredmetenih ali neopredmetenih stroškov naložbe oziroma na podlagi pridobitve v primeru prevzemov. Vendar se finančni prispevek upravičenca ustrezno zniža, kadar največja intenzivnost pomoči, odobrena na podlagi državne karte regionalne pomoči za zadevno državo članico in povečana v skladu z odstavkom 4, presega 75 %. Če je pomoč izračunana na podlagi opredmetenih ali neopredmetenih stroškov naložbe, je treba uporabljati tudi pogoje iz odstavka 7.

7.   V primeru prevzema ustanove se lahko upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretje osebe pod pogojem, da je transakcija potekala po tržnih pogojih. Če prevzem spremljajo druge naložbe, se morajo stroški, povezani s temi naložbami, prišteti k stroškom nakupa.

Stroški, povezani s pridobitvijo sredstev z zakupom, razen zemljišča in stavb, se upoštevajo samo, če je zakup v obliki finančnega zakupa ter vsebuje obvezo nakupa sredstev po izteku zakupne pogodbe; za zakup zemljišča in stavb se mora zakup nadaljevati vsaj pet let po datumu predvidenega zaključka naložbenega projekta oziroma tri leta v primeru MSP.

Razen v primeru MSP in prevzemov morajo biti pridobljena sredstva nova. V primeru prevzemov se odštejejo osnovna sredstva, pridobljena s pomočjo, ki je bila dodeljena že pred nakupom. Pri MSP se lahko upoštevajo tudi celotni stroški naložb v neopredmetena sredstva. Za velika podjetja so taki stroški upravičeni le do mejne vrednosti v višini 50 % upravičenih naložbenih stroškov za projekt.

8.   Kadar je pomoč izračunana na podlagi stroškov plač, se delovno mesto ustvari neposredno z naložbenim projektom.

9.   Z odstopanjem od odstavkov 3 in 4 se lahko najvišje intenzivnosti pomoči za naložbe v predelavo in trženje kmetijskih proizvodov določijo v višini:

| (a) | 50 % upravičenih naložb v regijah, upravičenih po členu 87(3)(a) Pogodbe, in 40 % upravičenih naložb v drugih regijah, upravičenih do regionalne pomoči, kot je za zadevno državno članico določeno v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 2007-2013, če je upravičenec majhno ali srednje veliko podjetje; |
| --- | --- |

(a)

50 % upravičenih naložb v regijah, upravičenih po členu 87(3)(a) Pogodbe, in 40 % upravičenih naložb v drugih regijah, upravičenih do regionalne pomoči, kot je za zadevno državno članico določeno v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 2007-2013, če je upravičenec majhno ali srednje veliko podjetje;

| (b) | 25 % upravičenih naložb v regijah, upravičenih po členu 87(3)(a) Pogodbe, in 20 % upravičenih naložb v drugih regijah, upravičenih do regionalne pomoči, kot je za zadevno državno članico določeno v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 2007-2013, če ima upravičenec manj kot 750 zaposlenih ter/ali manj kot 200 milijonov EUR prometa, izračunanega v skladu s Prilogo I. |
| --- | --- |

(b)

25 % upravičenih naložb v regijah, upravičenih po členu 87(3)(a) Pogodbe, in 20 % upravičenih naložb v drugih regijah, upravičenih do regionalne pomoči, kot je za zadevno državno članico določeno v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje 2007-2013, če ima upravičenec manj kot 750 zaposlenih ter/ali manj kot 200 milijonov EUR prometa, izračunanega v skladu s Prilogo I.

10.   Da bi preprečili umetno razdelitev velikega naložbenega projekta v podprojekte, bi bilo treba veliki naložbeni projekt obravnavati kot enoten naložbeni projekt, če naložbe v obdobju treh let opravi isto podjetje ali podjetja in če je sestavljen iz osnovnih sredstev, ki so ekonomsko nedeljivo združena.

ODDELEK 2

Pomoč msp za naložbe in za zaposlovanje

Člen 12

Pomoč MSP za naložbe in za zaposlovanje

1.   Pomoč za naložbe v korist majhnih in srednje velikih podjetij je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati:

| (a) | 20 % v primeru majhnih podjetij; |
| --- | --- |

(a)

20 % v primeru majhnih podjetij;

| (b) | 10 % v primeru srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

(b)

10 % v primeru srednje velikih podjetij.

3.   Upravičeni stroški so lahko naslednji:

| (a) | upravičeni opredmeteni in neopredmeteni stroški naložbe ali |
| --- | --- |

(a)

upravičeni opredmeteni in neopredmeteni stroški naložbe ali

| (b) | ocenjeni stroški plač zaposlene osebe za delovno mesto, ustvarjeno neposredno z naložbenim projektom, izračunani za obdobje dveh let. |
| --- | --- |

(b)

ocenjeni stroški plač zaposlene osebe za delovno mesto, ustvarjeno neposredno z naložbenim projektom, izračunani za obdobje dveh let.

4.   Kadar naložba zadeva predelavo in trženje kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi, intenzivnost pomoči ne sme presegati:

| (a) | 75 % upravičenih naložb v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

(a)

75 % upravičenih naložb v najbolj oddaljenih regijah;

| (b) | 65 % upravičenih naložb na manjših egejskih otokih v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 (29); |
| --- | --- |

(b)

65 % upravičenih naložb na manjših egejskih otokih v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 (29);

| (c) | 50 % upravičenih naložb v regijah, upravičenih po členu 87(3)(a) Pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

50 % upravičenih naložb v regijah, upravičenih po členu 87(3)(a) Pogodbe;

| (d) | 40 % upravičenih naložb v vseh drugih regijah. |
| --- | --- |

(d)

40 % upravičenih naložb v vseh drugih regijah.

ODDELEK 3

Pomoč za varstvo okolja

Člen 13

Opredelitve pojmov

Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „varstvo okolja“ je vsak ukrep, s katerim se odpravi ali prepreči škoda, ki nastane v fizičnem okolju ali v naravnih virih zaradi dejavnosti upravičenca, s katerim se zmanjša tveganje take škode ali ki vodi k učinkovitejši rabi naravnih virov, vključno z ukrepi varčevanja z energijo in uporabo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

(a)

„varstvo okolja“ je vsak ukrep, s katerim se odpravi ali prepreči škoda, ki nastane v fizičnem okolju ali v naravnih virih zaradi dejavnosti upravičenca, s katerim se zmanjša tveganje take škode ali ki vodi k učinkovitejši rabi naravnih virov, vključno z ukrepi varčevanja z energijo in uporabo obnovljivih virov energije;

| (b) | „ukrepi varčevanja z energijo“ so ukrepi, s katerimi je podjetjem omogočeno, da zmanjšajo količino porabljene energije v svojem proizvodnem ciklu, pri čemer so izključeni izdelava in proizvodnja strojev ali prevoznih sredstev, ki delujejo z manjšo količino naravnih virov, ter ukrepi, sprejeti za izboljšanje varnosti ali higiene; |
| --- | --- |

(b)

„ukrepi varčevanja z energijo“ so ukrepi, s katerimi je podjetjem omogočeno, da zmanjšajo količino porabljene energije v svojem proizvodnem ciklu, pri čemer so izključeni izdelava in proizvodnja strojev ali prevoznih sredstev, ki delujejo z manjšo količino naravnih virov, ter ukrepi, sprejeti za izboljšanje varnosti ali higiene;

| (c) | „standardi Skupnosti“ so obvezni standardi Skupnosti, ki določajo stopnjo, ki jo treba doseči na okoljskem področju. Za namene te uredbe se obveznosti iz Direktive Sveta 96/61/ES (30) ne obravnavajo kot standardi Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

„standardi Skupnosti“ so obvezni standardi Skupnosti, ki določajo stopnjo, ki jo treba doseči na okoljskem področju. Za namene te uredbe se obveznosti iz Direktive Sveta 96/61/ES (30) ne obravnavajo kot standardi Skupnosti;

| (d) | „obnovljivi viri energije“ so obnovljivi, nefosilni viri energije (vetrna, sončna in geotermalna energija, valovanje, plimovanje, hidroelektrarne, ki proizvajajo manj kot 10MW, neposredno izgorevanje biomase, deponijski plin, plin iz naprav za čiščenje odpadnih voda in bioplini); |
| --- | --- |

(d)

„obnovljivi viri energije“ so obnovljivi, nefosilni viri energije (vetrna, sončna in geotermalna energija, valovanje, plimovanje, hidroelektrarne, ki proizvajajo manj kot 10MW, neposredno izgorevanje biomase, deponijski plin, plin iz naprav za čiščenje odpadnih voda in bioplini);

| (e) | „energija, pridobljena iz obnovljivih virov energije,“ je energija, pridobljena s postopkom, pri katerem se uporabljajo le obnovljivi viri energije, ter razmerje glede na kalorično vrednost energije, ki jo iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati (kot je sosežiganje), pri čemer se uporabljajo tudi konvencionalni viri energije, vključno z električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za skladiščenje, vendar brez električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za skladiščenje; |
| --- | --- |

(e)

„energija, pridobljena iz obnovljivih virov energije,“ je energija, pridobljena s postopkom, pri katerem se uporabljajo le obnovljivi viri energije, ter razmerje glede na kalorično vrednost energije, ki jo iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati (kot je sosežiganje), pri čemer se uporabljajo tudi konvencionalni viri energije, vključno z električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za skladiščenje, vendar brez električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za skladiščenje;

| (f) | „soproizvodnja“ je postopek istočasne proizvodnje toplotne in električne ter/ali mehanske energije; |
| --- | --- |

