# Europos Sąjungos C 76/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 76 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. kovo 9d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 76

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. kovo 9d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2018‒2019 m. SESIJA2018 m. gegužės 28–31 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 99, 2019 3 14 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2018‒2019 m. SESIJA2018 m. gegužės 28–31 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 99, 2019 3 14 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 99, 2019 3 14 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| 2020/C 76/02 | 2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES žuvininkystės sektoriaus vertės grandinės optimizavimo (2017/2119(INI)) | 2 |
| | REZOLIUCIJOS |
| 2020/C 76/03 | 2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jauniesiems ūkininkams skirtų BŽŪP priemonių įgyvendinimo ES po 2013 m. reformos (2017/2088(INI)) | 11 |
| 2020/C 76/04 | 2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvarių finansų (2018/2007(INI)) | 23 |
| 2020/C 76/05 | 2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinės (2018/2009(INI)) | 36 |
| 2020/C 76/06 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D056125-02 – 2018/2698(RSP)) | 42 |
| 2020/C 76/07 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (D056123-02 – 2018/2699(RSP)) | 48 |
| 2020/C 76/08 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kontrolės priemonių, kurias naudojant nustatoma, ar žuvininkystės produktai atitinka patekimo į ES rinką kriterijus, įgyvendinimo (2017/2129(INI)) | 54 |
| 2020/C 76/09 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto ir ūkininkavimo ateities (2018/2037(INI)) | 62 |
| 2020/C 76/10 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros aiškinimo ir įgyvendinimo (2016/2018(INI)) | 86 |
| 2020/C 76/11 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (2018/2714(RSP)) | 103 |
| 2020/C 76/12 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (2017/2256(INI)) | 106 |
| 2020/C 76/13 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, įgyvendinimo (2016/2328(INI)) | 114 |
| 2020/C 76/14 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Metinės bendros prekybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (2017/2070(INI)) | 128 |
| 2020/C 76/15 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kalinamų dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų padėties Irane (2018/2717(RSP)) | 139 |
| 2020/C 76/16 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje (2018/2712(RSP)) | 142 |
| 2020/C 76/17 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sudano, ypač dėl Nouros Hussein Hammad padėties (2018/2713(RSP)) | 147 |
| 2020/C 76/18 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl odometro duomenų klastojimo motorinėse transporto priemonėse: ES teisinės sistemos peržiūra (2017/2064(INL)) | 151 |
| 2020/C 76/19 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės transporto ramsčio po 2020 m. (2018/2718(RSP)) | 159 |
| 2020/C 76/20 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Nikaragvoje (2018/2711(RSP)) | 164 |
| 2020/C 76/21 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendro tarnybų darbinio dokumento Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m. (SWD(2015)0182) įgyvendinimo (2017/2012(INI)) | 168 |
| 2020/C 76/22 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES jaunimo strategijos įgyvendinimo (2017/2259(INI)) | 180 |
| 2020/C 76/23 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ekologinio projektavimo direktyvos (2009/125/EB) įgyvendinimo (2017/2087(INI)) | 192 |
| 2020/C 76/24 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atsakymų į peticijas dėl kovos su mažomis garantijomis dirbant ir piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis (2018/2600(RSP)) | 200 |
| | REKOMENDACIJOS |
| 2020/C 76/25 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Libijos (2018/2017(INI)) | 206 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2020/C 76/02

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES žuvininkystės sektoriaus vertės grandinės optimizavimo (2017/2119(INI))

2

REZOLIUCIJOS

2020/C 76/03

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jauniesiems ūkininkams skirtų BŽŪP priemonių įgyvendinimo ES po 2013 m. reformos (2017/2088(INI))

11

2020/C 76/04

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvarių finansų (2018/2007(INI))

23

2020/C 76/05

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinės (2018/2009(INI))

36

2020/C 76/06

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D056125-02 – 2018/2698(RSP))

42

2020/C 76/07

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (D056123-02 – 2018/2699(RSP))

48

2020/C 76/08

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kontrolės priemonių, kurias naudojant nustatoma, ar žuvininkystės produktai atitinka patekimo į ES rinką kriterijus, įgyvendinimo (2017/2129(INI))

54

2020/C 76/09

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto ir ūkininkavimo ateities (2018/2037(INI))

62

2020/C 76/10

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros aiškinimo ir įgyvendinimo (2016/2018(INI))

86

2020/C 76/11

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (2018/2714(RSP))

103

2020/C 76/12

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (2017/2256(INI))

106

2020/C 76/13

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, įgyvendinimo (2016/2328(INI))

114

2020/C 76/14

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Metinės bendros prekybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (2017/2070(INI))

128

2020/C 76/15

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kalinamų dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų padėties Irane (2018/2717(RSP))

139

2020/C 76/16

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje (2018/2712(RSP))

142

2020/C 76/17

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sudano, ypač dėl Nouros Hussein Hammad padėties (2018/2713(RSP))

147

2020/C 76/18

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl odometro duomenų klastojimo motorinėse transporto priemonėse: ES teisinės sistemos peržiūra (2017/2064(INL))

151

2020/C 76/19

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės transporto ramsčio po 2020 m. (2018/2718(RSP))

159

2020/C 76/20

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Nikaragvoje (2018/2711(RSP))

164

2020/C 76/21

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendro tarnybų darbinio dokumento Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m. (SWD(2015)0182) įgyvendinimo (2017/2012(INI))

168

2020/C 76/22

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES jaunimo strategijos įgyvendinimo (2017/2259(INI))

180

2020/C 76/23

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ekologinio projektavimo direktyvos (2009/125/EB) įgyvendinimo (2017/2087(INI))

192

2020/C 76/24

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atsakymų į peticijas dėl kovos su mažomis garantijomis dirbant ir piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis (2018/2600(RSP))

200

REKOMENDACIJOS

2020/C 76/25

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Libijos (2018/2017(INI))

206

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| 2020/C 76/26 | P8_TA(2018)0205Tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumas dėl žvejybos intervalų ir išsaugojimo lygis ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumo dėl žvejybos intervalų ir išsaugojimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139 (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD)) | 215 |
| P8_TC1-COD(2017)0348Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kiek tai susiję su tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumo dėl žvejybos intervalais ir išsaugojimo lygiu | 216 |
| 2020/C 76/27 | P8_TA(2018)0206Krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistika (kodifikavimas) ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistikos (kodifikuota redakcija) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD)) | 217 |
| P8_TC1-COD(2017)0256Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistikos | 218 |
| 2020/C 76/28 | 2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos Karalystės ir Turkijos Respublikos pagal bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo projekto (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE)) | 219 |
| 2020/C 76/29 | 2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos Karalystės ir Turkijos Respublikos pagal bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo projekto (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE)) | 220 |
| 2020/C 76/30 | 2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje sudarymo Europos Sąjungos vardu (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE)) | 221 |
| 2020/C 76/31 | P8_TA(2018)0212Šiaurės jūros priedugnio žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šiaurės jūros demersinių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiamečio plano sudarymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2016)0238Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo nustatomas Šiaurės jūros demersinių išteklių ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ir Šiaurės jūroje taikomo įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 | 224 |
| 2020/C 76/32 | P8_TA(2018)0213Darbuotojų komandiravimas paslaugų teikimo sistemoje ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD)) | 226 |
| P8_TC1-COD(2016)0070Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje | 228 |
| 2020/C 76/33 | P8_TA(2018)0214Valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos konvencijos rajone ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 230 |
| P8_TC1-COD(2017)0056Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) konvencijos rajone | 231 |
| 2020/C 76/34 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant teikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD)) | 232 |
| 2020/C 76/35 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD)) | 235 |
| 2020/C 76/36 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD)) | 237 |
| 2020/C 76/37 | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (paraiška EGF/2018/000 TA 2018 – techninė pagalba, teikiama Komisijos iniciatyva) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD)) | 238 |
| 2020/C 76/38 | 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Antonio Muros skyrimo į atrankos komisiją, sudaromą pagal 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį (2018/2071(INS)) | 242 |
| 2020/C 76/39 | 2018 m. gegužės 31 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) 11 | 243 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2020/C 76/26

P8_TA(2018)0205Tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumas dėl žvejybos intervalų ir išsaugojimo lygis ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumo dėl žvejybos intervalų ir išsaugojimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139 (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD))

215

P8_TC1-COD(2017)0348Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kiek tai susiję su tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumo dėl žvejybos intervalais ir išsaugojimo lygiu

216

2020/C 76/27

P8_TA(2018)0206Krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistika (kodifikavimas) ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistikos (kodifikuota redakcija) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD))

217

P8_TC1-COD(2017)0256Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistikos

218

2020/C 76/28

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos Karalystės ir Turkijos Respublikos pagal bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo projekto (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE))

219

2020/C 76/29

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos Karalystės ir Turkijos Respublikos pagal bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo projekto (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE))

220

2020/C 76/30

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje sudarymo Europos Sąjungos vardu (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE))

221

2020/C 76/31

P8_TA(2018)0212Šiaurės jūros priedugnio žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šiaurės jūros demersinių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiamečio plano sudarymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

222

P8_TC1-COD(2016)0238Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo nustatomas Šiaurės jūros demersinių išteklių ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ir Šiaurės jūroje taikomo įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008

224

2020/C 76/32

P8_TA(2018)0213Darbuotojų komandiravimas paslaugų teikimo sistemoje ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD))

226

P8_TC1-COD(2016)0070Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje

228

2020/C 76/33

P8_TA(2018)0214Valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos konvencijos rajone ***I2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

230

P8_TC1-COD(2017)0056Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) konvencijos rajone

231

2020/C 76/34

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant teikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD))

232

2020/C 76/35

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD))

235

2020/C 76/36

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD))

237

2020/C 76/37

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (paraiška EGF/2018/000 TA 2018 – techninė pagalba, teikiama Komisijos iniciatyva) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD))

238

2020/C 76/38

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Antonio Muros skyrimo į atrankos komisiją, sudaromą pagal 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį (2018/2071(INS))

242

2020/C 76/39

2018 m. gegužės 31 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) 11

11

243

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

9.3.2020

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2018‒2019 m. SESIJA

2018 m. gegužės 28–31 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 99, 2019 3 14.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/2

---

P8_TA(2018)0210

ES žuvininkystės sektoriaus vertės grandinės optimizavimas

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES žuvininkystės sektoriaus vertės grandinės optimizavimo (2017/2119(INI))

(2020/C 76/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 42 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį, kuriais nustatomas bendras žuvininkystės produktų rinkų organizavimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 42 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį, kuriais nustatomas bendras žuvininkystės produktų rinkų organizavimas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos atokiausių regionų sanglaudos ir plėtros skatinimas. SESV 349 straipsnio taikymas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos atokiausių regionų sanglaudos ir plėtros skatinimas. SESV 349 straipsnio taikymas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, ypač į jo 35 straipsnį dėl bendro rinkų organizavimo tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, ypač į jo 35 straipsnį dėl bendro rinkų organizavimo tikslų,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, visų pirma į jo 11, 13, 41–44, 48, 63, 66, 68 ir 70–73 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, visų pirma į jo 11, 13, 41–44, 48, 63, 66, 68 ir 70–73 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos vidutinės trukmės laikotarpio strategiją (2017–2020 m.), kuria siekiama užtikrinti tausią žvejybą Viduržemio ir Juodojoje jūrose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos vidutinės trukmės laikotarpio strategiją (2017–2020 m.), kuria siekiama užtikrinti tausią žvejybą Viduržemio ir Juodojoje jūrose,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl žuvų išteklių būklės ir Viduržemio jūros žuvininkystės sektoriaus socialinės ir ekonominės padėties (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl žuvų išteklių būklės ir Viduržemio jūros žuvininkystės sektoriaus socialinės ir ekonominės padėties (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. paskelbtą naują Europos Komisijos strategiją „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. paskelbtą naują Europos Komisijos strategiją „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (COM(2017)0623),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų atsekamumo restoranuose ir mažmeninėje prekyboje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų atsekamumo restoranuose ir mažmeninėje prekyboje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0163/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0163/2018),

| A. | kadangi ES žuvininkystės sektorius kasdien susiduria su vis sunkesniais ir sudėtingesniais iššūkiais; kadangi išteklių būklė ir išlaidų didėjimas, visų pirma, kuro kainų pokyčiai, gali turėti įtakos žvejų pajamoms; kadangi dėl pokyčių, mažėjant žvejybos kvotoms, vietos bendruomenės patenka į sudėtingą padėtį, nes mažėja žvejybos veiklos mastas; kadangi tą padėtį dar labiau apsunkina išaugusios transporto išlaidos, kurios yra dvigubo kuro kainų kilimo poveikio pasekmė, ir konkurencija, kurią lemia iš trečiųjų šalių importuojami produktai, ir kadangi, nors ir pripažįstama, kad yra šių ir kitokių problemų, daugeliu atvejų vis dar nepašalintos žuvininkystės sektoriaus socialinės ir ekonominės padėties blogėjimo priežastys, pvz., netinkama žuvies pirmojo pardavimo kainodara; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES žuvininkystės sektorius kasdien susiduria su vis sunkesniais ir sudėtingesniais iššūkiais; kadangi išteklių būklė ir išlaidų didėjimas, visų pirma, kuro kainų pokyčiai, gali turėti įtakos žvejų pajamoms; kadangi dėl pokyčių, mažėjant žvejybos kvotoms, vietos bendruomenės patenka į sudėtingą padėtį, nes mažėja žvejybos veiklos mastas; kadangi tą padėtį dar labiau apsunkina išaugusios transporto išlaidos, kurios yra dvigubo kuro kainų kilimo poveikio pasekmė, ir konkurencija, kurią lemia iš trečiųjų šalių importuojami produktai, ir kadangi, nors ir pripažįstama, kad yra šių ir kitokių problemų, daugeliu atvejų vis dar nepašalintos žuvininkystės sektoriaus socialinės ir ekonominės padėties blogėjimo priežastys, pvz., netinkama žuvies pirmojo pardavimo kainodara;