(f)

„soproizvodnja“ je postopek istočasne proizvodnje toplotne in električne ter/ali mehanske energije;

| (g) | „visoko učinkovita soproizvodnja“ je soproizvodnja toplotne in električne energije, ki izpolnjuje merila iz Priloge II in Priloge III k Direktivi 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31), ter harmonizirane vrednosti referenčnih izkoristkov, kot so opredeljene v členu 4 te direktive; |
| --- | --- |

(g)

„visoko učinkovita soproizvodnja“ je soproizvodnja toplotne in električne energije, ki izpolnjuje merila iz Priloge II in Priloge III k Direktivi 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31), ter harmonizirane vrednosti referenčnih izkoristkov, kot so opredeljene v členu 4 te direktive;

| (h) | „okoljski davek“ je davek, katerega posebna davčna osnova jasno negativno vpliva na okolje in ki je namenjen obdavčevanju določenega blaga ali storitev, s čimer se lahko okoljski stroški vključijo v njegovo ceno ter/ali s čimer se proizvajalci in potrošniki usmerijo k dejavnostim, s katerimi se bolj spoštuje okolje; |
| --- | --- |

(h)

„okoljski davek“ je davek, katerega posebna davčna osnova jasno negativno vpliva na okolje in ki je namenjen obdavčevanju določenega blaga ali storitev, s čimer se lahko okoljski stroški vključijo v njegovo ceno ter/ali s čimer se proizvajalci in potrošniki usmerijo k dejavnostim, s katerimi se bolj spoštuje okolje;

| (i) | „opredmetena sredstva“ za namene uporabe oddelka 3 te uredbe in z odstopanjem od člena 2(9) se prevozna sredstva in prometna oprema za cestni prevoz blaga tudi obravnavajo kot upravičena opredmetena sredstva. |
| --- | --- |

(i)

„opredmetena sredstva“ za namene uporabe oddelka 3 te uredbe in z odstopanjem od člena 2(9) se prevozna sredstva in prometna oprema za cestni prevoz blaga tudi obravnavajo kot upravičena opredmetena sredstva.

Člen 14

Pomoč za naložbe varstva okolja, ki izboljšuje standarde Skupnosti

1.   Pomoč za naložbe varstva okolja je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov od 2 do 5.

2.   Naložba, ki prejema pomoč, mora izpolnjevati enega od naslednjih pogojev:

| (a) | naložba mora upravičencu omogočati, da zmanjša onesnaževanje, ki ga povzročajo njegove dejavnosti, z izboljšanjem veljavnih standardov Skupnosti ne glede na obstoj obveznih nacionalnih standardov, ki so strožji od standardov Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

naložba mora upravičencu omogočati, da zmanjša onesnaževanje, ki ga povzročajo njegove dejavnosti, z izboljšanjem veljavnih standardov Skupnosti ne glede na obstoj obveznih nacionalnih standardov, ki so strožji od standardov Skupnosti;

| (b) | naložba upravičencu omogoča, da zmanjša onesnaževanje, ki ga povzročajo njegove obstoječe dejavnosti, če standardov Skupnosti ni. |
| --- | --- |

(b)

naložba upravičencu omogoča, da zmanjša onesnaževanje, ki ga povzročajo njegove obstoječe dejavnosti, če standardov Skupnosti ni.

3.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 25 % (32).

Vendar se lahko intenzivnost pomoči poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno majhnim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednje velikim podjetjem.

4.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložb, potrebni za dosego take ravni varstva okolja, ki je višja od ravni, ki jo zahtevajo standardi Skupnosti.

5.   Pomoči za naložbe, povezane z ravnanjem z odpadki, ni mogoče izvzeti na podlagi te uredbe.

Člen 15

Pomoč za čimprejšnje prilagajanje na prihodnje standarde Skupnosti za MSP

1.   Pomoč, ki MSP omogoča, da ravnajo v skladu z novimi standardi Skupnosti, s čimer se izboljšuje varstvo okolja, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Sprejmejo se standardi Skupnosti, vendar datum obveznega prenosa ne sme preteči.

Naložbo je treba izvesti in končati vsaj eno leto pred obveznim datumom prenosa.

3.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 15 odstotnih točk (33) za majhna podjetja in 10 odstotnih točk (34) za srednje velika podjetja.

4.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložb, potrebni za dosego take ravni varstva okolja, ki jo zahtevajo standardi Skupnosti.

Člen 16

Okoljska pomoč za naložbe v ukrepe varčevanja z energijo

1.   Okoljska pomoč za naložbe, ki podjetjem omogoča, da dejansko varčujejo z energijo, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 35 % (35).

Vendar se lahko intenzivnost pomoči poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno majhnim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednje velikim podjetjem.

3.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložb, potrebni za dosego ravni varčevanja z energijo, ki je višja od ravni, ki jo zahtevajo standardi Skupnosti. Upravičeni stroški se izračunajo na podlagi dodatnih stroškov naložbe, pri čemer se odštejejo poslovni dobički, ki izhajajo iz zmanjšane porabe energije v prvih petih letih trajanja naložbe.

Člen 17

Okoljska pomoč za naložbe v visoko učinkovito soproizvodnjo

1.   Okoljska pomoč, ki podjetjem omogoča, da vlagajo v visoko učinkovito soproizvodnjo toplotne in električne energije, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 35 % (36).

Vendar se lahko intenzivnost pomoči poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno majhnim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednje velikim podjetjem.

3.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, potrebni za izgradnjo obrata za visoko učinkovito soproizvodnjo.

Člen 18

Okoljska pomoč za naložbe, ki izkoriščajo obnovljive vire energije

1.   Okoljska pomoč, ki podjetjem omogoča, da vlagajo v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov energije, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 35 % (37).

Vendar se lahko intenzivnost pomoči poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno majhnim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednje velikim podjetjem.

3.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, ki jih krije upravičenec, v primerjavi z običajno elektrarno ali konvencionalnim sistemom ogrevanja z isto zmogljivostjo glede na dejansko proizvodnjo energije.

Člen 19

Okoljska pomoč v obliki znižanja davkov

1.   Okoljska pomoč v obliki znižanja davkov za okoljske davčne sheme, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe Sveta 2003/96/ES (38), je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Pomoč ne sme preseči razlike med najnižjo davčno stopnjo Skupnosti in neznižano stopnjo nacionalnih davkov.

Šteje se, da je najnižja davčna stopnja Skupnosti najnižja raven obdavčitve, predvidena v direktivi 2003/96/ES.

3.   Znižanje ravni davkov se odobri za največ deset let.

ODDELEK 4

Pomoč za svetovalne storitve v korist msp in pomoč za udeležbo msp na sejmih

Člen 20

Pomoč za svetovalne storitve v korist MSP

1.   Pomoč majhnim in srednje velikim podjetjem za svetovalne storitve je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 50 %.

3.   Upravičeni stroški so stroški svetovalnih storitev, ki jih zagotovijo zunanji svetovalci.

Zadevne storitve niso trajne ali občasne dejavnosti, niti se ne nanašajo na običajne operativne stroške podjetja, kot so rutinsko davčno svetovanje, redne pravne storitve ali oglaševanje.

Člen 21

Pomoč za udeležbo MSP na sejmih

1.   Pomoč majhnim in srednje velikim podjetjem za udeležbo na sejmih je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 50 %.

3.   Upravičeni stroški so stroški, ki nastanejo zaradi najema, postavljanja in upravljanja razstavnega prostora, ko se podjetje prvič udeleži nekega sejma ali razstave.

ODDELEK 5

Pomoč v obliki rizičnega kapitala

Člen 22

Opredelitve pojmov

Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „lastniški kapital“ je lastniški delež v podjetju, ki ga izražajo delnice, izdane investitorjem; |
| --- | --- |

(a)

„lastniški kapital“ je lastniški delež v podjetju, ki ga izražajo delnice, izdane investitorjem;

| (b) | „navidezni lastniški kapital“ je finančni instrument, njegov donos za imetnika temelji v glavnem na dobičku ali izgubah zadevnega ciljnega podjetja in je nezavarovan v primeru neizpolnitve obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

„navidezni lastniški kapital“ je finančni instrument, njegov donos za imetnika temelji v glavnem na dobičku ali izgubah zadevnega ciljnega podjetja in je nezavarovan v primeru neizpolnitve obveznosti;

| (c) | „zasebni lastniški kapital“ je v nasprotju z javnim kapitalom zasebni lastniški ali navidezni lastniški kapital v podjetjih, ki ne kotirajo na borzi, vključno s tveganim kapitalom; |
| --- | --- |

(c)

„zasebni lastniški kapital“ je v nasprotju z javnim kapitalom zasebni lastniški ali navidezni lastniški kapital v podjetjih, ki ne kotirajo na borzi, vključno s tveganim kapitalom;

| (d) | „semenski kapital“ je financiranje, ki se zagotovi za proučevanje, presojo in razvoj začetnega koncepta pred stopnjo zagona; |
| --- | --- |

(d)

„semenski kapital“ je financiranje, ki se zagotovi za proučevanje, presojo in razvoj začetnega koncepta pred stopnjo zagona;

| (e) | „zagonski kapital“ so finančna sredstva, zagotovljena podjetjem, ki svojih proizvodov ali storitev niso tržila ter še ne ustvarjajo dobička pri razvoju izdelka in na začetni stopnji trženja; |
| --- | --- |