| B. | kadangi žvejybos sektorius atlieka pagrindinį vaidmenį tiekiant žuvį visuomenei ir užtikrinant suderintą įvairių valstybių narių ir Sąjungos maisto produktų krepšelį, taip pat jis svariai prisideda prie pakrančių bendruomenių socialinės ir ekonominės gerovės, vietos vystymosi, užimtumo, tiekimo grandinės pirminių ir tolesnių grandžių ekonominės veiklos išlaikymo ir kūrimo, vietos kultūros tradicijų išsaugojimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi žvejybos sektorius atlieka pagrindinį vaidmenį tiekiant žuvį visuomenei ir užtikrinant suderintą įvairių valstybių narių ir Sąjungos maisto produktų krepšelį, taip pat jis svariai prisideda prie pakrančių bendruomenių socialinės ir ekonominės gerovės, vietos vystymosi, užimtumo, tiekimo grandinės pirminių ir tolesnių grandžių ekonominės veiklos išlaikymo ir kūrimo, vietos kultūros tradicijų išsaugojimo;

| C. | kadangi mažos apimties žvejybos, smulkiosios žvejybos ir priekrantės žvejybos veiklą vykdo 83 proc. ES žvejybos veiklą vykdančių laivų ir ši veikla sukuria 47 proc. visų ES žuvininkystės sektoriaus darbo vietų; kadangi Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 nustatyta, kad „valstybės narės turėtų stengtis sudaryti lengvatines sąlygas nedidelio masto, nepramonine ar priekrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams“, tačiau šios nuostatos nesilaikoma; |
| --- | --- |

C.

kadangi mažos apimties žvejybos, smulkiosios žvejybos ir priekrantės žvejybos veiklą vykdo 83 proc. ES žvejybos veiklą vykdančių laivų ir ši veikla sukuria 47 proc. visų ES žuvininkystės sektoriaus darbo vietų; kadangi Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 nustatyta, kad „valstybės narės turėtų stengtis sudaryti lengvatines sąlygas nedidelio masto, nepramonine ar priekrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams“, tačiau šios nuostatos nesilaikoma;

| D. | kadangi dauguma žvejybos ir akvakultūros produktų platintojų, kaip antai prekybos centrai, privalo taikyti Sąjungos teisės aktus; kadangi teisės aktų taikymo poveikis žvejų darbo sąlygoms ir pajamoms vis dėlto skiriasi, o tai gali būti neteisinga mažų žvejybos laivų atžvilgiu; |
| --- | --- |

D.

kadangi dauguma žvejybos ir akvakultūros produktų platintojų, kaip antai prekybos centrai, privalo taikyti Sąjungos teisės aktus; kadangi teisės aktų taikymo poveikis žvejų darbo sąlygoms ir pajamoms vis dėlto skiriasi, o tai gali būti neteisinga mažų žvejybos laivų atžvilgiu;

| E. | kadangi būtina atsižvelgti į didelius įvairių ES valstybių narių laivynų, laivynų segmentų, tikslinių rūšių, žvejybos įrankių, našumo, vartotojų prioritetų ir vienam gyventojui tenkančio suvartojamos žuvies kiekio skirtumus, taip pat į specifines žuvininkystės sektorių ypatybes, kurias nulemia jų socialinė struktūra, tiekimo rinkai būdai ir įvairių žvejybos regionų struktūriniai ir gamtiniai skirtumai; |
| --- | --- |

E.

kadangi būtina atsižvelgti į didelius įvairių ES valstybių narių laivynų, laivynų segmentų, tikslinių rūšių, žvejybos įrankių, našumo, vartotojų prioritetų ir vienam gyventojui tenkančio suvartojamos žuvies kiekio skirtumus, taip pat į specifines žuvininkystės sektorių ypatybes, kurias nulemia jų socialinė struktūra, tiekimo rinkai būdai ir įvairių žvejybos regionų struktūriniai ir gamtiniai skirtumai;

| F. | kadangi smulkiosios žvejybos subjektams reikalinga finansinė parama ir pagalba, kad jie galėtų patekti į naujus rinkos segmentus; |
| --- | --- |

F.

kadangi smulkiosios žvejybos subjektams reikalinga finansinė parama ir pagalba, kad jie galėtų patekti į naujus rinkos segmentus;

| G. | kadangi šio sektoriaus prekybos sąlygos, pirmojo pardavimo kainų nustatymo būdas ir pačios veiklos nereguliarumo pobūdis lemia verslinės žvejybos subjektų pajamų ir atlyginimų nesaugumą ir dėl to būtina, be kita ko, užtikrinti tinkamą viešąjį, nacionalinį ir Sąjungos finansavimą šiam sektoriui; |
| --- | --- |

G.

kadangi šio sektoriaus prekybos sąlygos, pirmojo pardavimo kainų nustatymo būdas ir pačios veiklos nereguliarumo pobūdis lemia verslinės žvejybos subjektų pajamų ir atlyginimų nesaugumą ir dėl to būtina, be kita ko, užtikrinti tinkamą viešąjį, nacionalinį ir Sąjungos finansavimą šiam sektoriui;

| H. | kadangi, išnagrinėjus pagrindinius žuvininkystės produktų vertės grandinės aspektus, galima užtikrinti, kad vietos žvejai ir gamintojai gautų didesnę vertės dalį atveriant naujas vietos rinkas ir įsitraukiant vietos suinteresuotiesiems subjektams – tai gali turėti teigiamą poveikį vietos bendruomenėms, nes vietovėje būtų kuriama dinamiška, pelninga ir tvari ekonominė veikla; |
| --- | --- |

H.

kadangi, išnagrinėjus pagrindinius žuvininkystės produktų vertės grandinės aspektus, galima užtikrinti, kad vietos žvejai ir gamintojai gautų didesnę vertės dalį atveriant naujas vietos rinkas ir įsitraukiant vietos suinteresuotiesiems subjektams – tai gali turėti teigiamą poveikį vietos bendruomenėms, nes vietovėje būtų kuriama dinamiška, pelninga ir tvari ekonominė veikla;

| I. | kadangi SESV 349 straipsnyje pripažįstama ypatinga atokiausių regionų ekonominė ir socialinė padėtis, kurią apsunkina struktūriniai veiksniai (atokumas, izoliuotumas, mažas plotas, sunkios topografinės ir klimato sąlygos, priklausomumas nuo keleto produktų ir pan.), kurių pastovumas ir derinys labai riboja šių regionų vystymąsi ir žuvininkystės sektoriaus vertės grandinę; |
| --- | --- |

I.

kadangi SESV 349 straipsnyje pripažįstama ypatinga atokiausių regionų ekonominė ir socialinė padėtis, kurią apsunkina struktūriniai veiksniai (atokumas, izoliuotumas, mažas plotas, sunkios topografinės ir klimato sąlygos, priklausomumas nuo keleto produktų ir pan.), kurių pastovumas ir derinys labai riboja šių regionų vystymąsi ir žuvininkystės sektoriaus vertės grandinę;

| J. | kadangi pirminiai gamintojai, nors ir atlieka esminį vaidmenį vertės grandinėje, ne visada gali pasinaudoti pridėtine verte, sukuriama tolesnėse šios grandinės grandyse; |
| --- | --- |

J.

kadangi pirminiai gamintojai, nors ir atlieka esminį vaidmenį vertės grandinėje, ne visada gali pasinaudoti pridėtine verte, sukuriama tolesnėse šios grandinės grandyse;

| K. | kadangi bendra žuvininkystės politika (BŽP) suformuluota siekiant didinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus darną ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi bendra žuvininkystės politika (BŽP) suformuluota siekiant didinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus darną ir konkurencingumą;

| L. | kadangi vienas iš būdų užtikrinti atokiausių regionų žvejybos produktų konkurencingumą – užtikrinti, kad pagrindines paskirties rinkas pasiekiančios žuvies iš šių regionų kaina nebūtų pakeliama dėl transporto išlaidų; |
| --- | --- |

L.

kadangi vienas iš būdų užtikrinti atokiausių regionų žvejybos produktų konkurencingumą – užtikrinti, kad pagrindines paskirties rinkas pasiekiančios žuvies iš šių regionų kaina nebūtų pakeliama dėl transporto išlaidų;

| M. | kadangi Sąjunga superka daugiausiai žvejybos ir akvakultūros produktų pasaulyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi Sąjunga superka daugiausiai žvejybos ir akvakultūros produktų pasaulyje;

| N. | kadangi daug veiksnių, kaip antai vartotojų prioritetai įvairiose geografinėse vietovėse, daro įtaką žvejybos ir akvakultūros produktų prekybos srautams; |
| --- | --- |

N.

kadangi daug veiksnių, kaip antai vartotojų prioritetai įvairiose geografinėse vietovėse, daro įtaką žvejybos ir akvakultūros produktų prekybos srautams;

| O. | kadangi nustatytas bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo tikslas – didinti rinkų skaidrumą ir stabilumą, o ypač gerinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų ekonomines žinias ir turimą informaciją apie jas visoje tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

O.

kadangi nustatytas bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo tikslas – didinti rinkų skaidrumą ir stabilumą, o ypač gerinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų ekonomines žinias ir turimą informaciją apie jas visoje tiekimo grandinėje;

| P. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 1379/2013, kuriuo nustatomas bendras žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimas, 38 straipsnyje nustatytas įpareigojimas nurodyti žvejybos arba gamybos rajoną, o jūroje sužvejotų produktų atveju – įpareigojimas raštu nurodyti į FAO žvejybos rajonų sąrašą įtrauktą parajonį ar kvadratą; |
| --- | --- |

P.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 1379/2013, kuriuo nustatomas bendras žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimas, 38 straipsnyje nustatytas įpareigojimas nurodyti žvejybos arba gamybos rajoną, o jūroje sužvejotų produktų atveju – įpareigojimas raštu nurodyti į FAO žvejybos rajonų sąrašą įtrauktą parajonį ar kvadratą;

| Q. | kadangi skaidrumas yra vienas iš būdų užtikrinti, kad vartotojai galėtų naudotis teise gauti kuo tikslesnę informaciją apie įsigyjamų produktų savybes; kadangi todėl būtina tobulinti ženklinimą – turėtų būti privaloma įtraukti tokią pačią tikslią informaciją apie žuvies kilmę parduodant tiek šviežią žuvį, tiek perdirbtuosius produktus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi skaidrumas yra vienas iš būdų užtikrinti, kad vartotojai galėtų naudotis teise gauti kuo tikslesnę informaciją apie įsigyjamų produktų savybes; kadangi todėl būtina tobulinti ženklinimą – turėtų būti privaloma įtraukti tokią pačią tikslią informaciją apie žuvies kilmę parduodant tiek šviežią žuvį, tiek perdirbtuosius produktus;

| R. | kadangi esama prekybos dinamika nesuteikia galimybių įtraukti gamybos veiksnių, be kita ko, kuro kainų svyravimų į žuvies kainą ir kadangi vidutinės pirmojo pardavimo kainos nekyla taip, kaip kyla galutinio vartotojo kainos; |
| --- | --- |

R.

kadangi esama prekybos dinamika nesuteikia galimybių įtraukti gamybos veiksnių, be kita ko, kuro kainų svyravimų į žuvies kainą ir kadangi vidutinės pirmojo pardavimo kainos nekyla taip, kaip kyla galutinio vartotojo kainos;

| S. | kadangi Struktūrinės sanglaudos politikos teminio skyriaus 2016 m. paskelbtame tyrime „Mažos apimties žvejybos rinkos: vertės grandinė, rinkodara ir ženklinimas“ aiškiai nurodyta, kad ES žuvininkystės produktų ženklinimas gali klaidinti vartotoją; |
| --- | --- |

S.

kadangi Struktūrinės sanglaudos politikos teminio skyriaus 2016 m. paskelbtame tyrime „Mažos apimties žvejybos rinkos: vertės grandinė, rinkodara ir ženklinimas“ aiškiai nurodyta, kad ES žuvininkystės produktų ženklinimas gali klaidinti vartotoją;

| T. | kadangi žvejybos produktų gamintojų organizacijoms ir akvakultūros produktų gamintojų organizacijoms (toliau – gamintojų organizacijos) tenka pagrindinis vaidmuo siekiant įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos ir bendro rinkų organizavimo tikslus ir užtikrinti tinkamą valdymą; |
| --- | --- |

T.

kadangi žvejybos produktų gamintojų organizacijoms ir akvakultūros produktų gamintojų organizacijoms (toliau – gamintojų organizacijos) tenka pagrindinis vaidmuo siekiant įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos ir bendro rinkų organizavimo tikslus ir užtikrinti tinkamą valdymą;

| U. | kadangi Sąjunga įsipareigojusi išsaugoti aukštą žvejybos produktų kokybę, ypač turint mintyje verslo ryšius su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

U.

kadangi Sąjunga įsipareigojusi išsaugoti aukštą žvejybos produktų kokybę, ypač turint mintyje verslo ryšius su trečiosiomis šalimis;

| V. | kadangi itin svarbus perdirbimo ir konservavimo sektorius; |
| --- | --- |

V.

kadangi itin svarbus perdirbimo ir konservavimo sektorius;

| W. | kadangi vietos žvejybos veiksmų grupės yra labai svarbios įgyvendinant BŽP, siekiant parengti ir įgyvendinti daugiasektorines plėtros, į kurią įtraukiama vietos bendruomenė, strategijas, kurios atitiktų jų žuvininkystės regiono vietos poreikius; kadangi pripažįstama, kad šios grupės svariai prisideda prie žvejybos veiklos įvairinimo; |
| --- | --- |

W.

kadangi vietos žvejybos veiksmų grupės yra labai svarbios įgyvendinant BŽP, siekiant parengti ir įgyvendinti daugiasektorines plėtros, į kurią įtraukiama vietos bendruomenė, strategijas, kurios atitiktų jų žuvininkystės regiono vietos poreikius; kadangi pripažįstama, kad šios grupės svariai prisideda prie žvejybos veiklos įvairinimo;

| X. | kadangi žvejybos produktų tiekimo grandinė nėra izoliuota nuo kitų grandinių ir kadangi tarpsektorinių ryšių užmezgimas itin svarbus siekiant kurti novatoriškus produktus, kurie suteiktų galimybių patekti į naujas rinkas ir pagerinti produktų rinkodarą; |
| --- | --- |

X.

kadangi žvejybos produktų tiekimo grandinė nėra izoliuota nuo kitų grandinių ir kadangi tarpsektorinių ryšių užmezgimas itin svarbus siekiant kurti novatoriškus produktus, kurie suteiktų galimybių patekti į naujas rinkas ir pagerinti produktų rinkodarą;

| Y. | kadangi kai kuriose Sąjungos valstybėse narėse žuvininkystės sektoriui trūksta struktūros ir nesiburiama į asociacijas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi kai kuriose Sąjungos valstybėse narėse žuvininkystės sektoriui trūksta struktūros ir nesiburiama į asociacijas;

| Z. | kadangi atokiausių regionų žuvininkystei daro įtaką tiems regionams būdingos sąlygos, pripažintos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, ir tos sąlygos taip pat daro poveikį sektoriaus struktūrai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi atokiausių regionų žuvininkystei daro įtaką tiems regionams būdingos sąlygos, pripažintos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, ir tos sąlygos taip pat daro poveikį sektoriaus struktūrai;

| AA. | kadangi tarpšakinės organizacijos (kurios jau minimos kalbant apie bendrą rinkų organizavimą) turi galimybių padėti gerinti tiekimo rinkai veiklos koordinavimą visoje tiekimo grandinėje ir paskatinti priimti visam sektoriui svarbias priemones; |
| --- | --- |

AA.

kadangi tarpšakinės organizacijos (kurios jau minimos kalbant apie bendrą rinkų organizavimą) turi galimybių padėti gerinti tiekimo rinkai veiklos koordinavimą visoje tiekimo grandinėje ir paskatinti priimti visam sektoriui svarbias priemones;

| AB. | kadangi atsižvelgiant į tai, kad žuvų ištekliai yra bendri, tam tikrais atvejais tausų ir efektyvų jų naudojimą geriau gali užtikrinti organizacijos, kurių nariai yra iš įvairių valstybių narių ir skirtingų Sąjungos regionų, ir todėl tokius atvejus reikėtų svarstyti ir nagrinėti žvelgiant į kiekvieną regioną atskirai; |
| --- | --- |

AB.

kadangi atsižvelgiant į tai, kad žuvų ištekliai yra bendri, tam tikrais atvejais tausų ir efektyvų jų naudojimą geriau gali užtikrinti organizacijos, kurių nariai yra iš įvairių valstybių narių ir skirtingų Sąjungos regionų, ir todėl tokius atvejus reikėtų svarstyti ir nagrinėti žvelgiant į kiekvieną regioną atskirai;

| AC. | kadangi žvejybos sektorius labai svarbus socialinei ir ekonominei padėčiai bei užimtumui atokiausiuose regionuose, kurių ekonomiką nuolat riboja struktūriniai veiksniai ir kuriuose esama nedaug galimybių įvairinti ekonomiką, siekiant skatinti jų ekonominę ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi žvejybos sektorius labai svarbus socialinei ir ekonominei padėčiai bei užimtumui atokiausiuose regionuose, kurių ekonomiką nuolat riboja struktūriniai veiksniai ir kuriuose esama nedaug galimybių įvairinti ekonomiką, siekiant skatinti jų ekonominę ir socialinę sanglaudą;

| AD. | kadangi jaunų specialistų trūkumas trukdo modernizuoti ir tobulinti sektorių ir dėl to kyla didelė grėsmė daugelio pakrančių bendruomenių išlikimui; |
| --- | --- |

AD.

kadangi jaunų specialistų trūkumas trukdo modernizuoti ir tobulinti sektorių ir dėl to kyla didelė grėsmė daugelio pakrančių bendruomenių išlikimui;

| AE. | kadangi moterų vaidmuo žuvininkystės sektoriuje menkai pastebimas, nes moterys dažnai atlieka mažiau matomą darbą, pvz., teikia logistinę paramą arba dirba su šia veikla susijusį biurokratinį darbą, nors kai kuriuose laivuose taip pat yra moterų žvejų ir laivo kapitonių; |
| --- | --- |

AE.

kadangi moterų vaidmuo žuvininkystės sektoriuje menkai pastebimas, nes moterys dažnai atlieka mažiau matomą darbą, pvz., teikia logistinę paramą arba dirba su šia veikla susijusį biurokratinį darbą, nors kai kuriuose laivuose taip pat yra moterų žvejų ir laivo kapitonių;

| AF. | kadangi įpareigojimas iškrauti laimikį yra didelis ekonominis ir socialinis iššūkis, sumažinantis finansinį pelningumą ir darantis poveikį vertės grandinei, kurį reikėtų jį kuo labiau sumažinti; |
| --- | --- |

AF.

kadangi įpareigojimas iškrauti laimikį yra didelis ekonominis ir socialinis iššūkis, sumažinantis finansinį pelningumą ir darantis poveikį vertės grandinei, kurį reikėtų jį kuo labiau sumažinti;

| AG. | kadangi būtina gerinti vartotojų informuotumą apie sveikos mitybos ir darnios gamybos svarbą; |
| --- | --- |

AG.

kadangi būtina gerinti vartotojų informuotumą apie sveikos mitybos ir darnios gamybos svarbą;

| AH. | kadangi taip pat reikia atsižvelgti į nukritusias pirmojo pardavimo žuvies kainas ir padidėjusias kuro kainas – tai vienos iš socialinės ir ekonominės padėties blogėjimo priežasčių; |
| --- | --- |

AH.

kadangi taip pat reikia atsižvelgti į nukritusias pirmojo pardavimo žuvies kainas ir padidėjusias kuro kainas – tai vienos iš socialinės ir ekonominės padėties blogėjimo priežasčių;