(e)

„zagonski kapital“ so finančna sredstva, zagotovljena podjetjem, ki svojih proizvodov ali storitev niso tržila ter še ne ustvarjajo dobička pri razvoju izdelka in na začetni stopnji trženja;

| (f) | „kapital za širitev podjetja“ so finančna sredstva, zagotovljena za razvoj in širitev podjetja, ki lahko ali ne morejo poslovati na meji rentabilnosti oziroma z dobičkom, zato da se poveča proizvodna zmogljivost, razvija trg ali proizvodi in zagotovijo dodatna obratna sredstva; |
| --- | --- |

(f)

„kapital za širitev podjetja“ so finančna sredstva, zagotovljena za razvoj in širitev podjetja, ki lahko ali ne morejo poslovati na meji rentabilnosti oziroma z dobičkom, zato da se poveča proizvodna zmogljivost, razvija trg ali proizvodi in zagotovijo dodatna obratna sredstva;

| (g) | „strategija izstopa“ je strategija za likvidacijo holdingov s tveganim kapitalom ali skladom zasebnega kapitala, skladno z načrtom za dosego najvišjega donosa, zajema pa prodajo deleža, odpise, odplačila prednostnih delnic/posojil, prodajo drugemu imetniku tveganega kapitala, prodajo finančni instituciji in prodajo z javno ponudbo, vključno s prvo javno prodajo; |
| --- | --- |

(g)

„strategija izstopa“ je strategija za likvidacijo holdingov s tveganim kapitalom ali skladom zasebnega kapitala, skladno z načrtom za dosego najvišjega donosa, zajema pa prodajo deleža, odpise, odplačila prednostnih delnic/posojil, prodajo drugemu imetniku tveganega kapitala, prodajo finančni instituciji in prodajo z javno ponudbo, vključno s prvo javno prodajo;

| (h) | „ciljno podjetje“ je podjetje, v katero namerava vlagati investitor ali investicijski sklad. |
| --- | --- |

(h)

„ciljno podjetje“ je podjetje, v katero namerava vlagati investitor ali investicijski sklad.

Člen 23

Pomoč v obliki rizičnega kapitala

1.   Sheme pomoči za MSP v obliki rizičnega kapitala so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov od 2 do 8.

2.   Pomoč je v obliki sodelovanja v dobičkonosnih investicijskih skladih, ki se upravljajo na komercialni podlagi.

3.   Tranše finančnih sredstev, ki jih izplačujejo investicijski skladi, ne smejo presegati 1 000 000 EUR na ciljno podjetje v katerem koli obdobju dvanajstih mesecev.

4.   Ukrep v zvezi z rizičnim kapitalom je za MSP s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč, ter majhna podjetja s sedežem na območjih, ki ne prejemajo pomoči, omejen na zagotavljanje finančnih sredstev za semenski kapital, zagonski kapital in/ali kapital za širitev podjetja. Za srednje velika podjetja s sedežem na območjih, ki ne prejemajo pomoči, pa je ukrep v zvezi z rizičnim kapitalom omejen na zagotavljanje finančnih sredstev za semenski kapital in/ali zagonski kapital, ne pa kapitala za širitev podjetja.

5.   Ukrep v zvezi z rizičnim kapitalom mora zagotoviti vsaj 70 % celotnega proračuna v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v ciljna podjetja. [Trajanje pomoči, dodeljene na podlagi sheme pomoči za ciljna podjetja v obliki rizičnega kapitala, je omejeno na največ šest let.]

6.   S sredstvi zasebnega lastniškega kapitala je treba zagotoviti vsaj 50 % finančnih sredstev investicijskega sklada oziroma vsaj 30 % v primeru investicijskih skladov, namenjenih le MSP s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč. Donatorje zasebnega lastniškega kapitala izbere država članica z javnim razpisom ali javnim razpisom za sodelovanje v investicijskih skladih, če nima država članica nobene diskrecijske pravice za omejevanje števila sodelujočih donatorjev zasebnega lastniškega kapitala.

7.   Za zagotovitev, da je ukrep v zvezi z rizičnim kapitalom dobičkonosen, je treba izpolniti naslednje pogoje:

| (a) | za vsako naložbo mora obstajati poslovni načrt, ki vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti ter predhodno določa izvedljivost projekta ter |
| --- | --- |

(a)

za vsako naložbo mora obstajati poslovni načrt, ki vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti ter predhodno določa izvedljivost projekta ter

| (b) | za vsako naložbo mora obstajati jasna in realistična strategija izstopa. |
| --- | --- |

(b)

za vsako naložbo mora obstajati jasna in realistična strategija izstopa.

8.   Za zagotovitev, da se investicijski sklad upravlja na komercialni podlagi, je treba izpolniti naslednje pogoje:

| (a) | obstaja sporazum med poklicnim upravljavcem sklada ali družbo za upravljanje in udeleženci v skladu, ki določa, da je plačilo upravljavca povezano z uspešnostjo in opredelitvijo ciljev sklada ter predvidenim časovnim razporedom naložb; |
| --- | --- |

(a)

obstaja sporazum med poklicnim upravljavcem sklada ali družbo za upravljanje in udeleženci v skladu, ki določa, da je plačilo upravljavca povezano z uspešnostjo in opredelitvijo ciljev sklada ter predvidenim časovnim razporedom naložb;

| (b) | zasebni investitorji so na trgu zastopani v strukturi investicijskega sklada, na primer v odboru investitorjev ali svetovalnem odboru ter |
| --- | --- |

(b)

zasebni investitorji so na trgu zastopani v strukturi investicijskega sklada, na primer v odboru investitorjev ali svetovalnem odboru ter

| (c) | pri upravljanju sredstev je treba uporabljati najboljše prakse in regulativni nadzor. |
| --- | --- |

(c)

pri upravljanju sredstev je treba uporabljati najboljše prakse in regulativni nadzor.

ODDELEK 6

Pomoč za raziskave in razvoj

Člen 24

Opredelitve pojmov

Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „raziskovalna organizacija“ je subjekt, kot sta univerza ali raziskovalni inštitut, ne glede na njegov pravni status (urejen na podlagi javnega ali zasebnega prava) ali način financiranja, katerega osnovni cilj je izvajanje temeljnih raziskav, industrijskih raziskav in eksperimentalnega razvoja ter razširjanje njihovih izsledkov z učenjem, objavami ali prenosom tehnologij. Ves dobiček je treba ponovno vložiti v te dejavnosti, v razširjanje njihovih izsledkov ali učenje. Podjetja, ki lahko vplivajo na tako organizacijo, ker so na primer na položaju delničarja ali so člani organizacije, nimajo nobenega preferenčnega dostopa do raziskovalnih zmogljivosti take organizacije ali ugotovljenih raziskovalnih izsledkov; |
| --- | --- |

(a)

„raziskovalna organizacija“ je subjekt, kot sta univerza ali raziskovalni inštitut, ne glede na njegov pravni status (urejen na podlagi javnega ali zasebnega prava) ali način financiranja, katerega osnovni cilj je izvajanje temeljnih raziskav, industrijskih raziskav in eksperimentalnega razvoja ter razširjanje njihovih izsledkov z učenjem, objavami ali prenosom tehnologij. Ves dobiček je treba ponovno vložiti v te dejavnosti, v razširjanje njihovih izsledkov ali učenje. Podjetja, ki lahko vplivajo na tako organizacijo, ker so na primer na položaju delničarja ali so člani organizacije, nimajo nobenega preferenčnega dostopa do raziskovalnih zmogljivosti take organizacije ali ugotovljenih raziskovalnih izsledkov;

| (b) | „temeljna raziskava“ je eksperimentalno ali teoretično delo, ki se izvaja predvsem zaradi pridobivanja novega znanja o temeljnih principih pojavov ali opazovanih dejstev, ne da bi bili neposredno usmerjeni v kakršen koli praktičen cilj ali uporabo; |
| --- | --- |

(b)

„temeljna raziskava“ je eksperimentalno ali teoretično delo, ki se izvaja predvsem zaradi pridobivanja novega znanja o temeljnih principih pojavov ali opazovanih dejstev, ne da bi bili neposredno usmerjeni v kakršen koli praktičen cilj ali uporabo;

| (c) | „industrijska raziskava“ je načrtovana raziskava ali kritična preiskava, katere namen je pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev. Vključuje oblikovanje komponent kompleksnih sistemov, ki so potrebni za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije, pri čemer so izključeni prototipi; |
| --- | --- |

(c)

„industrijska raziskava“ je načrtovana raziskava ali kritična preiskava, katere namen je pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev. Vključuje oblikovanje komponent kompleksnih sistemov, ki so potrebni za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije, pri čemer so izključeni prototipi;

| (d) | „eksperimentalni razvoj“ je pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabljanje obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega ali drugega ustreznega znanja in spretnosti za namene izdelovanja načrtov in ureditev ali oblikovanja za nove, spremenjene ali izboljšane proizvode, procese ali storitve. To lahko vključuje npr. tudi druge dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov in storitev. Dejavnosti lahko vključujejo proizvodne osnutke, risbe, načrte ali drugo dokumentacijo, če niso namenjeni tržni uporabi.
  Poleg tega je v to vključen razvoj prototipov za tržno uporabo in pilotnih projektov, kadar je prototip obvezno končni tržni izdelek ter kadar je preveč drago, da bi ga izdelali samo za namen predstavitve in potrditve. V primeru poznejše tržne uporabe predstavitvenih ali pilotnih projektov je treba vsak prihodek, ustvarjen s tako uporabo, odšteti od upravičenih stroškov.
  Eksperimentalna proizvodnja in testiranje proizvodov, procesov ter storitev sta prav tako upravičena, če teh ni mogoče uporabiti ali preoblikovati za uporabo v industriji ali za tržno uporabo.
  Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb proizvoda, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, obstoječih storitev in drugih tekočih dejavnosti, četudi takšne spremembe pomenijo izboljšanje. |
| --- | --- |

(d)

„eksperimentalni razvoj“ je pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabljanje obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega ali drugega ustreznega znanja in spretnosti za namene izdelovanja načrtov in ureditev ali oblikovanja za nove, spremenjene ali izboljšane proizvode, procese ali storitve. To lahko vključuje npr. tudi druge dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov in storitev. Dejavnosti lahko vključujejo proizvodne osnutke, risbe, načrte ali drugo dokumentacijo, če niso namenjeni tržni uporabi.

Poleg tega je v to vključen razvoj prototipov za tržno uporabo in pilotnih projektov, kadar je prototip obvezno končni tržni izdelek ter kadar je preveč drago, da bi ga izdelali samo za namen predstavitve in potrditve. V primeru poznejše tržne uporabe predstavitvenih ali pilotnih projektov je treba vsak prihodek, ustvarjen s tako uporabo, odšteti od upravičenih stroškov.

Eksperimentalna proizvodnja in testiranje proizvodov, procesov ter storitev sta prav tako upravičena, če teh ni mogoče uporabiti ali preoblikovati za uporabo v industriji ali za tržno uporabo.

Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb proizvoda, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, obstoječih storitev in drugih tekočih dejavnosti, četudi takšne spremembe pomenijo izboljšanje.

Člen 25

Pomoč za raziskovalne in razvojne projekte

1.   Pomoč za raziskovalne in razvojne projekte je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov od 2 do 5.

2.   Del raziskovalnega projekta, ki prejema pomoč, spada v celoti v eno ali več naslednjih raziskovalnih kategorij:

| (a) | temeljne raziskave; |
| --- | --- |

(a)

temeljne raziskave;

| (b) | industrijske raziskave; |
| --- | --- |

(b)

industrijske raziskave;

| (c) | eksperimentalni razvoj. |
| --- | --- |

(c)

eksperimentalni razvoj.

Kadar projekt obsega različne naloge, je treba vsako nalogo opredeliti, kot da spada v eno od kategorij, naštetih v prvem pododstavku, ali kot da ne spada v nobeno od teh kategorij.

3.   Osnovna intenzivnost pomoči ne sme presegati:

| (a) | 100 % za temeljne raziskave; |
| --- | --- |

(a)

100 % za temeljne raziskave;

| (b) | 50 % za industrijske raziskave; |
| --- | --- |

(b)

50 % za industrijske raziskave;

| (c) | 25 % za eksperimentalni razvoj. |
| --- | --- |

(c)

25 % za eksperimentalni razvoj.

Intenzivnost pomoči je treba določiti za vsakega upravičenca do pomoči, tudi v projektu sodelovanja, kot je predvideno v odstavku 4(b)(i).

Kombinirana pomoč, ki izhaja iz neposredne državne podpore za poseben raziskovalni projekt, in prispevki raziskovalnih organizacij za ta projekt, kadar ti prispevki pomenijo pomoč, ne smejo presegati veljavnih intenzivnosti pomoči za vsako podjetje, upravičeno do pomoči, v primeru državne pomoči za raziskovalni in razvojni projekt, ki se izvaja v sodelovanju med raziskovalnimi organizacijami in podjetji.

4.   Osnovne intenzivnosti pomoči, določene za industrijske raziskave in eksperimentalni razvoj v odstavku 3, se lahko povečajo, kot sledi:

| (a) | kadar je pomoč namenjena MSP, se lahko intenzivnost pomoči poveča za 10 odstotnih točk za srednje veliko podjetje in za 20 odstotnih točk za majhno podjetje ter |
| --- | --- |

(a)

kadar je pomoč namenjena MSP, se lahko intenzivnost pomoči poveča za 10 odstotnih točk za srednje veliko podjetje in za 20 odstotnih točk za majhno podjetje ter

| (b) | do največje intenzivnost pomoči v višini 80 % pa se lahko doda bonus v višini 15 odstotnih točk, če:






  (i) | projekt temelji na učinkovitem sodelovanju vsaj dveh medsebojno neodvisnih podjetij in so izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | nobeno posamezno podjetje ne sme kriti več kot 70 % upravičenih stroškov sodelovalnega projekta; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

do največje intenzivnost pomoči v višini 80 % pa se lahko doda bonus v višini 15 odstotnih točk, če:

(i)

projekt temelji na učinkovitem sodelovanju vsaj dveh medsebojno neodvisnih podjetij in so izpolnjeni naslednji pogoji:

—

nobeno posamezno podjetje ne sme kriti več kot 70 % upravičenih stroškov sodelovalnega projekta;

| — | projekt vključuje sodelovanje z vsaj enim MSP ali se izvaja v vsaj dveh različnih državah članicah; ali |
| --- | --- |

—

projekt vključuje sodelovanje z vsaj enim MSP ali se izvaja v vsaj dveh različnih državah članicah; ali

| (ii) | projekt temelji na učinkovitem sodelovanju podjetja z raziskovalno organizacijo, pri čemer so izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | raziskovalna organizacija krije vsaj 10 % upravičenih stroškov projekta; ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

projekt temelji na učinkovitem sodelovanju podjetja z raziskovalno organizacijo, pri čemer so izpolnjeni naslednji pogoji:

—

raziskovalna organizacija krije vsaj 10 % upravičenih stroškov projekta; ter

| — | raziskovalna organizacija ima pravico objaviti izsledke raziskovalnih projektov, če izhajajo iz raziskave, ki jo izvaja ta organizacija; ali |
| --- | --- |

—

raziskovalna organizacija ima pravico objaviti izsledke raziskovalnih projektov, če izhajajo iz raziskave, ki jo izvaja ta organizacija; ali

| (iii) | so v primeru industrijskih raziskav izsledki projekta splošno razširjeni na tehničnih in znanstvenih konferencah ali objavljeni v znanstvenih ali tehničnih časopisih ali v prosto dostopnih zbirkah podatkov (podatkovne baze, v katerih lahko vsakdo dostopa do neobdelanih podatkov raziskav) ali prek brezplačne in odprte programske opreme. |
| --- | --- |

(iii)

so v primeru industrijskih raziskav izsledki projekta splošno razširjeni na tehničnih in znanstvenih konferencah ali objavljeni v znanstvenih ali tehničnih časopisih ali v prosto dostopnih zbirkah podatkov (podatkovne baze, v katerih lahko vsakdo dostopa do neobdelanih podatkov raziskav) ali prek brezplačne in odprte programske opreme.

Za namene točk (b)(i) in (ii) iz prvega pododstavka se podizvajalske pogodbe ne štejejo kot učinkovito sodelovanje.

5.   Upravičeni stroški so lahko naslednji:

| (a) | stroški osebja (raziskovalci, tehniki in drugo podporno osebje v obsegu, kot so zaposleni na raziskovalnem projektu); |
| --- | --- |

(a)

stroški osebja (raziskovalci, tehniki in drugo podporno osebje v obsegu, kot so zaposleni na raziskovalnem projektu);

| (b) | stroški instrumentov in opreme v obsegu ter za obdobje uporabe v raziskovalnem projektu. Če se ti instrumenti in oprema skozi svojo celotno življenjsko dobo ne uporabljajo samo za raziskovalni projekt, se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju raziskovalnega projekta; |
| --- | --- |

(b)

stroški instrumentov in opreme v obsegu ter za obdobje uporabe v raziskovalnem projektu. Če se ti instrumenti in oprema skozi svojo celotno življenjsko dobo ne uporabljajo samo za raziskovalni projekt, se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju raziskovalnega projekta;

| (c) | stroški stavb in zemljišča v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za raziskovalni projekt. Glede stavb se štejejo za upravičene le stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju raziskovalnega projekta. Kot upravičeni stroški za zemljišče se štejejo stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala; |
| --- | --- |

(c)

stroški stavb in zemljišča v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za raziskovalni projekt. Glede stavb se štejejo za upravičene le stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju raziskovalnega projekta. Kot upravičeni stroški za zemljišče se štejejo stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala;

| (d) | stroški pogodbenih raziskav, tehnično znanje in patenti, ki so bili kupljeni ali je bilo za njih pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po tržni ceni, kadar je bila transakcija opravljena strogo poslovno in ni temeljila na tajnem dogovoru, ter stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, uporabljenih izključno za raziskovalne dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

stroški pogodbenih raziskav, tehnično znanje in patenti, ki so bili kupljeni ali je bilo za njih pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po tržni ceni, kadar je bila transakcija opravljena strogo poslovno in ni temeljila na tajnem dogovoru, ter stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, uporabljenih izključno za raziskovalne dejavnosti;

| (e) | dodatni režijski stroški, nastali neposredno kot posledica raziskovalnega projekta; |
| --- | --- |

(e)

dodatni režijski stroški, nastali neposredno kot posledica raziskovalnega projekta;

| (f) | drugi operativni stroški, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(f)

drugi operativni stroški, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti.