| 1. | ragina Komisiją ir valstybes nares drauge su regioninėmis institucijomis steigti ekspertų grupes, kurių užduotis būtų išanalizuoti ir pasiūlyti taisomąsias priemones, susijusias su įvairių Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo dalių naudojimu, siekiant nustatyti nevykdymo ir galimo lėšų praradimo priežastis, užtikrinti tinkamą kontrolės ir skaidrumo lygį ir reikalauti iš atitinkamų administravimo institucijų, kad šios užtikrintų geresnį valdymą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina valstybes nares laikytis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 nuostatų ir iš tikrųjų sudaryti lengvatines sąlygas naudotis žvejybos galimybėmis mažos apimties ir smulkiąja žvejyba besiverčiantiems ES laivams; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų veiksmų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos steigti gamintojų organizacijas, panaikinti taikomos procedūros biurokratines kliūtis ir sumažinti minimalius gamybos reikalavimus, siekiant sudaryti palankias sąlygas smulkiesiems gamintojams patekti į rinką; pažymi, kad taip pat būtina stiprinti gamintojų organizacijų veiklą, suteikiant joms daugiau galių ir galimybę gauti reikalingą finansinę paramą tam, kad jos galėtų vykdyti įvairesnes užduotis, neskaitant vaidmens kasdienėje žuvininkystės valdymo veikloje, sykiu laikantis bendros žuvininkystės politikos tiksluose apibrėžtų principų, juos tam tikru būdu įgyvendinant atokiausiuose regionuose, kuriems turi būti suteikta galimybė vietos lygmeniu pritaikyti gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų veiklą savo izoliuotose, uždarose, mažose teritorijose, kuriose labai paplitusi smulkioji žvejyba ir kurios yra labai neatsparios importo poveikiui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | laikosi nuomonės, kad veiksmų programomis būtina skatinti gamintojų organizacijas teikiant joms pakankamą finansinę paramą, kad jos, žengdamos į priekį vertės grandinėje, galėtų tiesiogiai tiekti rinkai savo produktus, siekdamos optimizuoti savo gamybą ir padidinti žvejybos produktų pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad parama saugai laive ir higienai neprisidėtų prie konkurencijos ir kad jai būtų numatytas didesnis biudžetas, skirtas smulkiosios žvejybos sektoriui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas ir skatinti, kad gamintojų organizacijos įtrauktų vertės grandinę į gamybos ir tiekimo rinkai planus, siekiant pasiūlą pritaikyti prie paklausos, užtikrinti žvejams deramas pajamas ir užtikrinti, kad Europos vartotojai galėtų gauti jų poreikius atitinkančių produktų, atsižvelgiant į jų skirtumus; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad pagrindinė priemonė yra tiekimo rinkai strategijos, pritaikytos prie vietos ypatybių, apimančios galimybę vykdyti tiesioginę prekybą ir sektorių ir (arba) produktų informacines kampanijas, kurios padeda gerinti vartotojų informavimą ir informuotumą, įskaitant ženklinimą ir etiketes, kuriose pateikiama suprantama informacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją, valstybes nares, regionines ir vietos valdžios institucijas padėti mažos apimties žvejybos subjektams įgalėti – skatinti vietos vartojimą pasinaudojant tiesiogine ir labiau specializuota rinkodara, skatinti vartoti produktus, kurie negabenami didelį atstumą, įskaitant geresnį viešojo sektoriaus ir žuvininkystės sektoriaus bendradarbiavimą, kuris apimtų viešosios paskirties įstaigų, tokių kaip mokyklos ir ligoninės, aprūpinimą vietos žuvų produktais, taip pat rengti populiarinimo kampanijas, kurias vykdant būtų pasitelkiamos ir privačios iniciatyvos siekiant populiarinti vietos maisto produktus, tokios kaip iniciatyva „Slowfish“, ir mokoma paisyti tam tikrų laimikių sezoniškumo; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares remti žvejybos ir turizmo sektorių bendradarbiavimą bei parengti gerosios patirties pavyzdžių sąrašą, siekiant skatinti naujų formų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad vienas svarbiausių šių tiekimo rinkai strategijų principų yra privalomas parduodamų žuvininkystės produktų, tiek šviežių, tiek perdirbtų, kilmės vietos nurodymas etiketėse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina sukurti sistemas, kuriomis siekiama gerinti pirmojo pardavimo kainas taip, kad žvejai turėtų naudos – būtų padidintas atlygį už jų darbą, ir skatinti sektoriaus vertės grandinėje teisingai ir tinkamai paskirstyti pridėtinę vertę: sumažinti tarpininkų pelną, padidinti gamintojams mokamas kainas ir apriboti galutinių vartotojų mokamas kainas; primena, kad grandinėje esant didelių disbalansų, valstybės narės turėtų turėti galimybę imtis intervencinių veiksmų, pvz., nustatyti didžiausią galimą pardavimo pelno maržą kiekvienam grandinės dalyviui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares prisidėti prie mažos apimties žvejybos organizacijų iniciatyvos ES ir sukurti specialų logotipą, kuris reikštų, kad užtikrinama: žvejybos produktų šviežumas, puiki kokybė, kontroliuojamas sanitarijos normų laikymasis, kuo mažesnio atstumo reikalavimo laikymasis (siekiant teikti pirmenybę vietos produktams, o ne tiems produktams, kurie gabenami didelį atstumą), žvejyba kuo arčiau vartotojų gyvenamos vietos, tradicijų puoselėjimas ir kt.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad, siekiant užtikrinti skaidrumą ir apsaugoti vartotojų teises, būtina atlikti Reglamento (EEB) Nr. 1536/92 dėl konservų prekybos priedo peržiūrą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti tiek šviežios, tiek perdirbtos žuvies ženklinimo sistemą, kurią taikant etiketėse būtų aiškiai nurodyta kilmės šalis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina valstybes nares skatinti didesnę žuvininkystės sektoriaus struktūrizaciją ir būrimąsi į asociacijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją į prekybos susitarimus su trečiosiomis valstybėmis įtraukti nuostatą dėl ES kokybės standartų, kad būtų reikalaujama, kad importuojami žuvininkystės produktai atitiktų ES žuvininkystės produktams taikomus standartus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiai stebėti, ar į Sąjungą importuojami žvejybos ir akvakultūros produktai atitinka esamus ES saugos, higienos ir kokybės reikalavimus ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 (5), siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas žvejybos ir akvakultūros produktus importuojantiems ir ES gaminantiems subjektams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina griežčiau taikyti Sąjungos ženklinimo ir vartotojų informavimo teisės aktus tiek mažmeninės prekybos vietose, tiek viešbučių, restoranų ir viešojo maitinimo sektoriuose; mano, kad svarbu šią nuostatą taikyti visiems žuvininkystės produktams – ir importuotiems, ir pagamintiems Sąjungoje; mano, kad šiuo tikslu reikėtų griežčiau taikyti Kontrolės reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 visose valstybėse narėse ir kad reikėtų nuostatas modifikuoti taip, kad būtų apimti visi tiekimo grandinės etapai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisiją atlikti importo poveikio vietos žuvininkystei tyrimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją leisti tinkamai naudotis regionalizavimu, ypatingą dėmesį skiriant atokiausiems regionams, ir diferencijuoti paramos priemones taip, kad šias priemones galima būtų pritaikyti prie įvairių tipų gamintojų organizacijų ir konkrečių jų poreikių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad reikia parengti politikos priemones, kurios sudarytų sąlygas vietos pakrančių bendruomenėms teikti bendrus pasiūlymus, naudojantis įvairių gamybos sektorių, galinčių paskatinti ir užtikrinti plėtrą vietos lygmeniu, sinergija; todėl ragina BŽP lėšas derinti su kitomis Europos programomis, susijusiomis su Europos socialiniu fondu arba BŽŪP; pabrėžia, kad derinant šiuos išteklius ir programas turėtų būti remiamos vietos bendruomenių ir verslininkų iniciatyvos, orientuotos į kaimo plėtrą, gyvenimo sąlygų gerinimą, pajamų konsolidavimą ir ypač jų įvairinimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad reikia ir toliau teikti paramą žuvies iš atokiausių regionų transportavimui, kol ji patenka į tarptautinę rinką, ir kad vertėtų tokią paramą padidinti, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją su produktais iš kitų vietų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją, remiantis atokiausiuose regionuose įgyvendinama žemės ūkio programa POSEI, išnagrinėti galimybę kuo greičiau sukurti finansinę priemonę, kuri būtų specialiai naudojama siekiant teikti paramą žuvininkystės sektoriui ir kurią taikant šiuose regionuose iš tiesų būtų galima padidinti žuvininkystės potencialą; mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę į šią specialią priemonę įtraukti esamo Reglamento (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) 8 straipsnio (Valstybės pagalba), 13 straipsnio 5 dalies (Pasidalijamojo valdymo biudžeto ištekliai), 70 straipsnio (Kompensavimo tvarka), 71 straipsnio (Kompensacijos skaičiavimas), 72 straipsnio (Kompensavimo planas) ir 73 straipsnio (Valstybės pagalba kompensavimo planams įgyvendinti) nuostatas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad šiais pakrančių bendruomenėms skirtais vietos plėtros planais turėtų būti remiama nauja veikla ir verslas, siekiant sudaryti sąlygas į vertės grandinę įtraukti kokybiškas žaliavas, specifinius perdirbimo procesus ir šių bendruomenių kultūros ir istorinį paveldą; be to, pažymi, kad turėtų būti skatinami tiekimo rinkai mechanizmai, pvz., privalomas ženklinimas nurodant produktų kilmę, kuriais rinkoje būtų atkreipiamas dėmesys į šias savybes ir sudaromos palankios sąlygos tam, kad didžioji dalis gautų pajamų sugrįžtų šioms bendruomenėms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | taip pat pažymi, kad jūra, jūrų ištekliai ir žuvininkystės produktai atlieka svarbų vaidmenį skatinant sanglaudą ir plėtrą atokiausiuose regionuose ir taikant SESV 349 straipsnį; todėl ragina Komisiją laikytis SESV 349 straipsnio ir žuvininkystės klausimais, visapusiškai atkuriant nepriklausomą POSEI žuvininkystės programą, kuri buvo panaikinta vykdant dabartinio EJRŽF reformą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas skatinti steigti tarpvalstybinio, biogeografinių regionų arba Sąjungos lygmens tarpšakines organizacijas, gamintojų organizacijas ir jų asociacijas (kurios jau numatytos kalbant apie bendrą rinkų organizavimą); pažymi, kad tai yra itin svarbi priemonė, suteikianti gamintojų organizacijoms daugiau galių ir daugiau svorio derybose; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina šiame procese ypač daug dėmesio skirti lyčių politikai, siekiant užtikrinti, kad šiose organizacijose moterys būtų tinkamai atstovaujamos; nurodo, kad tai padės atkreipti dėmesį į dabartinį moterų dalyvavimą šio sektoriaus veikloje ir padės jų vaidmeniui įgyti daugiau svorio; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad labai svarbu stiprinti mokslo ir žvejybos sektorių bendradarbiavimą, siekiant spręsti sudėtingas vertės grandinės procesų tarpusavio priklausomybės problemas ir šalinti trūkumus, kad suinteresuotieji subjektai gautų naudos ir kad ji būtų didesnė; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją išplėsti, skatinti ir į visas sritis įtraukti ES žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų observatorijos (EUMOFA) teikiamos informacijos naudojimą, kad visi grandinės dalyviai turėtų skaidrios ir patikimos naujausios informacijos, reikalingos norint priimti sėkmingus verslo sprendimus; todėl ragina Komisiją kaupti atnaujintus duomenis, susijusius su prekybos subjektams kylančiais iššūkiais, pvz., prekyba internetu ar vartojimo įpročių pokyčiais; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nurodo, kad reikia vykdyti plataus užmojo bendro žvejybos produktų rinkų organizavimo peržiūrą siekiant, kad juo būtų labiau prisidedama prie sektoriaus pajamų, rinkos stabilumo ir geresnio žvejybos produktų tiekimo rinkai užtikrinimo ir tokių produktų pridėtinės vertės didėjimo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją į savo būsimą pasiūlymą dėl teisės akto, skirto kovai su nesąžininga prekybos praktika, kuri yra su maisto produktais apskritai siejama problema, įtraukti žuvininkystės produktus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai ragina Komisiją peržiūrėti Reglamente (ES) Nr. 1379/2013 nustatytą žuvininkystės produktų ženklinimo sistemą, pagrįstą FAO žvejybos rajonų sąrašu, kuris buvo sudarytas daugiau kaip prieš 70 metų siekiant suteikti informacijos apie sužvejotų žuvų kiekį, o ne pateikti informaciją vartotojams, nes ši sistema yra klaidinanti ir nepadeda suteikti aiškios, skaidrios ir paprastos informacijos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas išnagrinėti, kokių profesinių kvalifikacijų, visų pirma jaunų specialistų įgūdžių, trūksta žuvininkystės sektoriuje, siekiant užtikrinti, kad žuvininkystės sektoriaus specialistų rengimo programos būtų orientuotos taip, kad jos atitiktų realius šio sektoriaus poreikius, prisidėtų prie jo modernizavimo ir padėtų išvengti žvejybos vietovių gyventojų migracijos, taip pat, kad būtų sukurta tinkamų galimybių įsidarbinti akvakultūros srityje, kaimo vietovėse ir pakrančių rajonuose atokiausiuose regionuose bei regionuose, kurie priklauso nuo žuvininkystės veiklos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nurodo, kad svarbu sukurti vietos produktų ir ypač kokybiškų tradicinių produktų rinkas, kurios būtų remiamos rengiant muges, mažmeninės prekybos ir viešojo maitinimo sektoriuose, nes taip būtų galima didinti vietos produktų pridėtinę vertę ir skatinti vietos plėtrą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad būtina sukurti specialias skaitmeninių įgūdžių ugdymo strategijas, skirtas tiek valdymui, tiek, visų pirma, tiekimui rinkai, nes tai pagrindinė priemonė siekiant gerinti gamintojų padėtį vertės grandinėje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad šie įgūdžių planai turi apimti tradicines profesijas, kuriomis sektoriuje daugiausia verčiasi moterys: turi būti specialūs planai, kuriais būtų siekiama didinti moterų galimybes įsidarbinti ir skatinti jų verslumą; pažymi, kad šių aspektų įtraukimas į reglamentuojamą mokymo programą, be kita ko, turėtų teisinių padarinių ir pagerintų šių specialistų statusą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją apsvarstyti geresnius būdus skatinti tiekti rinkai didesnę pridėtinę vertę turinčius perdirbtus žuvų produktus, įskaitant konservuotus produktus, panašius į taikomas tam tikrų žemės ūkio produktų priemones, ir vykdyti Sąjungos žvejybos produktų populiarinimo užsienio rinkose užtikrinimo programas, visų pirma platinti tokius produktus tarptautiniuose konkursuose ir mugėse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primygtinai ragina ES valstybes nares ir regionines valdžios institucijas remti žuvininkystės sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojus, kad jie galėtų pasinaudoti žiniomis, tinklais ir finansavimu, kurie yra būtini norint vykdyti novatorišką veiklą ir kurti naujus produktus (vadinamuosius naujoviškus maisto produktus), visų pirma stengiantis padidinti jau žvejojamų, bet menkos ekonominės vertės rūšių vertę ir į šią veiklą įtraukti mokslinių tyrimų organizacijas ir institucijas, pvz., okeanografijos institutus, kad būtų galima pasinaudoti išsamiomis jų žiniomis apie pagrindines žaliavas ir jų biologines, maistines ir juslines savybes, siekiant išvengti maisto švaistymo, užtikrinti kuo didesnę šviežių produktų vertę, skatinti atskirų vertės grandinės grandžių sinergiją ir padidinti sektoriaus atsparumą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares bei regionines ir vietos valdžios institucijas bendradarbiauti rengiant veiksmingas ir konkretiems produktams skirtas vartotojų informavimo kampanijas, kad būtų didinamas informuotumas tokiais klausimais kaip vietos žuvininkystės produktų vartojimo svarba, kad būtų atskleista, kokių padarinių tai turi pakrančių bendruomenių vietos užimtumui ir socialinei sanglaudai, atkreiptas dėmesys į šviežios žuvies maistinę vertę, be kita ko, didinamas informuotumas apie būtinybę įtraukti žuvininkystės produktus į sveikos mitybos dietą ir t. t.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją pasiūlyti aiškią apibrėžtį ir parengti būsimos Europos paramos smulkiajai žvejybai programos apmatus: programa turėtų padėti gerinti ES žuvininkystės sektoriaus aplinkosauginę darną ir socioekonominį tvarumą, sudaryti sąlygas atpažinti, atskirti ir tinkamai vertinti smulkiosios žvejybos produktus, siekiant skatinti jų vartojimą, skatinti ateities kartas dirbti žuvininkystės sektoriuje, kad vyktų kartų kaita, užtikrinti deramas kvotas smulkiąja žvejyba besiverčiantiems žvejams ir didesnę išteklių kontrolę ir taip užtikrinti didesnę socialinę sanglaudą ES pakrančių bendruomenėse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją ES lygmeniu pradėti konkrečias viešąsias konsultacijas internetu, siekiant iš labai įvairių ES žuvininkystės sektoriaus suinteresuotųjų subjektų gauti duomenis, susijusius su tiekimo grandine, rinkos skaidrumo klausimais, vertės pasidalijimu, ženklinimu ir vartotojų poreikiais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją išnagrinėti, kokius privalumus pasaulinės vertės grandinės gali suteikti smulkiajai žvejybai, kad ji lengviau integruotųsi į pasaulio ekonomiką, padidinant jos produktų pridėtinę vertę ir sykiu sudarant sąlygas šiam sektoriui ir vietos bendruomenėms išlaikyti savo veiklą; pabrėžia, kad šiuo tikslu būtina ugdyti skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad žuvininkystės produktų vertės grandinė yra sudėtinga: ji prasideda nuo gamintojų, apima įvairius tarpininkus ir baigiasi mažmenininkais arba restoranais; pabrėžia, kad žuvies prekybos tarpininkai ir žuvies bei jūros gėrybių perdirbėjai vertės grandinėje atlieka svarbų vaidmenį; pažymi, kad pelnas vertės grandinėje vidutiniškai pasiskirsto taip, kad gamintojams tenka tik 10 proc., o likę 90 proc. tenka tarpininkams; pabrėžia, kad vertės grandinės sutrumpinimas, visų pirma sukuriant gamintojų organizacijas, kurios atlieka pagrindinį vaidmenį vykdydamos savo gamybos ir tiekimo rinkai planus, yra pirminė priemonė siekiant padidinti mažos apimties žvejybą vykdančių žvejų pajamas ir sukurti geresnį produktą (galbūt pasiūlyti geresnę kainą) vartotojui; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad svarbu investuoti į jaunus specialistus siekiant įtraukti kitą žvejų kartą ir suteikti jiems daugiau galių, taip pat ragina sukurti galimybių jauniems žvejams, kad jie įgytų naujų įgūdžių, sukurtų atsparų verslą, būtų aktyvūs savo vietos bendruomenių nariai ir įneštų teigiamą indėlį į žuvininkystės sektoriaus vertės grandinę; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina valstybes nares ir regionines valdžios institucijas pasinaudoti galimybėmis, kurias suteiktų parama vietos žvejybos veiksmų grupėms, siekiant pritaikyti veiklą prie vietos poreikių daugelyje sričių, tokių kaip mokymas, ją įvairinti, remiantis inovacijomis ir t. t. ir padėti žvejams ir vietos bendruomenių nariams pasinaudoti esamomis Sąjungos paramos programomis ir finansavimu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę sukurti nepageidaujamo laimikio, susijusio su įpareigojimu iškrauti laimikį, panaudojimo sektorių, ekonominiu ir socialiniu požiūriu naudingą vertės grandinės dalyviams, visų pirma žvejams, remiant vietos iniciatyvas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ir regionines valdžios institucijas spartinti informacijos apie esamas paramos programas perdavimą ir aktyviau teikti administracinę paramą, pvz., plėtoti informacijos platformas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją skatinti ir remti iniciatyvas, kuriomis skatinama selektyvioji žvejyba, siekiant sumažinti nepageidaujamą laimikį ir padidinti žuvininkystės finansinį perspektyvumą, žvejojant tų rūšių gyvūnus, kurie atitinka vartotojų lūkesčius; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares į žuvininkystės politiką įtraukti lyčių aspektą, kad išryškėtų moterų vaidmens Sąjungos žuvininkystės sektoriuje svarba ir sustiprėtų jų pozicija; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti darbo rinkos ir akademinio sektoriaus sąsają, pvz., numatyti, kad į techninių jūrininkystės mokyklų mokymo programas turėtų būti įtraukti su žvejyba ir akvakultūra susiję dalykai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines valdžios institucijas sutelkti pastangas siekiant įgyvendinti šiame pranešime siūlomus veiksmus, kad padidėtų žuvininkystės veiklos pelningumas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir patariamosioms taryboms. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0316.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0255.

(3)  OL C 76, 2018 2 28, p. 40.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0195.

(5)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

---

REZOLIUCIJOS

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/11

---

P8_TA(2018)0211

Jauniesiems ūkininkams skirtų BŽŪP priemonių įgyvendinimas ES po 2013 m. reformos

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl jauniesiems ūkininkams skirtų BŽŪP priemonių įgyvendinimo ES po 2013 m. reformos (2017/2088(INI))

(2020/C 76/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2393, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės, (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, ir (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2393, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės, (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, ir (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos (3),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Jaunieji ūkininkai. Politikos įgyvendinimas po 2013 m. BŽŪP reformos“, atliktą jo Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminio skyriaus pavedimu ir pristatytą per 2017 m. lapkričio 23 d. Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Jaunieji ūkininkai. Politikos įgyvendinimas po 2013 m. BŽŪP reformos“, atliktą jo Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminio skyriaus pavedimu ir pristatytą per 2017 m. lapkričio 23 d. Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto posėdį,

| — | atsižvelgdamas į savo klausymą dėl jauniesiems ūkininkams skirtų politikos priemonių įgyvendinimo po 2013 m. politikos reformos, surengtą 2017 m. lapkričio 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo klausymą dėl jauniesiems ūkininkams skirtų politikos priemonių įgyvendinimo po 2013 m. politikos reformos, surengtą 2017 m. lapkričio 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2017 „Teikiant ES paramą jauniesiems ūkininkams reikėtų daugiau dėmesio skirti veiksmingos kartų kaitos skatinimui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2017 „Teikiant ES paramą jauniesiems ūkininkams reikėtų daugiau dėmesio skirti veiksmingos kartų kaitos skatinimui“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl žemės ūkio paskirties žemės koncentracijos ES. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl žemės ūkio paskirties žemės koncentracijos ES. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos jaunųjų ūkininkų tarybos (angl. CEJA) tyrimą „Jaunieji ūkininkai – būsimos BŽŪP prioritetas“, paskelbtą 2017 m. gegužės 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos jaunųjų ūkininkų tarybos (angl. CEJA) tyrimą „Jaunieji ūkininkai – būsimos BŽŪP prioritetas“, paskelbtą 2017 m. gegužės 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę „Parama jauniesiems Europos ūkininkams“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę „Parama jauniesiems Europos ūkininkams“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0157/2018),

| A. | kadangi ES jaunesni kaip 35 metų amžiaus ūkininkai sudaro tik 6 proc. ūkių valdytojų, o daugiau kaip pusė jų yra vyresni nei 55 metų, ir kadangi yra didelių skirtumų tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES jaunesni kaip 35 metų amžiaus ūkininkai sudaro tik 6 proc. ūkių valdytojų, o daugiau kaip pusė jų yra vyresni nei 55 metų, ir kadangi yra didelių skirtumų tarp valstybių narių;

| B. | kadangi pastarąjį dešimtmetį nebuvo didesnių šių skaičių pokyčių: jaunųjų ūkininkų mažėja ir žemės ūkyje dirbančių gyventojų senėjimas yra didelė problema; kadangi kartų kaitos padėtis žemės ūkyje skirtingose valstybėse narėse labai nevienoda, todėl jai turi būti taikomas lankstus ir diversifikuotas požiūris; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastarąjį dešimtmetį nebuvo didesnių šių skaičių pokyčių: jaunųjų ūkininkų mažėja ir žemės ūkyje dirbančių gyventojų senėjimas yra didelė problema; kadangi kartų kaitos padėtis žemės ūkyje skirtingose valstybėse narėse labai nevienoda, todėl jai turi būti taikomas lankstus ir diversifikuotas požiūris;

| C. | kadangi jau daugiau kaip 50 metų vykdant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) grindžiamą žemės ūkio plėtrą skatinama didinti, telkti ūkius, taip pat kapitalizuoti pramonines prekes, taip apsunkinant kai kurių ūkių paveldėjimo ir (arba) prieinamumo jaunimui sąlygas dėl ūkiams perimti reikalingo didelio kapitalo; |
| --- | --- |

C.

kadangi jau daugiau kaip 50 metų vykdant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) grindžiamą žemės ūkio plėtrą skatinama didinti, telkti ūkius, taip pat kapitalizuoti pramonines prekes, taip apsunkinant kai kurių ūkių paveldėjimo ir (arba) prieinamumo jaunimui sąlygas dėl ūkiams perimti reikalingo didelio kapitalo;

| D. | kadangi žemės ūkiu besiverčiančių gyventojų senėjimas ypač akivaizdus gyvulininkystės, visų pirma avininkystės ir ožkininkystės, sektoriuose, nes šiuo metu ribojamas jų pelningumas; |
| --- | --- |

D.

kadangi žemės ūkiu besiverčiančių gyventojų senėjimas ypač akivaizdus gyvulininkystės, visų pirma avininkystės ir ožkininkystės, sektoriuose, nes šiuo metu ribojamas jų pelningumas;

| E. | kadangi 2007–2013 m. jaunųjų ūkininkų visoje Sąjungoje sumažėjo nuo 3,3 mln. iki 2,3 mln., o jų žemės ūkio valdų plotas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo nuo 57 mln. ha iki 53 mln. ha; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2007–2013 m. jaunųjų ūkininkų visoje Sąjungoje sumažėjo nuo 3,3 mln. iki 2,3 mln., o jų žemės ūkio valdų plotas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo nuo 57 mln. ha iki 53 mln. ha;

| F. | kadangi atsižvelgiant į demografinius pokyčius, kaip antai gyventojų skaičiaus mažėjimas ir senėjimas kaimo vietovėse, svarbu sukurti galimybes žemės ūkiui, kaip moderniam ir patraukliam sektoriui, siekiant skatinti jaunimą rinktis ūkininko profesiją; |
| --- | --- |

F.

kadangi atsižvelgiant į demografinius pokyčius, kaip antai gyventojų skaičiaus mažėjimas ir senėjimas kaimo vietovėse, svarbu sukurti galimybes žemės ūkiui, kaip moderniam ir patraukliam sektoriui, siekiant skatinti jaunimą rinktis ūkininko profesiją;

| G. | kadangi vyksta didelė konkurencija dėl galimybės naudotis žeme tarp jaunų žmonių, norinčių tapti ūkininkais, ir jau įsikūrusių ūkininkų, o kai kuriais atvejais net tarp jaunimo ir investicinių bendrovių, susidomėjusių žemės ūkiu; |
| --- | --- |

G.

kadangi vyksta didelė konkurencija dėl galimybės naudotis žeme tarp jaunų žmonių, norinčių tapti ūkininkais, ir jau įsikūrusių ūkininkų, o kai kuriais atvejais net tarp jaunimo ir investicinių bendrovių, susidomėjusių žemės ūkiu;

| H. | kadangi yra iškilusi grėsmė viso šeimos ūkiais grindžiamas žemės ūkio plėtros modelio ateičiai; |
| --- | --- |

H.

kadangi yra iškilusi grėsmė viso šeimos ūkiais grindžiamas žemės ūkio plėtros modelio ateičiai;

| I. | kadangi šiuo atžvilgiu BŽŪP ir toliau atlieka lemiamą vaidmenį; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo atžvilgiu BŽŪP ir toliau atlieka lemiamą vaidmenį;

| J. | kadangi kartų kaitos problema žemės ūkyje yra dvejopo pobūdžio: jaunajai kartai sunku pradėti ūkininkauti, o senajai sunku pasitraukti; kadangi jaunų žmonių, norinčių užsiimti ūkininkavimu, trūkumas kelia grėsmę ekonominiam ir socialiniam kaimo vietovių tvarumui ir augimui, taip pat ES gebėjimui apsirūpinti maistu ir apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi patenkinama ekonominė padėtis yra pirmoji ūkininkavimo patrauklumo sąlyga; |
| --- | --- |

J.

kadangi kartų kaitos problema žemės ūkyje yra dvejopo pobūdžio: jaunajai kartai sunku pradėti ūkininkauti, o senajai sunku pasitraukti; kadangi jaunų žmonių, norinčių užsiimti ūkininkavimu, trūkumas kelia grėsmę ekonominiam ir socialiniam kaimo vietovių tvarumui ir augimui, taip pat ES gebėjimui apsirūpinti maistu ir apsirūpinimo maistu saugumui; kadangi patenkinama ekonominė padėtis yra pirmoji ūkininkavimo patrauklumo sąlyga;

| K. | kadangi vykdant BŽŪP reformą buvo patvirtintas ir pradėtas taikyti priemonių, kurios gali būti susietos ir pritaikytos nacionaliniu valstybių narių lygmeniu, rinkinys, kaip antai privalomos išmokos jauniesiems ūkininkams pagal pirmąjį ramstį (6,9 mlrd. EUR 180 000 jaunųjų ūkininkų) ir pagal antrąjį ramstį, priemonės kaip veiklos pradžios pagalba, galimybė gauti finansavimą ir paskolą arba galimybė įgyvendinti temines paprogrames jauniesiems ūkininkams (2,6 mlrd. EUR); |
| --- | --- |

K.

kadangi vykdant BŽŪP reformą buvo patvirtintas ir pradėtas taikyti priemonių, kurios gali būti susietos ir pritaikytos nacionaliniu valstybių narių lygmeniu, rinkinys, kaip antai privalomos išmokos jauniesiems ūkininkams pagal pirmąjį ramstį (6,9 mlrd. EUR 180 000 jaunųjų ūkininkų) ir pagal antrąjį ramstį, priemonės kaip veiklos pradžios pagalba, galimybė gauti finansavimą ir paskolą arba galimybė įgyvendinti temines paprogrames jauniesiems ūkininkams (2,6 mlrd. EUR);

| L. | kadangi ne visos ES valstybės narės turi tikrą žemės ūkių steigimo rėmimo politiką ir naudoja visas BŽŪP priemones, kad paremtų jaunuosius ūkininkus, ypač antrojo ramsčio priemonę „verslo pradžios pagalba jauniesiems ūkininkams“; |
| --- | --- |

L.

kadangi ne visos ES valstybės narės turi tikrą žemės ūkių steigimo rėmimo politiką ir naudoja visas BŽŪP priemones, kad paremtų jaunuosius ūkininkus, ypač antrojo ramsčio priemonę „verslo pradžios pagalba jauniesiems ūkininkams“;

| M. | kadangi jaunos moterys, perimančios ūkininkavimo verslo valdymo atsakomybę, sudaro tik nedidelę jaunųjų ūkininkų dalį, tačiau jos nėra vienalytė grupė ir šios karjeros pradžioje turi skirtingų poreikių; |
| --- | --- |

M.

kadangi jaunos moterys, perimančios ūkininkavimo verslo valdymo atsakomybę, sudaro tik nedidelę jaunųjų ūkininkų dalį, tačiau jos nėra vienalytė grupė ir šios karjeros pradžioje turi skirtingų poreikių;

| N. | kadangi kartų kaita turėtų būti vienas iš pagrindinių būsimos BŽŪP prioritetų ir pagal ją turėtų būti nustatyta bendra politikos sistema, kuria remiantis būtų parengtos atskirtos nacionalinės strategijos, ir kadangi kartų kaitos skatinimas neišvengiamai yra viena iš būtinų sąlygų siekiant išsaugoti žemės ūkį visoje ES ir palaikyti kaimo vietovių patrauklumą ir gyvybingumą, skatinant ūkių įvairovę ir tvarius šeimos ūkius; |
| --- | --- |

N.

kadangi kartų kaita turėtų būti vienas iš pagrindinių būsimos BŽŪP prioritetų ir pagal ją turėtų būti nustatyta bendra politikos sistema, kuria remiantis būtų parengtos atskirtos nacionalinės strategijos, ir kadangi kartų kaitos skatinimas neišvengiamai yra viena iš būtinų sąlygų siekiant išsaugoti žemės ūkį visoje ES ir palaikyti kaimo vietovių patrauklumą ir gyvybingumą, skatinant ūkių įvairovę ir tvarius šeimos ūkius;

| O. | kadangi galimybės naudotis žeme problema yra viena iš pagrindinių kliūčių jauniesiems ūkininkams ir naujiems ūkininkų rinkos dalyviams ir kadangi ši problema tęsiasi jau daugybę metų ir ją reikia rimtai spręsti; kadangi galimybė naudotis žeme ribojama, viena vertus, dėl to, kad žemės ūkio paskirties žemės plotai prarandami dėl dirvožemio sandarinimo, urbanizacijos, turizmo, infrastruktūros projektų, žemės naudojimo keitimo ir intensyvėjančio dykumėjimo, kurį sukelia klimato kaita, ir, kita vertus, dėl žemės nuosavybės koncentracijos; kadangi spekuliacinis kainų kilimas kelia rimtų ir vis didesnį susirūpinimą keliančių problemų naujiems ūkininkų rinkos dalyviams ir jauniesiems ūkininkams daugelyje valstybių narių; kadangi dabartinė parama, nors sudaro palankesnes galimybes gauti finansavimą ar kapitalą, nepadeda išspręsti esminio klausimo, susijusio su galimybe gauti žemės, norint įsteigti naują ūkį; |
| --- | --- |