6.   Vsi upravičeni stroški se dodelijo posebni kategoriji raziskav in razvoja.

Člen 26

Pomoč za študije tehnične izvedljivosti

1.   Pomoč za pripravljalne študije tehnične izvedljivosti za dejavnosti industrijske raziskave ali eksperimentalnega razvoja je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati:

| (a) | za MSP – 75 % za pripravljalne študije za dejavnosti industrijskih raziskav in 50 % za pripravljalne študije za dejavnosti eksperimentalnega razvoja; |
| --- | --- |

(a)

za MSP – 75 % za pripravljalne študije za dejavnosti industrijskih raziskav in 50 % za pripravljalne študije za dejavnosti eksperimentalnega razvoja;

| (b) | za velika podjetja – 65 % za pripravljalne študije za dejavnosti industrijskih raziskav in 40 % za pripravljalne študije za dejavnosti eksperimentalnega razvoja. |
| --- | --- |

(b)

za velika podjetja – 65 % za pripravljalne študije za dejavnosti industrijskih raziskav in 40 % za pripravljalne študije za dejavnosti eksperimentalnega razvoja.

3.   Upravičeni stroški so stroški študij.

Člen 27

Pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP

1.   Pomoč MSP za stroške, povezane s pridobivanjem in potrjevanjem patentov ter drugih pravic industrijske lastnine, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Intenzivnost pomoči ne presega intenzivnosti, ki se opredeli kot pomoč za projekt, zajeta v členu 25(3) in (4), v zvezi z raziskovalnimi dejavnostmi, ki so prve privedle do zadevnih pravic industrijske lastnine.

3.   Upravičeni stroški so lahko naslednji:

| (a) | vsi stroški, nastali pred podelitvijo pravice na izvirni stopnji pristojnosti, vključno s stroški, ki so povezani s pripravo, vlaganjem in obravnavo zahtevka ter stroški, ki nastanejo pri obnovitvi zahtevka, preden je bila pravica podeljena; |
| --- | --- |

(a)

vsi stroški, nastali pred podelitvijo pravice na izvirni stopnji pristojnosti, vključno s stroški, ki so povezani s pripravo, vlaganjem in obravnavo zahtevka ter stroški, ki nastanejo pri obnovitvi zahtevka, preden je bila pravica podeljena;

| (b) | stroški prevajanja in drugi stroški, nastali zaradi pridobivanja ali potrditve pravice na drugih stopnjah pristojnosti; |
| --- | --- |

(b)

stroški prevajanja in drugi stroški, nastali zaradi pridobivanja ali potrditve pravice na drugih stopnjah pristojnosti;

| (c) | stroški, nastali pri zaščiti veljavnosti pravice med uradno obravnavo zahtevka in morebitnimi ugovornimi postopki, tudi če so ti stroški nastali po podelitvi pravice. |
| --- | --- |

(c)

stroški, nastali pri zaščiti veljavnosti pravice med uradno obravnavo zahtevka in morebitnimi ugovornimi postopki, tudi če so ti stroški nastali po podelitvi pravice.

Člen 28

Pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem sektorju

1.   Pomoč za raziskave in razvoj, ki se nanaša na proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES in je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe ES, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | je v splošnem interesu za določen zadevni sektor ali podsektor; |
| --- | --- |

(a)

je v splošnem interesu za določen zadevni sektor ali podsektor;

| (b) | pred začetkom raziskave je treba na internetu objaviti informacije o tem, da se bo opravila raziskava in kakšen je njen namen. Vključiti je treba približni datum pričakovanih izsledkov in mesto objave na internetu ter omeniti, da bodo izsledki na voljo brezplačno; |
| --- | --- |

(b)

pred začetkom raziskave je treba na internetu objaviti informacije o tem, da se bo opravila raziskava in kakšen je njen namen. Vključiti je treba približni datum pričakovanih izsledkov in mesto objave na internetu ter omeniti, da bodo izsledki na voljo brezplačno;

| (c) | izsledki raziskave so na internetu na voljo najmanj 5 let. Te informacije je treba na internetu objaviti najpozneje takrat, ko se članom katere koli organizacije posreduje katera koli druga informacija; |
| --- | --- |

(c)

izsledki raziskave so na internetu na voljo najmanj 5 let. Te informacije je treba na internetu objaviti najpozneje takrat, ko se članom katere koli organizacije posreduje katera koli druga informacija;

| (d) | pomoč se mora dodeliti neposredno raziskovalni instituciji ali ustanovi in ne sme vključevati neposrednega dodeljevanja pomoči, ki ni povezana z raziskavami, namenjenega družbi, ki proizvaja, predeluje ali trži kmetijske proizvode, proizvajalcem takšnih proizvodov pa ne sme zagotoviti subvencioniranih cen. |
| --- | --- |

(d)

pomoč se mora dodeliti neposredno raziskovalni instituciji ali ustanovi in ne sme vključevati neposrednega dodeljevanja pomoči, ki ni povezana z raziskavami, namenjenega družbi, ki proizvaja, predeluje ali trži kmetijske proizvode, proizvajalcem takšnih proizvodov pa ne sme zagotoviti subvencioniranih cen.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 100 %.

3.   Pomoč za raziskave in razvoj, ki se nanaša na proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi ES ter ki ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES in je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz členov od 24 do 27.

ODDELEK 7

Pomoč za usposabljanje

Člen 29

Opredelitve pojmov

Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „posebno usposabljanje“ je usposabljanje, ki ga delojemalec neposredno in v pretežni meri uporablja na svojem trenutnem ali prihodnjem delovnem mestu v podjetju ter ki mu daje znanja, ki niso ali pa so zgolj v omejenem obsegu prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja; |
| --- | --- |

1.

„posebno usposabljanje“ je usposabljanje, ki ga delojemalec neposredno in v pretežni meri uporablja na svojem trenutnem ali prihodnjem delovnem mestu v podjetju ter ki mu daje znanja, ki niso ali pa so zgolj v omejenem obsegu prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja;

| 2. | „splošno usposabljanje“ je usposabljanje, ki ga delojemalec ne uporablja samo ali v pretežni meri na svojem trenutnem ali prihodnjem delovnem mestu v podjetju, temveč delojemalcu daje znanja, ki so v veliki meri prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja.
  Usposabljanje se obravnava kot „splošno“, na primer če:






  (a) | ga skupaj organizira več različnih neodvisnih podjetij ali če je odprto za delojemalce iz različnih podjetij ali |
| --- | --- | --- |

2.

„splošno usposabljanje“ je usposabljanje, ki ga delojemalec ne uporablja samo ali v pretežni meri na svojem trenutnem ali prihodnjem delovnem mestu v podjetju, temveč delojemalcu daje znanja, ki so v veliki meri prenosljiva na druga podjetja ali delovna področja.

Usposabljanje se obravnava kot „splošno“, na primer če:

(a)

ga skupaj organizira več različnih neodvisnih podjetij ali če je odprto za delojemalce iz različnih podjetij ali

| (b) | so ga priznali, potrdili ali preverili javni organi oziroma organizacije ali drugi organi oziroma institucije, ki jih je ustrezno pooblastila država članica ali Skupnost. |
| --- | --- |

(b)

so ga priznali, potrdili ali preverili javni organi oziroma organizacije ali drugi organi oziroma institucije, ki jih je ustrezno pooblastila država članica ali Skupnost.

Člen 30

Pomoč za usposabljanje

1.   Pomoč za usposabljanje je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe ter je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati:

| (a) | 25 % za posebno usposabljanje in |
| --- | --- |

(a)

25 % za posebno usposabljanje in

| (b) | 60 % za splošno usposabljanje. |
| --- | --- |

(b)

60 % za splošno usposabljanje.

Vendar se lahko intenzivnost pomoči poveča, in sicer do največje intenzivnosti pomoči v višini 80 %, v naslednjih primerih:

| (a) | za 10 odstotnih točk, če je usposabljanje namenjeno invalidom ali prikrajšanim delavcem; |
| --- | --- |

(a)

za 10 odstotnih točk, če je usposabljanje namenjeno invalidom ali prikrajšanim delavcem;

| (b) | za 10 odstotnih točk, če je pomoč dodeljena srednje velikemu podjetju, in za 20 odstotnih točk, če je pomoč dodeljena majhnemu podjetju. |
| --- | --- |

(b)

za 10 odstotnih točk, če je pomoč dodeljena srednje velikemu podjetju, in za 20 odstotnih točk, če je pomoč dodeljena majhnemu podjetju.

3.   Kadar projekt pomoči hkrati zajema elemente posebnega in splošnega usposabljanja, ki jih za izračun intenzivnosti pomoči ni mogoče ločiti, ter kadar ni mogoče ugotoviti, ali je usposabljanje posebno ali splošno, je treba uporabiti intenzivnosti pomoči, ki veljajo za posebno usposabljanje.

4.   Upravičeni stroški za projekt pomoči za usposabljanje so:

| (a) | stroški dela inštruktorjev; |
| --- | --- |

(a)

stroški dela inštruktorjev;

| (b) | potni stroški inštruktorjev in oseb, ki se usposabljajo, vključno z nastanitvijo; |
| --- | --- |

(b)

potni stroški inštruktorjev in oseb, ki se usposabljajo, vključno z nastanitvijo;

| (c) | drugi tekoči stroški, kot so material in zaloge, neposredno povezani s projektom; |
| --- | --- |

(c)

drugi tekoči stroški, kot so material in zaloge, neposredno povezani s projektom;

| d) | amortizacija orodja in opreme v obsegu, v katerem se uporabljajo izključno za projekt usposabljanja; |
| --- | --- |

d)

amortizacija orodja in opreme v obsegu, v katerem se uporabljajo izključno za projekt usposabljanja;

| (e) | stroški vodenja in svetovanja, ki se nanašajo na projekt usposabljanja; |
| --- | --- |

(e)

stroški vodenja in svetovanja, ki se nanašajo na projekt usposabljanja;

| (f) | stroški oseb, ki se usposabljajo, in splošni posredni stroški (upravni stroški, najemnine, režijski stroški) do skupnega zneska vseh drugih upravičenih stroškov, navedenih od (a) do (e). Kar zadeva ta tip stroškov, se lahko upoštevajo samo ure, ko osebe, ki se usposabljajo, dejansko sodelujejo pri usposabljanju, potem ko se odštejejo vse produktivne ure. |
| --- | --- |

(f)

stroški oseb, ki se usposabljajo, in splošni posredni stroški (upravni stroški, najemnine, režijski stroški) do skupnega zneska vseh drugih upravičenih stroškov, navedenih od (a) do (e). Kar zadeva ta tip stroškov, se lahko upoštevajo samo ure, ko osebe, ki se usposabljajo, dejansko sodelujejo pri usposabljanju, potem ko se odštejejo vse produktivne ure.

ODDELEK 8

Pomoč za prikrajšanje delavce in invalide

Člen 31

Pomoč za zaposlovanje invalidov v obliki subvencij plače

1.   Sheme pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in izvzete iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov od 2 do 5.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 50 % upravičenih stroškov.

3.   Upravičeni stroški so stroški plač za največ 12 mesecev po zaposlitvi.

4.   Kadar zaposlovanje ne pomeni neto povečanja števila zaposlenih v zadevnem podjetju, mora(-jo) biti delovno(-a) mesto(-a) prosto(-a) zaradi prostovoljnega odhoda, nezmožnosti opravljanja dela, starostne upokojitve, prostovoljnega skrajšanja delovnega časa ali zakonite odpovedi zaradi nediscipline in ne zaradi presežkov delovne sile.

5.   Razen v primeru zakonite odpovedi zaradi nediscipline, ima prikrajšani delavec pravico do neprekinjene zaposlitve za najmanj 12 mesecev. Države članice lahko z odstopanjem omejijo najkrajše obdobje zaposlitve v skladu s svojo državno zakonodajo, ki ureja pogodbe o zaposlitvah, v tem primeru se pomoč ustrezno sorazmerno zmanjša.

Člen 32

Pomoč za zaposlovanje invalidov v obliki subvencij plače

1.   Sheme pomoči za zaposlovanje invalidov v obliki subvencij plače so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in izvzete iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov od 2 do 5.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 60 % upravičenih stroškov.

3.   Upravičeni stroški so stroški plač za celotno obdobje, v katerem je invalid zaposlen.

4.   Kadar zaposlovanje ne pomeni neto povečanja števila zaposlenih v zadevnem podjetju, mora(-jo) biti delovno(-a) mesto(-a) prosto(-a) zaradi prostovoljnega odhoda, nezmožnosti opravljanja dela, starostne upokojitve, prostovoljnega skrajšanja delovnega časa ali zakonite odpovedi zaradi nediscipline in ne zaradi presežkov delovne sile.

5.   Razen v primeru zakonite odpovedi zaradi nediscipline, ima invalid pravico do neprekinjene zaposlitve za najmanj 12 mesecev. Države članice lahko z odstopanjem omejijo najkrajše obdobje zaposlitve v skladu s svojo državno zakonodajo, ki ureja pogodbe o zaposlitvah, v tem primeru se pomoč ustrezno sorazmerno zmanjša.

Člen 33

Pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidov

1.   Sheme pomoči za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidov so združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe ter izvzete iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3.

2.   Intenzivnost pomoči ne sme presegati 100 % upravičenih stroškov.

3.   Upravičeni stroški so tisti stroški, z izjemo stroškov plač, ki jih mora kriti delodajalec in ki jih je treba dodati stroškom, ki bi v podjetju nastali, če bi slednje zaposlovalo neinvalidne delavce, za celotno obdobje, v katerem je invalid zaposlen.

Upravičeni stroški so lahko naslednji:

| (a) | stroški prilagoditve prostorov; |
| --- | --- |

(a)

stroški prilagoditve prostorov;

| (b) | stroški zaposlitve osebja za čas, ki ga porabijo samo za pomoč invalidom; |
| --- | --- |

(b)

stroški zaposlitve osebja za čas, ki ga porabijo samo za pomoč invalidom;

| (c) | stroški prilagoditve ali nakupa opreme oziroma pridobitve in validiranja programske opreme, zato da jo bodo lahko uporabljali invalidi, vključno s prilagojeno in pomožno tehnološko opremo, ki jih je treba dodati stroškom, ki bi jih imel upravičenec, če bi zaposloval neinvalidne delavce; |
| --- | --- |

(c)

stroški prilagoditve ali nakupa opreme oziroma pridobitve in validiranja programske opreme, zato da jo bodo lahko uporabljali invalidi, vključno s prilagojeno in pomožno tehnološko opremo, ki jih je treba dodati stroškom, ki bi jih imel upravičenec, če bi zaposloval neinvalidne delavce;

| (d) | stroški izgradnje, širitve zadevne ustanove ali namestitve opreme v tej ustanovi ter vsi stroški upravljanja in prevoza, ki izhajajo neposredno iz zaposlovanja invalidov, kadar upravičeno podjetje zagotavlja zaščiteno zaposlitev; |
| --- | --- |

(d)

stroški izgradnje, širitve zadevne ustanove ali namestitve opreme v tej ustanovi ter vsi stroški upravljanja in prevoza, ki izhajajo neposredno iz zaposlovanja invalidov, kadar upravičeno podjetje zagotavlja zaščiteno zaposlitev;

| (e) | vsi stroški upravljanja in prevoza, ki izhajajo neposredno iz zaposlovanja invalidov, kadar upravičenec zagotavlja podporno zaposlitev. |
| --- | --- |

(e)

vsi stroški upravljanja in prevoza, ki izhajajo neposredno iz zaposlovanja invalidov, kadar upravičenec zagotavlja podporno zaposlitev.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 34

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 70/2001, Uredba (ES) št. 68/2001, Uredba (ES) št. 2204/2002 in Uredba (ES) št. 1628/2006 se razveljavijo.

Vsa sklicevanja na razveljavljene uredbe se obravnavajo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 35

Prehodne določbe

1.   Ta uredba se uporablja za pomoč, dodeljeno pred njenim začetkom veljavnosti, če pomoč izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, z izjemo odstavkov 1 do 3 člena 9.

2.   Vsaka pomoč, dodeljena pred [31. decembrom 2008], ki ne izpolnjuje pogojev iz te uredbe, ampak izpolnjuje pogoje iz Uredbe (ES) št. 70/2001, Uredbe (ES) št. 68/2001, Uredbe (ES) št. 2204/2002 ali Uredbe (ES) št. 1628/2006, je izvzeta iz obveznosti priglasitve po členu 88(3) Pogodbe.

Vsako drugo pomoč, dodeljeno pred začetkom veljavnosti te uredbe, ki ne izpolnjuje niti pogojev iz te uredbe niti pogojev iz ene od uredb, navedenih v prejšnjem odstavku, oceni Komisija v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili.

3.   Ob koncu obdobja veljavnosti te uredbe so vse pomoči, ki so bile izvzete na podlagi te uredbe, še naprej izvzete v prilagoditvenem obdobju šestih mesecev, razen shem regionalne pomoči. Izvzetje shem regionalne pomoči na podlagi Uredbe ES št. 1628/2006 preneha veljati na dan prenehanja veljavnosti odobrenih kart regionalne pomoči.

Člen 36

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Uporablja se do 31. decembra 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, ...

Za Komisijo

...

Članica Komisije

PRILOGA I

OPREDELITEV MSP

Člen 1

Podjetje

Podjetje je vsaka pravna ali fizična oseba, ki se ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ne glede na njeno pravno obliko. To zlasti vključuje samozaposlene osebe in družinska podjetja, ki se ukvarjajo z obrtjo ali drugimi dejavnostmi, ter partnerska podjetja ali združenja, ki se redno ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo.

Člen 2

Število zaposlenih in najvišje finančne vrednosti, ki določajo vrsto podjetja

1.   Kategorijo mikro, majhnih in srednje velikih podjetij sestavljajo podjetja, ki imajo manj kot 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR.

2.   V kategoriji MSP se majhno podjetje opredeljuje kot tisto, ki ima manj kot 50 zaposlenih in ima letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 10 milijonov EUR.

3.   V kategoriji MSP se mikro podjetje opredeljuje kot tisto, ki ima manj kot 10 zaposlenih in ima letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 2 milijonov EUR.

Člen 3

Vrste podjetij, upoštevane pri izračunu števila zaposlenih in finančnih zneskov

1.   „Neodvisno podjetje“ je vsako podjetje, ki ne izpolnjuje opredelitve partnerskega podjetja v smislu odstavka 2 ali povezanega podjetja v smislu odstavka 3.