O.

kadangi galimybės naudotis žeme problema yra viena iš pagrindinių kliūčių jauniesiems ūkininkams ir naujiems ūkininkų rinkos dalyviams ir kadangi ši problema tęsiasi jau daugybę metų ir ją reikia rimtai spręsti; kadangi galimybė naudotis žeme ribojama, viena vertus, dėl to, kad žemės ūkio paskirties žemės plotai prarandami dėl dirvožemio sandarinimo, urbanizacijos, turizmo, infrastruktūros projektų, žemės naudojimo keitimo ir intensyvėjančio dykumėjimo, kurį sukelia klimato kaita, ir, kita vertus, dėl žemės nuosavybės koncentracijos; kadangi spekuliacinis kainų kilimas kelia rimtų ir vis didesnį susirūpinimą keliančių problemų naujiems ūkininkų rinkos dalyviams ir jauniesiems ūkininkams daugelyje valstybių narių; kadangi dabartinė parama, nors sudaro palankesnes galimybes gauti finansavimą ar kapitalą, nepadeda išspręsti esminio klausimo, susijusio su galimybe gauti žemės, norint įsteigti naują ūkį;

| P. | kadangi naujiems ūkininkų rinkos dalyviams, kaip antai jaunieji ūkininkai, ypač didelę grėsmę kelia kainų svyravimas, o, be to, jie susiduria su papildomais sunkumais norėdami gauti finansavimą iš bankų arba pagal kitas kreditų programas, nes neturi finansinio turto, kurį galėtų panaudoti kaip užstatą; |
| --- | --- |

P.

kadangi naujiems ūkininkų rinkos dalyviams, kaip antai jaunieji ūkininkai, ypač didelę grėsmę kelia kainų svyravimas, o, be to, jie susiduria su papildomais sunkumais norėdami gauti finansavimą iš bankų arba pagal kitas kreditų programas, nes neturi finansinio turto, kurį galėtų panaudoti kaip užstatą;

| Q. | kadangi ES parama jauniems ūkininkams turėtų būti tikslingesnė, siekiant užtikrinti kartų kaitą ir kovoti su ūkių nuosmukiu ir koncentracija; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES parama jauniems ūkininkams turėtų būti tikslingesnė, siekiant užtikrinti kartų kaitą ir kovoti su ūkių nuosmukiu ir koncentracija;

| R. | kadangi, nepaisant ES paramos priemonių, vis dar kyla problemų, susijusių su jaunųjų ūkininkų įsikūrimu ir kartų kaita ES žemės ūkio sektoriuje; |
| --- | --- |

R.

kadangi, nepaisant ES paramos priemonių, vis dar kyla problemų, susijusių su jaunųjų ūkininkų įsikūrimu ir kartų kaita ES žemės ūkio sektoriuje;

| S. | kadangi nustatyta, kad tarp naujų ūkininkų rinkos dalyvių moterys dažniau yra pagrindinės ūkininkės nei apskritai žemės ūkio sektoriuje; |
| --- | --- |

S.

kadangi nustatyta, kad tarp naujų ūkininkų rinkos dalyvių moterys dažniau yra pagrindinės ūkininkės nei apskritai žemės ūkio sektoriuje;

| T. | kadangi kai kuriuose ES regionuose demografinė padėtis yra labai nesubalansuota, ir juose jaunų žmonių nėra arba yra labai mažai; |
| --- | --- |

T.

kadangi kai kuriuose ES regionuose demografinė padėtis yra labai nesubalansuota, ir juose jaunų žmonių nėra arba yra labai mažai;

| U. | kadangi jaunieji ūkininkai ir nauji rinkos dalyviai yra svarbūs inovacijų ir verslumo žemės ūkyje šaltiniai, teikiantys tokią naudą kaip naujų žinių arba technologijų diegimas, naujų į galutinius vartotojus nukreiptų verslo modelių kūrimas, tvaresnių ūkininkavimo sistemų kūrimas, naujų organizacinių modelių (pvz., pusininkystės, išankstinio finansavimo, visuomenės patalkos) kūrimas, žemės ūkio ir vietos bendruomenių sąsajų didinimas ir tradicinių žinių pritaikymas kuriant verslo naujoves (pvz., amatininkų maisto gamyba); |
| --- | --- |

U.

kadangi jaunieji ūkininkai ir nauji rinkos dalyviai yra svarbūs inovacijų ir verslumo žemės ūkyje šaltiniai, teikiantys tokią naudą kaip naujų žinių arba technologijų diegimas, naujų į galutinius vartotojus nukreiptų verslo modelių kūrimas, tvaresnių ūkininkavimo sistemų kūrimas, naujų organizacinių modelių (pvz., pusininkystės, išankstinio finansavimo, visuomenės patalkos) kūrimas, žemės ūkio ir vietos bendruomenių sąsajų didinimas ir tradicinių žinių pritaikymas kuriant verslo naujoves (pvz., amatininkų maisto gamyba);

| V. | kadangi daugelyje kalnų regionų susiduriama su ypač dideliais sunkumais dėl mažesnių investicijų, ypatingų sąlygų ir nepalankaus reljefo, o tai atgraso jaunus žmones nuo pasilikimo ar verslo pradėjimo šiuose regionuose; |
| --- | --- |

V.

kadangi daugelyje kalnų regionų susiduriama su ypač dideliais sunkumais dėl mažesnių investicijų, ypatingų sąlygų ir nepalankaus reljefo, o tai atgraso jaunus žmones nuo pasilikimo ar verslo pradėjimo šiuose regionuose;

| W. | kadangi tai lemia būtinybę nacionalinėms ir (arba) regioninėms valdžios institucijoms taikyti lankstesnį požiūrį, kai svarstomas jauniesiems ūkininkams taikomo mechanizmo įgyvendinimas šalyse, kuriose yra tokių regionų; |
| --- | --- |

W.

kadangi tai lemia būtinybę nacionalinėms ir (arba) regioninėms valdžios institucijoms taikyti lankstesnį požiūrį, kai svarstomas jauniesiems ūkininkams taikomo mechanizmo įgyvendinimas šalyse, kuriose yra tokių regionų;

| X. | kadangi nauji rinkos dalyviai linkę dirbti mažesniuose ūkiuose, todėl jiems sunku gauti reikiamų priemonių konkurencinėmis kainomis ir pagaminti kiekį, reikalingą masto ekonomijai pasiekti; |
| --- | --- |

X.

kadangi nauji rinkos dalyviai linkę dirbti mažesniuose ūkiuose, todėl jiems sunku gauti reikiamų priemonių konkurencinėmis kainomis ir pagaminti kiekį, reikalingą masto ekonomijai pasiekti;

| Y. | kadangi 80 proc. BŽŪP subsidijų paskirstoma tik 20 proc. ES ūkių, o faktinis subsidijų paskirstymas gali būti dar labiau nevienodas, nes turimi statistiniai duomenys nepateikia jokios informacijos apie ūkių nuosavybę ir kontrolę; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 80 proc. BŽŪP subsidijų paskirstoma tik 20 proc. ES ūkių, o faktinis subsidijų paskirstymas gali būti dar labiau nevienodas, nes turimi statistiniai duomenys nepateikia jokios informacijos apie ūkių nuosavybę ir kontrolę;

| Z. | kadangi „Jaunųjų ūkininkų manifeste“, kurį 2015 m. inicijavo Europos jaunųjų ūkininkų taryba, raginama: sudaryti galimybę naudotis žeme ir gauti kreditą, taikant viešosios paramos priemones, priimti reglamentą, kuriuo būtų pažabota nesąžiningos prekybos praktika maisto tiekimo grandinėje, nustatyti priemones jaunųjų ūkininkų pajamų kintamumui sumažinti bei remti investicijas ir sudaryti palankesnes sąlygas naudotis žeme, kad būtų saugomas ir išsaugotas dirvožemis ir kad būtų optimizuotas jaunųjų ūkininkų žemės naudojimas maisto produktų gamybai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi „Jaunųjų ūkininkų manifeste“, kurį 2015 m. inicijavo Europos jaunųjų ūkininkų taryba, raginama: sudaryti galimybę naudotis žeme ir gauti kreditą, taikant viešosios paramos priemones, priimti reglamentą, kuriuo būtų pažabota nesąžiningos prekybos praktika maisto tiekimo grandinėje, nustatyti priemones jaunųjų ūkininkų pajamų kintamumui sumažinti bei remti investicijas ir sudaryti palankesnes sąlygas naudotis žeme, kad būtų saugomas ir išsaugotas dirvožemis ir kad būtų optimizuotas jaunųjų ūkininkų žemės naudojimas maisto produktų gamybai;

| AA. | kadangi jaunieji ūkininkai yra tvaraus, įvairaus ir įtraukaus žemės ūkio sektoriaus pagrindas ir kadangi skatinant jų patekimą į šį sektorių bus sudarytos sąlygos užtikrinti maisto produktų gamybos ateitį ir aplinkos bei kaimo kraštovaizdžių apsaugą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi jaunieji ūkininkai yra tvaraus, įvairaus ir įtraukaus žemės ūkio sektoriaus pagrindas ir kadangi skatinant jų patekimą į šį sektorių bus sudarytos sąlygos užtikrinti maisto produktų gamybos ateitį ir aplinkos bei kaimo kraštovaizdžių apsaugą;

| AB. | kadangi didelis žemės ūkio produktų kainų kintamumas labai atgraso norinčius pradėti žemės ūkio veiklą ir dažnai paskatina juos sutelkti dėmesį į nišinę gamybą, kurią vykdydami gali gauti garantuotas ribines pajamas; |
| --- | --- |

AB.

kadangi didelis žemės ūkio produktų kainų kintamumas labai atgraso norinčius pradėti žemės ūkio veiklą ir dažnai paskatina juos sutelkti dėmesį į nišinę gamybą, kurią vykdydami gali gauti garantuotas ribines pajamas;

| AC. | kadangi ES teisėje pripažįstamos „jaunųjų ūkininkų“ ir „ūkininkų, pradedančių žemės ūkio veiklą“ sąvokos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi ES teisėje pripažįstamos „jaunųjų ūkininkų“ ir „ūkininkų, pradedančių žemės ūkio veiklą“ sąvokos;

| AD. | kadangi žemės ūkio paskirties žemės koncentracija yra vis labiau intensyvėjantis procesas; kadangi nuo 2005 iki 2015 m. žemės ūkio valdų skaičius sumažėjo maždaug 3,8 mln., o jų vidutinis dydis padidėjo 36 proc.; |
| --- | --- |

AD.

kadangi žemės ūkio paskirties žemės koncentracija yra vis labiau intensyvėjantis procesas; kadangi nuo 2005 iki 2015 m. žemės ūkio valdų skaičius sumažėjo maždaug 3,8 mln., o jų vidutinis dydis padidėjo 36 proc.;

| AE. | kadangi 2016 m. rugsėjo 6 d. deklaracijoje „Korkas 2.0“ išreiškiamas susirūpinimas dėl masinio gyventojų išsikėlimo iš kaimo vietovių ir jaunimo išvykimo bei dėl būtinybės užtikrinti, kad kaimo vietovės ir bendruomenės (kaimai, ūkiai ir miesteliai) išliktų patraukliomis vietomis gyventi ir dirbti, sudarant geresnes sąlygas gauti paslaugas, pvz., mokyklų, ligoninių teikiamas paslaugas, įskaitant su motinyste susijusias paslaugas, plačiajuosčio ryšio ir laisvalaikio paslaugas, kartu atveriant daugiau galimybių kaimo gyventojams, siekiant ugdyti verslumą tradicinėse kaimo veiklos srityse ir naujuose ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

AE.

kadangi 2016 m. rugsėjo 6 d. deklaracijoje „Korkas 2.0“ išreiškiamas susirūpinimas dėl masinio gyventojų išsikėlimo iš kaimo vietovių ir jaunimo išvykimo bei dėl būtinybės užtikrinti, kad kaimo vietovės ir bendruomenės (kaimai, ūkiai ir miesteliai) išliktų patraukliomis vietomis gyventi ir dirbti, sudarant geresnes sąlygas gauti paslaugas, pvz., mokyklų, ligoninių teikiamas paslaugas, įskaitant su motinyste susijusias paslaugas, plačiajuosčio ryšio ir laisvalaikio paslaugas, kartu atveriant daugiau galimybių kaimo gyventojams, siekiant ugdyti verslumą tradicinėse kaimo veiklos srityse ir naujuose ekonomikos sektoriuose;

| AF. | kadangi kartų kaita pirmiausia priklauso nuo tikros (ES ir nacionaliniu lygmeniu) išrinktų politikų ir atitinkamų profesionalių ir ypač nuo vyresnių žmonių valios; kadangi tokia valia neįmanoma be bendros plataus užmojo ir nuoseklios politikos, kokios dabar nėra, vykdomos derinant BŽŪP priemones ir įvairias nacionalinės politikos priemones tokiose skirtingose srityse, kaip antai žemės sklypai, finansavimas, ūkininkavimo būdai ir žemės ūkio valdų struktūrų politika, apmokestinimas, pavedėjimo teisės, pensijų sistemos, mokymas ir t. t.; |
| --- | --- |