2.   „Partnerska podjetja“ so vsa podjetja, ki ne izpolnjujejo opredelitve povezanih podjetij v smislu odstavka 3 in med katerimi obstaja naslednje razmerje: podjetje (podjetje višje v lastniški verigi) ima samo ali skupaj z enim ali več povezanimi podjetji v smislu odstavka 3, v lasti 25 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic drugega podjetja (podjetje nižje v lastniški verigi).

Vendar se podjetje lahko obravnava kot neodvisno, torej takšno, ki nima partnerskih podjetij, tudi če 25 % prag dosežejo ali presežejo naslednji investitorji, če ti investitorji posamezno ali skupaj niso povezani z zadevnim podjetjem v smislu odstavka 3:

| (a) | javne investicijske družbe, družbe za tvegani kapital, posamezniki ali skupine posameznikov, ki redno vlagajo lastniški kapital v podjetja, ki ne kotirajo na borzi (poslovni angeli), če je skupno vlaganje teh poslovnih angelov v isto podjetje manjše od 1 250 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

javne investicijske družbe, družbe za tvegani kapital, posamezniki ali skupine posameznikov, ki redno vlagajo lastniški kapital v podjetja, ki ne kotirajo na borzi (poslovni angeli), če je skupno vlaganje teh poslovnih angelov v isto podjetje manjše od 1 250 000 EUR;

| (b) | univerze ali neprofitni raziskovalni centri; |
| --- | --- |

(b)

univerze ali neprofitni raziskovalni centri;

| (c) | institucionalni investitorji, vključno z regionalnimi razvojnimi skladi; |
| --- | --- |

(c)

institucionalni investitorji, vključno z regionalnimi razvojnimi skladi;

| (d) | avtonomni lokalni organi z letnim proračunom manj kot 10 milijonov EUR in z manj kot 5 000 prebivalci. |
| --- | --- |

(d)

avtonomni lokalni organi z letnim proračunom manj kot 10 milijonov EUR in z manj kot 5 000 prebivalci.

3.   „Povezana podjetja“ so podjetja, med katerimi obstaja eno naslednjih razmerij:

| (a) | podjetje ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v drugem podjetju; |
| --- | --- |

(a)

podjetje ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v drugem podjetju;

| (b) | podjetje ima pravico, da imenuje ali odstavi večino članov upravnega, upravljavskega ali nadzornega organa v drugem podjetju; |
| --- | --- |

(b)

podjetje ima pravico, da imenuje ali odstavi večino članov upravnega, upravljavskega ali nadzornega organa v drugem podjetju;

| (c) | podjetje ima pravico, da izvaja prevladujoč vpliv nad drugim podjetjem na podlagi pogodbe, podpisane s tem podjetjem, ali določbe v statutu tega podjetja; |
| --- | --- |

(c)

podjetje ima pravico, da izvaja prevladujoč vpliv nad drugim podjetjem na podlagi pogodbe, podpisane s tem podjetjem, ali določbe v statutu tega podjetja;

| (d) | podjetje, ki je delničar ali družbenik drugega podjetja, samo nadzoruje, na podlagi sporazuma z drugimi delničarji ali družbeniki tega podjetja, večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v tem podjetju. |
| --- | --- |

(d)

podjetje, ki je delničar ali družbenik drugega podjetja, samo nadzoruje, na podlagi sporazuma z drugimi delničarji ali družbeniki tega podjetja, večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v tem podjetju.

Domneva, da v podjetju ni prevladujočega vpliva, obstaja, če se investitorji iz drugega pododstavka odstavka 2 ne vključujejo, neposredno ali posredno, v upravljanje zadevnega podjetja, ne glede na svoje pravice kot delničarji podjetja.

Kot povezana se obravnavajo tudi podjetja, ki imajo z enim ali več povezanimi podjetji katero koli razmerje, opisano v prvem pododstavku, ali vsi investitorji iz odstavka 2.

Kot povezana podjetja se obravnavajo tudi podjetja, ki so med seboj povezana preko fizične osebe ali skupine fizičnih oseb, ki skupno delujejo, če opravljajo svojo dejavnost ali del svoje dejavnosti na istih upoštevnih trgih ali na sosednih trgih.

„Sosedni trg“ je trg za izdelek ali storitev, ki je na vertikalni razdelitvi trgov neposredno nad ali pod ustreznim trgom.

4.   Podjetje se ne obravnava kot MSP, če ima en ali več javnih organov neposredno ali posredno, skupaj ali posamezno v lasti 25 % ali več kot 25 % kapitala ali glasovalnih pravic, razen v primerih iz drugega pododstavka odstavka 2.

5.   Podjetje lahko poda uradno izjavo o svojem statusu neodvisnega podjetja, partnerskega podjetja ali povezanega podjetja, vključno s podatki o najvišjih vrednostih iz člena 2. To lahko izjavi tudi, če je kapital razpršen tako, da ni mogoče natančno določiti, v čigavi lasti je, v tem primeru lahko podjetje v dobri veri izjavi, da lahko upravičeno domneva, da eno podjetje ali več medsebojno povezanih podjetij skupaj nima v lasti 25 % kapitala ali več kot 25 % kapitala. Take izjave se podajo, ne da bi to vplivalo na preverjanja in preiskave v skladu z državnimi pravili in pravili Skupnosti.

Člen 4

Podatki za določanje števila zaposlenih ter finančni zneski in referenčna obdobja

1.   Podatki, uporabljeni glede števila zaposlenih in finančnih zneskov, so podatki, ki se navezujejo na zadnje potrjeno računovodsko obdobje in se izračunajo na letni osnovi. Podatki se upoštevajo od datuma zaključka poslovnih knjig. Višina prometa se izračuna brez davka na dodano vrednost (DDV) in drugih posrednih davkov.

2.   Če podjetje na dan zaključka poslovnih knjig ugotovi, da je za preteklo leto preseglo zaposlitveni prag ali najvišje finančne vrednosti iz člena 2 ali da je padlo pod ta prag ali te vrednosti, izgubi ali pridobi status srednje velikega, majhnega ali mikropodjetja samo, če se to ponovi v dveh zaporednih računovodskih obdobjih.

3.   V primeru novo ustanovljenih podjetij, katerih zaključni računi še niso bili potrjeni, se podatki za uporabo izpeljejo iz ocene, opravljene v dobri veri med finančnim letom.

Člen 5

Število zaposlenih

Število zaposlenih ustreza številu letnih delovnih enot (LDE), tj. številu zaposlenih za polni delovni čas, ki so delali v zadevnem podjetju ali v imenu tega podjetja celo obravnavano leto. Delo oseb, ki niso delale celo leto, delo honorarno zaposlenih ne glede na trajanje dela ter delo sezonskih delavcev se upošteva kot del LDE. Osebje podjetja sestavljajo:

| (a) | zaposleni; |
| --- | --- |

(a)

zaposleni;

| (b) | osebe, ki opravljajo delo za podrejeno podjetje in se po državni zakonodaji obravnavajo kot zaposleni; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki opravljajo delo za podrejeno podjetje in se po državni zakonodaji obravnavajo kot zaposleni;

| (c) | lastniki – upravljavci; |
| --- | --- |

(c)

lastniki – upravljavci;

| (d) | partnerji, ki se redno vključujejo v dejavnost podjetja in imajo koristi od finančnih prednosti podjetja. |
| --- | --- |

(d)

partnerji, ki se redno vključujejo v dejavnost podjetja in imajo koristi od finančnih prednosti podjetja.

Vajenci ali študentje, vključeni v poklicno usposabljanje na podlagi vajeniške pogodbe ali pogodbe o poklicnem usposabljanju niso del osebja. Trajanje materinskega ali starševskega dopusta ni všteto.

Člen 6

Določitev podatkov o podjetju

1.   Za neodvisna podjetja se podatki, tudi o številu zaposlenih, določajo izključno na podlagi računovodskih izkazov tega podjetja.

2.   Za podjetje, ki ima partnerska podjetja ali povezana podjetja, se podatki, tudi glede števila zaposlenih, določijo na podlagi računovodskih izkazov in drugih podatkov podjetja oziroma na podlagi konsolidiranih zaključnih računov podjetja ali konsolidiranih zaključnih računov podjetja, v katerega je podjetje vključeno s konsolidacijo, če ti obstajajo.

Podatkom iz prvega pododstavka je treba prišteti podatke za vsako partnersko podjetje zadevnega podjetja, ki se z vidika lastniške verige nahaja neposredno nad ali pod zadevnim podjetjem. Vsota podatkov za skupino je sorazmerna z deležem kapitala ali glasovalnih pravic (kar je večje). Za navzkrižna lastništva velja višji odstotek.

Podatkom iz prvega in drugega pododstavka je treba prišteti 100 % podatkov za vsako podjetje, ki je neposredno ali posredno povezano z zadevnim podjetjem, če podatki niso bili že vključeni v zaključne račune s konsolidacijo.

3.   Podatki o partnerskih podjetjih zadevnega podjetja za uporabo odstavka 2 izhajajo iz njihovih zaključnih računov in drugih podatkov v konsolidirani obliki, če ti obstajajo. Tem se prišteje 100 % podatkov za vsa podjetja, ki so povezana s temi partnerskimi podjetji, razen če njihovi podatki niso bili že vključeni s konsolidacijo.