AF.

kadangi kartų kaita pirmiausia priklauso nuo tikros (ES ir nacionaliniu lygmeniu) išrinktų politikų ir atitinkamų profesionalių ir ypač nuo vyresnių žmonių valios; kadangi tokia valia neįmanoma be bendros plataus užmojo ir nuoseklios politikos, kokios dabar nėra, vykdomos derinant BŽŪP priemones ir įvairias nacionalinės politikos priemones tokiose skirtingose srityse, kaip antai žemės sklypai, finansavimas, ūkininkavimo būdai ir žemės ūkio valdų struktūrų politika, apmokestinimas, pavedėjimo teisės, pensijų sistemos, mokymas ir t. t.;

| AG. | kadangi šiuo metu jaunieji ES ūkininkai konkuruoja sparčiai besikeičiančiame žemės ūkio sektoriuje; kadangi inovacijos, moksliniai tyrimai ir tikslusis ūkininkavimas gali padidinti žemės ūkio produktyvumą ir kartu suteikti galimybę geriau valdyti išteklius; |
| --- | --- |

AG.

kadangi šiuo metu jaunieji ES ūkininkai konkuruoja sparčiai besikeičiančiame žemės ūkio sektoriuje; kadangi inovacijos, moksliniai tyrimai ir tikslusis ūkininkavimas gali padidinti žemės ūkio produktyvumą ir kartu suteikti galimybę geriau valdyti išteklius;

| AH. | kadangi paraiškų, pateiktų norint gauti jaunųjų ūkininkų įsikūrimo priemonę, numatytą pagal antrąjį BŽŪP ramstį, skaičius kai kuriose valstybės narėse viršijo bendrą ūkininkavimo veiklos pradžios pagalbai skirtą sumą, numatytą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui; |
| --- | --- |

AH.

kadangi paraiškų, pateiktų norint gauti jaunųjų ūkininkų įsikūrimo priemonę, numatytą pagal antrąjį BŽŪP ramstį, skaičius kai kuriose valstybės narėse viršijo bendrą ūkininkavimo veiklos pradžios pagalbai skirtą sumą, numatytą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui;

| AI. | kadangi jaunieji ūkininkai, kurie, kaip ir visi kiti ES ūkininkai, gamina ir parduoda savo produktus ES bendrojoje rinkoje, skirtingose valstybėse narėse naudojasi skirtingomis verslo ar skolinimosi sąlygomis; |
| --- | --- |

AI.

kadangi jaunieji ūkininkai, kurie, kaip ir visi kiti ES ūkininkai, gamina ir parduoda savo produktus ES bendrojoje rinkoje, skirtingose valstybėse narėse naudojasi skirtingomis verslo ar skolinimosi sąlygomis;

| AJ. | kadangi sukurta įvairių iniciatyvų, pvz., iniciatyva „ES veiksmai, skirti pažangiems kaimams“; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi sukurta įvairių iniciatyvų, pvz., iniciatyva „ES veiksmai, skirti pažangiems kaimams“;

| AK. | kadangi reikia užtikrinti, kad kaimo vietovės neliktų be gyventojų ir jose gyventų tiek jaunesni darbingo amžiaus, tiek vyresnio amžiaus žmonės; |
| --- | --- |

AK.

kadangi reikia užtikrinti, kad kaimo vietovės neliktų be gyventojų ir jose gyventų tiek jaunesni darbingo amžiaus, tiek vyresnio amžiaus žmonės;

Rekomendacijos

Biudžetas ir galimybės gauti finansavimą

| 1. | atsižvelgdamas į būsimą reformą, ragina išlaikyti tvirtą BŽŪP, nes būtent tai būtų svarbiausia paskata jaunuoliams, norintiems pradėti verstis žemės ūkio veikla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina įgyvendinti pastaruoju metu Reglamente (ES) 2017/2393 priimtus sprendimus ir rekomenduoja toliau remti jaunųjų ūkininkų sistemą padidinant didžiausią valstybių narių skiriamo finansavimo lygį daugiau nei iki 2 proc. privalomoms išmokoms pagal pirmąjį ramstį ir padidinant paramos dydį pagal antrąjį ramstį, kad būtų skatinamas kartų atsinaujinimas; pabrėžia, kad svarstant būsimą BŽŪP reikėtų atsižvelgti į galimybę sustiprinti veiklos pradžios pagalbos jauniesiems ūkininkams priemonę (jauniesiems ūkininkams skiriamas subsidijas); |
| --- | --- |

2.

| 3. | džiaugiasi, kad pagal Reglamentą (ES) 2017/2393 valstybėms narėms suteikiama galimybė padidinti pagal pirmąjį ramstį jauniesiems ūkininkams skiriamas lėšas iki 50 proc., neviršijant esamos ribos (anksčiau 25 proc.); rekomenduoja pratęsti laikotarpį, kurį ūkis gali naudotis šia parama, kad būtų paskatinta kartų kaita; palankiai vertina sprendimą pasitelkiant Reglamentą (ES) 2017/2393 peržiūrėti šiuo metu taikomą paramos, numatytos pagal pirmąjį ramstį, teikimo trukmės ribą ir prailginti ją nuo penkerių iki dešimties metų po verslo įsteigimo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Reglamente (ES) 2017/2393 jauniesiems ūkininkams numatytą galimybę steigiant pirmąjį ūkį pasinaudoti kaimo plėtros parama, net ir tada, kai ūkis steigiamas kartu su kitais ūkininkais, nesvarbu, ar jie vyresni nei 40 metų amžiaus (taip skatinama kartų kaita), ar jaunieji ūkininkai, atitinkamai padidinant paramą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad jauniesiems ūkininkams taikomos BŽŪP priemonės turėtų būti sutelktos į konkrečius jaunųjų ūkininkų poreikius, įskaitant jų ekonominius ir socialinius; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rekomenduoja skirstyti paramą taip pat atsižvelgiant į patį jaunųjų ūkininkų amžių ir į jų pasirengimo lygį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad buvo sukurta 2015 m. kovo mėn. Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) pasiūlyta žemės ūkio garantijų priemonė, kuri turėtų padėti jauniesiems ūkininkams gauti kreditus; rekomenduoja sudaryti geresnes sąlygas gauti finansavimą, taip pat ir iš privačių verslininkų, subsidijuojant naujų rinkos dalyvių paskolų palūkanas, visų pirma įgyvendinant finansines priemones, skirtas teikti beprocentes paskolas jaunųjų ūkininkų investicijoms; ragina pagerinti EIB ir Europos investicijų fondo bendradarbiavimą, kad būtų skatinama visose valstybėse narėse kurti jauniesiems ūkininkams skirtas finansines priemones; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad būtina skatinti naujų visuomenės investicijų į žemės ūkį formų, kurios jau taikomos ES žemės perleidimo atveju, atsiradimą; jos galėtų būti derinamos su naujomis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rekomenduoja tobulinti bankų ir kredito įstaigų atliekamą žemės ūkio valdų kreditingumo vertinimą, taip pat stiprinant BŽŪP numatytas finansines priemones; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rekomenduoja užtikrinti, kad Europos struktūrinių ir investicijų fondų, papildančių BŽŪP paramą, teikiamos galimybės rengti ir įgyvendinti sąveikias finansines priemones paskolų, garantijų arba nuosavo kapitalo fondų pavidalu, taptų lengviau prieinamos, kad jauniesiems ūkininkams būtų suteikta galimybė gauti finansavimą; pažymi, kad tvirtas ūkio verslo planas paprastai yra svarbiausias veiksnys siekiant gauti finansavimą ir mano, kad turėtų būti taikomos apdairaus skolinimo taisyklės; pabrėžia, kad ūkininkams reikalingas tarpininkavimas, todėl rekomenduoja teikiant paramą užtikrinti kvalifikuotas ir nepriklausomas konsultacines paslaugas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad valstybės narės turi labiau skatinti naudotis jaunųjų ūkininkų sistema ir ragina stiprinti nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą skleidžiant informaciją apie jaunųjų ūkininkų paramos priemones; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją pasiūlyti paramos priemones, skirtas investicijoms į pažangųjį ūkininkavimą, siekiant padidinti jaunųjų ūkininkų galimybes naudotis technologijų pažanga; |
| --- | --- |

12.

Įgyvendinamų priemonių administravimas ir supaprastinimas

| 13. | palankiai vertina tai, kad įgyvendinant 2014–2020 m. BŽŪP reformą buvo pradėtos taikyti naujos priemonės jauniesiems ūkininkams, steigiantiems ūkius, paremti; reiškia susirūpinimą, kad administracinės naštos mastas dažnai yra kliūtis pasinaudoti šiomis priemonėmis; pažymi, kad bendras tiesioginių išmokų ir kaimo plėtros programos priemonių administravimas laikomas labai sudėtingu ir sunkiu – ypač naujiems rinkos dalyviams, kurie nėra susipažinę su išmokų sistema; rekomenduoja dėti daugiau pastangų siekiant supaprastinti procedūras ir sutrumpinti laiką, reikalingą išmokoms patvirtinti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Reglamentu (ES) 2017/2393 padarytus pakeitimus jaunimui paremti sudarant jiems geresnes galimybes naudotis finansinėmis priemonėmis ir numatant didesnę bendrąją išmoką pagal I ramstį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina sistemingai teikti konsultavimo pagalbą, visų pirma jaunimui ne iš kaimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sveikina Komisiją už ketinimą tobulinti priemones, skirtas kartų atsinaujinimui skatinti įgyvendinant būsimą BŽŪP reformą, tačiau mano, kad šioms naujoms iniciatyvoms turėtų būti skiriama pakankamai ES biudžeto lėšų, priešingu atveju jomis nepavyks užtikrinti pageidaujamo skatinamojo poveikio; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiškia nusivylimą dėl to, kad tarpusavyje nekoordinuojamos jauniesiems ūkininkams skirtos išmokos ir paramos ūkiui įsteigti priemonė, kurias administruoja skirtingos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją plėtoti labiau holistinį požiūrį, kuriuo vadovaujantis būtų užtikrinta didesnė I ir II ramsčių sąveika, ir pabrėžia, kad pastarąjį turėtų įgyvendinti visos valstybės narės; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad naujausi įsteigti ūkiai vykdo veiklą konkurencingoje aplinkoje, kurioje sąlygos sparčiai kinta; rekomenduoja suteikti ES ūkininkams didesnį lankstumą, kad į kintančias rinkos sąlygas jie galėtų atsižvelgti savo verslo planuose; mano, kad turėtų būti svarstoma galimybė keisti išmokų mokėjimo dalimis tvarką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, jog valstybės narės turi galimybę taikyti papildomas priemones pagal abu BŽŪP ramsčius, ir ragina tas valstybes nares, kuriose susiduriama su konkrečiais geografiniais iššūkiais, pvz., kurių regionai kalnuoti arba kai kuriais atvejais mažiau palankus ūkininkauti, svarstyti galimybę taikyti daugiklį (pvz., 2), kuriuo būtų atsižvelgiama į tai, kiek kartų per metus nuimamas derliaus, arba į kultūrų, kurios ten gali būti auginamos, įvairovę, teikiant paramą jauniesiems ūkininkams, pageidaujantiems dirbti šiuose regionuose, kad būtų skatinama veikla šiuose regionuose ir mėginama kovoti su ten kylančiais demografiniais iššūkiais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad nesąžiningos prekybos praktika maisto tiekimo grandinėje, kurią primetus pirkėjas ir (arba) perdirbėjas ar prekybininkas gali naudotis savo didele derybine galia tiekėjo atžvilgiu, kelia rimtą grėsmę ūkininkų veiklos stabilumui; ragina Komisiją užtikrinti tinkamą reglamentavimą ES lygmeniu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares atlikti reikiamus reglamentavimo pakeitimus ir užtikrinti, kad pagalba, skirta padėti jaunimui įsitraukti į ūkininkavimo sektorių ir gerinti jaunimo žemės ūkio valdas, visuose nacionalinės teisės aktuose būtų priskiriama kapitalo, o ne einamosioms subsidijoms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripažįsta, jog ūkininkai turi turėti galimybę likti atsakingais už savo žemę ir jog norint, kad ūkis veiktų tinkamai, jam – kaip ir bet kuriai kitokio pobūdžio įmonei – turi būti užtikrinta laisvė ir lankstumas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, jog išmokos jauniesiems ūkininkams neturėtų vėluoti – jos turėtų būti mokamos periodiškai ir nuspėjamai, kad jie būtų apsaugoti nuo skolų ir kliūčių įgyvendinti savo projektus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina vadovautis į rezultatus orientuotu požiūriu, pagal kurį būtų skatinamas naujų inovacijų vystymas ir geresnis išteklių valdymas bei taip įgalimi motyvuoti jaunieji ūkininkai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, jog norint, kad ūkis būtų rentabilus, jis turi turėti galimybių plėstis ir pasiekti kritinį dydį, kuris atitiktų rinkos ekonomikos realijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į teritorijų – visų pirma sudėtingų teritorijų, kurioms būtina speciali parama – įvairovę; |
| --- | --- |

27.