Podatki o podjetjih, povezanih z zadevnim podjetjem, izhajajo za uporabo istega odstavka 2 iz njihovih zaključnih računov in drugih podatkov v konsolidirani obliki, če ti obstajajo. Tem podatkom se sorazmerno prištejejo podatki vsakega morebitnega partnerskega podjetja tega povezanega podjetja, ki se z vidika lastniške verige nahaja neposredno nad ali pod zadevnim podjetjem, razen če niso bili ti podatki že vključeni v konsolidirane zaključne račune v odstotku, ki je najmanj sorazmeren z odstotkom, ugotovljenim na podlagi drugega pododstavka odstavka 2.

4.   Če v konsolidiranih zaključnih računih ni podatkov o osebju zadevnega podjetja, se število zaposlenih izračuna s sorazmerno vsoto podatkov za partnerska podjetja ter s prištevanjem podatkov podjetij, s katerimi je zadevno podjetje povezano.

PRILOGA II

OBRAZEC ZA PREDLOŽITEV POVZETKA PODATKOV ZA RAZISKAVE IN RAZVOJ V SKLADU Z OBVEZNOSTJO IZČRPNEGA POROČANJA IZ ČLENA 9(4)

| 1. | Pomoč za (ime podjetja(-tij), ki prejme(-jo) pomoč, če so MSP ali ne): |
| --- | --- |

1.

Pomoč za (ime podjetja(-tij), ki prejme(-jo) pomoč, če so MSP ali ne):

| 2. | Referenčna oznaka sheme pomoči (referenčna oznaka Komisije za obstoječo shemo ali sheme, v okviru katere ali katerih je dodeljena pomoč): |
| --- | --- |

2.

Referenčna oznaka sheme pomoči (referenčna oznaka Komisije za obstoječo shemo ali sheme, v okviru katere ali katerih je dodeljena pomoč):

| 3. | Pravna(-e) oseba(-e), ki nudi(-jo) pomoč (ime in naslov organa ali organov, ki dodeljuje(-jo) pomoč): |
| --- | --- |

3.

Pravna(-e) oseba(-e), ki nudi(-jo) pomoč (ime in naslov organa ali organov, ki dodeljuje(-jo) pomoč):

| 4. | Država članica, v kateri se izvaja projekt ali ukrep, ki prejema pomoč: |
| --- | --- |

4.

Država članica, v kateri se izvaja projekt ali ukrep, ki prejema pomoč:

| 5. | Vrsta projekta ali ukrepa: |
| --- | --- |

5.

Vrsta projekta ali ukrepa:

| 6. | Kratek opis projekta ali ukrepa: |
| --- | --- |

6.

Kratek opis projekta ali ukrepa:

| 7. | Upravičeni stroški, kadar so na voljo (v EUR): |
| --- | --- |

7.

Upravičeni stroški, kadar so na voljo (v EUR):

| 8. | Diskontiran znesek pomoči (bruto) v EUR: |
| --- | --- |

8.

Diskontiran znesek pomoči (bruto) v EUR:

| 9. | Intenzivnost pomoči ( % bruto ekvivalenta dotacije): |
| --- | --- |

9.

Intenzivnost pomoči ( % bruto ekvivalenta dotacije):

| 10. | Pogoji, povezani s plačilom predlagane pomoči (če obstajajo): |
| --- | --- |

10.

Pogoji, povezani s plačilom predlagane pomoči (če obstajajo):

| 11. | Načrtovani datum začetka in konca projekta ali ukrepa: |
| --- | --- |

11.

Načrtovani datum začetka in konca projekta ali ukrepa:

| 12. | Datum dodelitve pomoči: |
| --- | --- |

12.

Datum dodelitve pomoči:

OBRAZEC ZA PREDLOŽITEV POVZETKA PODATKOV ZA POMOČ ZA VELIKE NALOŽBENE PROJEKTE, PRI KATERIH POMOČ NE PRESEGA PRAGOV IZ ČLENA 9(4)

| 1. | Pomoč za (ime podjetja(-tij), ki prejme(-jo) pomoč): |
| --- | --- |

1.

Pomoč za (ime podjetja(-tij), ki prejme(-jo) pomoč):

| 2. | Referenčna oznaka sheme pomoči (referenčna oznaka Komisije za obstoječo shemo ali sheme, v okviru katere ali katerih je dodeljena pomoč): |
| --- | --- |

2.

Referenčna oznaka sheme pomoči (referenčna oznaka Komisije za obstoječo shemo ali sheme, v okviru katere ali katerih je dodeljena pomoč):

| 3. | Pravna(-e) oseba(-e), ki nudi(-jo) pomoč (ime in naslov organa ali organov, ki dodeljuje(-jo) pomoč): |
| --- | --- |

3.

Pravna(-e) oseba(-e), ki nudi(-jo) pomoč (ime in naslov organa ali organov, ki dodeljuje(-jo) pomoč):

| 4. | Država članica, v kateri se izvede naložba: |
| --- | --- |

4.

Država članica, v kateri se izvede naložba:

| 5. | Regija (raven NUTS 3), v kateri se izvede naložba: |
| --- | --- |

5.

Regija (raven NUTS 3), v kateri se izvede naložba:

| 6. | Občina (nekdanja raven NUTS 5, zdaj LAU 2), v kateri se izvede naložba: |
| --- | --- |

6.

Občina (nekdanja raven NUTS 5, zdaj LAU 2), v kateri se izvede naložba:

| 7. | Vrsta projekta (vzpostavitev nove ustanove, širitev obstoječe ustanove, povečanje raznovrstnosti proizvodnje ustanove v nove dodatne proizvode ali bistvena sprememba v celotnem proizvodnem procesu obstoječe ustanove): |
| --- | --- |

7.

Vrsta projekta (vzpostavitev nove ustanove, širitev obstoječe ustanove, povečanje raznovrstnosti proizvodnje ustanove v nove dodatne proizvode ali bistvena sprememba v celotnem proizvodnem procesu obstoječe ustanove):

| 8. | Na osnovi naložbenega projekta proizvedeni izdelki ali zagotovljene storitve (z nomenklaturo PRODCOM/NACE ali nomenklaturo CPA za projekte v storitvenem sektorju): |
| --- | --- |

8.

Na osnovi naložbenega projekta proizvedeni izdelki ali zagotovljene storitve (z nomenklaturo PRODCOM/NACE ali nomenklaturo CPA za projekte v storitvenem sektorju):

| 9. | Kratek opis naložbenega projekta: |
| --- | --- |

9.

Kratek opis naložbenega projekta:

| 10. | Diskontirani upravičeni stroški naložbenega projekta (v EUR): |
| --- | --- |

10.

Diskontirani upravičeni stroški naložbenega projekta (v EUR):

| 11. | Diskontiran znesek pomoči (bruto) v EUR: |
| --- | --- |

11.

Diskontiran znesek pomoči (bruto) v EUR:

| 12. | Intenzivnost pomoči ( % v BED): |
| --- | --- |

12.

Intenzivnost pomoči ( % v BED):

| 13. | Pogoji, povezani s plačilom predlagane pomoči (če obstajajo): |
| --- | --- |

13.

Pogoji, povezani s plačilom predlagane pomoči (če obstajajo):

| 14. | Načrtovani datum začetka in konca projekta: |
| --- | --- |

14.

Načrtovani datum začetka in konca projekta:

| 15. | Datum dodelitve pomoči: |
| --- | --- |

15.

Datum dodelitve pomoči:

---

(1)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

1

(2)  UL C 210, 8.9.2007, str. 14.

2

(3)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33.

3

(4)  UL L 63, 28.2.2004, str. 22.

4

(5)  UL C 235, 21.8.2001, str. 3.

5

(6)  UL C 194, 18.8.2006, str. 2.

6

(7)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20.

7

(8)  UL L 337, 13.12.2002, str. 3.

8

(9)  UL C 45, 17.2.1996, str. 5.

9

(10)  UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

10

(11)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

11

(12)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

12

(13)  UL L 205, 2.8.2002, str. 1.

13

(14)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

14

(15)  UL L 302, 1.11.2006, str. 29.

15

(16)  UL C 71, 11.3.2000, str. 14.

16

(17)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

17

(18)  UL C 194, 18.8.2006, str. 2.

18

(19)  UL C 45, 17.2.1996, str. 5.

19

(20)  UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

20

(21)  UL C 48, 13.2.1998, str. 2.

21

(22)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

22

(23)  Koda NACE XXX.

23

(24)  UL L 182, 3.7.1987, str. 36.

24

(25)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

25

(26)  UL L 379, 28.12.2006, str. 5.

26

(27)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

27

(28)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

28

(29)  UL L 184, 27.7.1993, str. 1.

29

(30)  UL L 257, 10.10.1996, str. 26.

30

(31)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

31

(32)  Ta predlog ne posega v stališče Komisije v okviru tekoče revizije okoljskih smernic, zlasti kar zadeva intenzivnosti. Ob upoštevanju poenostavljenih metod izračuna, uporabljenih za namene te uredbe, morajo največje intenzivnosti pomoči iz te uredbe v vsakem primeru obvezno ostati pod stopnjo največjih intenzivnosti pomoči iz smernic, ki temeljijo na podrobnejši metodi izračuna.

32

(33)  Glej opombo 32.

33

(34)  Glej opombo 32.

34

(35)  Glej opombo 32.

35

(36)  Glej opombo 32.

36

(37)  Glej opombo 32.

37

(38)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

38

---