Galimybė naudotis žeme ir kova su žemgrobyste

| 28. | pažymi, kad galimybės naudotis žeme problema yra viena pagrindinių kliūčių ūkininkauti, su kuriomis ES susiduria jaunieji ūkininkai ir nauji rinkos dalyviai, ir kad daugelyje regionų šią galimybę riboja maža parduodamos ar nuomojamos žemės pasiūla, taip pat kitų ūkininkų, investuotojų ir gyventojų, kurie naudojasi žeme, sudaroma konkurencija bei sunkumai gauti finansavimą; mano, kad turėtų būti išsamiau studijuojamos aplinkybės, dėl kurių galimybė naudotis žeme ribojama kiekvienoje valstybėje narėje; mano, jog galimybės naudotis žeme problemą apsunkina dabartinė tiesioginių išmokų struktūra, dėl kurios gali didėti žemės nuomos ir įsigijimo kainos, pagal kurią reikalaujama, kad žemė būtų bent minimaliai aktyviai naudojama, o subsidijos dažniausiai skiriamos žemės nuosavybės pagrindu; mano, jog kai kurie ūkininkai – nesvarbu, ar jie būtų savininkai, ar nuomininkai – skatinami likti aktyviais, kad toliau naudotųsi subsidijomis pasitelkdami paslaugų teikėjus savo žemei dirbti arba minimaliai dirbdami savo žemę; rekomenduoja nustatyti didesnę reikalaujamą aktyvios veiklos apimtį atsižvelgiant į naujus ūkininkavimo modelius, kai skiriamos išmokos, kuriomis siekiama paremti konkrečių rezultatų siekį (pvz., į faktinį darbo laiką, praleistą ūkininkaujant, taip pat atsižvelgiant į naujas inovacijas ir konkrečių aplinkos ar socialinių gėrybių kūrimą), ir drausti derinti subsidijas su senatvės pensijos išmokomis, nes tam nėra pagrindo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad, siekiant tvaraus žemės ūkio, jaunieji ūkininkai turi turėti galimybę investuoti ir įsigyti žemės ūkio paskirties žemės, taip pat įsigyti naujos ar naudotos technikos bei optimizuoti savo ūkininkavimo būdus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena, kad savininkai turi turėti galimybę savo nuožiūra parduoti žemę kam panorėję, ir ragina Komisiją palengvinti žemės perdavimo – o visų pirma paveldėjimo – tvarką, kad jaunimui būtų paprasčiau įsikurti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis kovos su spekuliavimu žemės ūkio paskirties žeme priemonių, nes galimybės naudotis žeme problema, su kuria susiduria jaunieji ir nauji ūkininkai, yra didžiausia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją parengti Europos Sąjungos lygmens rekomendacijas, siekiant paskatinti aktyvesnę nacionalinę politiką galimybei naudotis žeme užtikrinti vadovaujantis geriausia praktika; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares galimybės naudotis žemės ūkio paskirties žeme požiūriu prioritetą teikti naujiems rinkos dalyviams ir jauniesiems ūkininkams visapusiškai pasinaudojant reglamentavimo priemonėmis, kurios jau sėkmingai įgyvendinamos kai kuriose valstybėse narėse, kaip nustatyta Komisijos aiškinamajame komunikate dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ir Europos Sąjungos teisės (6); atsižvelgdamas į tai mano, jog valstybės narės galėtų parengti tokias priemones, kaip žemės bankai, kad būtų sudaromos geresnės galimybės naudotis žeme ir parengtas nenaudojamos žemės, kuri galėtų būti prieinama jauniesiems ūkininkams, žemėlapis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, jog svarbu, kad jauniesiems ūkininkams būtų taikoma išimtis, nustatyta ties dabartine 10 proc. už žemės įsigijimą riba, vadovaujantis 2014 m. kovo 3 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 480/2014 dėl struktūrinių fondų ir Valstybės pagalbos gairėmis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina didesnę pagalbą skirti izoliuotoms ar mažiau gyvenamoms vietovėms arba vietovėms, kurios kenčia dėl nepakankamo kartų atsinaujinimo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prašo Komisijos paremti dalijimąsi geriausia praktika galimybės naudotis žemės valstybėse narėse klausimu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją atlikti įvertinimą, kaip žemės ūkio paskirties žemės prieinamumą ir kainą tiesiogiai ir netiesiogiai veikia tai, kad žemės ir žemės ūkio paskirties žemę išperka ne ES gyventojai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | siūlo valstybėms narėms įgyvendinant savo nacionalinę politiką skatinti konsultacines paslaugas ūkių ir ūkių valdymo klausimais, kad būtų remiamas ir skatinamas judumas žemės nuosavybės srityje bei paveldėjimo planavimo paslaugų teikimas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina visas valstybes nares pradėti teikti ūkių perdavimo pagalbą, stengiantis paremti vyresnius nei 55 metų amžiaus ūkių valdytojus, kurie neturi paveldėtojų ir kurių padėtis atėjus laikui išeiti į pensiją gali tapti nesaugi, su sąlyga, kad visą savo ūkį ar jo dalį jie perleidžia vienam arba keliems jaunuoliams; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primygtinai ragina valstybes nares nustatyti mechanizmus bendrai žemės ūkio valdų nuosavybei garantuoti, ypatingą dėmesį skiriant jaunoms moterims, kad būtų užtikrinta pagarba jų teisėms; |
| --- | --- |

40.

| 41. | laikosi nuomonės, kad aktyvaus ūkininko apibrėžties taikymas neturi tapti administracinės naštos (neskaitant tos, su kuria susiduriama įgyvendinus pastarąją reformą) atsiradimo priežastimi arba riboti jaunimo galimybių imtis ūkininkavimo veiklos nustatant pernelyg didelius reikalavimus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad daugelyje valstybių narių kartų atsinaujinimą ir jaunimo galimybes naudotis žeme varžo vėlyvas paveldėjimas; mano, kad pagal dabartinę BŽŪP nebestokojama paskatų vyresnio amžiaus ūkininkams perduoti savo veiklą jaunesnės kartos atstovams; rekomenduoja svarstyti galimybę įgyvendinti priemones, kuriomis vyresnio amžiaus ūkių valdytojai būtų skatinami perduoti savo ūkius jaunesniems ūkininkams, pvz., pasitraukimo iš ūkininkavimo veiklos sistemą ir kitas paskatas išeiti į pensiją, kad visa žemė neatsidurtų kaimyninių ūkių rankose; pabrėžia, kad būtinos tokios teisinės struktūros, kaip „Groupements Agricoles d'Exploitation en Commun“ (GAEC), kurios gali padėti jaunimui kartu įsteigti verslą ir palengvinti perdavimą iš kartos į kartą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti pasinaudoti kaimo plėtros teikiamomis galimybėmis, siekiant paremti naujus veiksmus judumui žemės nuosavybės srityje puoselėti, pvz., žemės bankus, žemės ūkio paskirties žemės pardavimo ir nuomos skatinimo bei kitas vietos lygmeniu remiamas iniciatyvas, kuriomis siekiama suteikti galimybę naudotis žeme naujiems rinkos dalyviams; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad jaunieji ūkininkai visoje Sąjungoje turėtų turėti galimybę gauti paskolas tokiomis pačiomis sąlygomis ir taikant tokias pat palūkanų normas ir kad jos neturėtų skirtis; šiuo požiūriu ragina Komisiją kartu su Europos investicijų banku numatyti tinkamas paramos priemones ir skolinimosi galimybes jauniesiems ūkininkams; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prašo skatinti naujus skirtingų kartų ūkininkų bendradarbiavimo modelius naudojantis partnerystėmis, žemės ūkio technikos kooperatyvais, ilgalaikės nuomos ir kitais ilgalaikiais susitarimais, ūkių tarpusavio susitarimais ir lėšomis nacionalinėms ar regioninėms organizacijoms, dalyvaujančioms skatinant ir palengvinant jaunųjų ir vyresnio amžiaus ūkininkų veiklos derinimo paslaugas (pvz., judumo žemės nuosavybės srityje paslaugas); |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad geresnis ir tvirtesnis ūkininkų organizavimasis kuriant kooperatyvus ir steigiant gamintojų organizacijas sektoriuose, kurie ES lygmeniu reglamentuojami vadovaujantis Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentu, gali padėti ūkininkavimui tapti pelningesniam ir apsaugoti ūkininkų – visų pirma jaunųjų ūkininkų – pajamas, paremiant jų gamybos pasirinktis ir padedant maksimaliai pasinaudoti kaimo vietovių ypatumais; priduria, jog struktūrinės gamintojų organizacijų reformos, kurios būtų imtasi siekiant, kad jie taptų stipresni, atsakingesni ir veiksmingesni, indėlis gali būti efektyvus – pirmiausia apsaugant ir didinant sektoriaus pelningumą bėgant laikui; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į kartų atsinaujinimo šeimoje ir tarp naujų rinkos dalyvių padėties skirtumus; mano, kad profesinis mokymas ir kursai turi būti pritaikyti tiems, kurie planuoja perimti šeimos arba pradėti naują verslą, atsižvelgiant į jų poreikius; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad jaunos moterys turėtų būti skatinamos prisiimti vadovavimo atsakomybę žemės ūkio srityje ir tinkamai remiamos galimybės naudotis žeme, gauti kreditą bei gilinti žinias apie taisykles ir reglamentus požiūriais; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad pasirinkimas, ar galimybė naudotis žemės ūkio paskirties žeme turėtų būti reglamentuojama, ir iniciatyvų ar apribojimų šiuo tikslu nustatymas yra valstybių narių reikalas – visų pirma kalbant apie kovą su ES žemgrobystės reiškiniu ir jaunųjų ūkininkų skatinimą steigti verslą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis toliau plėtoti neseniai priimtą komunikatą dėl žemės rinkos kriterijų sistemos, siekiant užtikrinti, kad pagal ES teisę tikrai būtų nuolat užtikrinamos vienodos sąlygos visiems galimiems žemės pirkėjams – įskaitant teigiamą diskriminaciją ES ūkininkų naudai – ir kad keturių pagrindinių laisvių požiūriu valstybėms narėms būtų visiškai aišku, kokios žemės rinkos reglamentavimo priemonės leidžiamos norint ūkininkams sudaryti galimybę lengviau gauti žemės, kuri būtų naudojama žemės ūkio ir miškininkystės tikslais; ragina Komisiją sustabdyti šiuo metu vykdomas pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kuriomis siekiama įvertinti, ar valstybių narių įstatymai dėl žemės ūkio paskirties žemės pardavimo suderinami su ES teise, kol bus paskelbtas galutinis komunikatas, apimsiantis pirmiau minėtus kriterijus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | laikosi nuomonės, kad įgyvendinant nacionalinę žemės, miestų ir teritorijų planavimo (pvz., transporto infrastruktūros) politiką turėtų būti atsižvelgiama į žemės eikvojimo ir apleidimo praktiką ir kad ši žemė vėl turėtų būti naudojama žemės ūkio tikslais, o jauniesiems ūkininkams įsikurti būtų prieinami didesni žemės ūkio paskirties žemės plotai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | teigiamai vertina Komisijos aiškinamąjį komunikatą dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ir Europos Sąjungos teisės, tačiau pažymi, kad komunikate nepakankamai įsigilinta į tai, kaip turėtų būti reglamentuojamas bendrovių grupių, neretai vykdančių veiklą tarptautiniu mastu, akcijų įsigijimas; ragina Komisiją atnaujinti komunikatą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia dėmesį į jauniesiems ūkininkams skirtų vietos, nacionalinių ir ES priemonių nuoseklumo svarbą; ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas kartoms atsinaujinti, pvz., taikant paveldėjimo ir apmokestinimo įstatymus, taisykles dėl galimybės naudotis žeme, teritorinio planavimo ir ūkių paveldėjimo strategijų; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares sudaryti moterims vienodas galimybes naudotis žeme, siekiant paskatinti jas kurtis kaimo vietovėse ir atlikti visapusišką bei aktyvų vaidmenį žemės ūkio sektoriuje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją finansuoti tyrimą dėl dabartinės žemės koncentracijos ES padėties, kuriame būtų atsižvelgta į bendrovių grupių ir jų patronuojamųjų įmonių, įsigyjančių ir kontroliuojančių žemę akcijų sandoriais, reiškinį, ir analizuojamas pavojus, kurį žemės koncentracija kelia ne tik jaunųjų ūkininkų ir naujų rinkos dalyvių galimybėms naudotis žeme, bet ir maisto tiekimui, užimtumui, aplinkai, dirvožemio kokybei bei kaimo plėtrai apskritai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | laikosi nuomonės, kad ES turėtų parengti teisės aktus dėl žemės kokybės, nes dėl netinkamos žemės ūkio plėtros žemės kokybė prastėja; pažymi, kad prastėjant žemės kokybei ne tik daromas neigiamas poveikis žemės rinkai ir kainoms, bet ir mažėja žemės, kuri perduodama jaunųjų ūkininkų ateities kartoms, gamybos pajėgumai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, kad taikant dabartinę BŽŪP išmokų sistemą – ir pirmiausia atsietąsias išmokas – neskatinamas žemės ūkio paskirties žemės perdavimas, o jaunieji ūkininkai nėra tinkamai apsaugomi nuo žemės ūkio kainų svyravimo, su kuriuo jiems tenka susidurti dėl akivaizdžių priežasčių: jie dar tik pradeda savo veiklą ir stokoja praktinės patirties arba jiems gali būti prieinamos ribotos finansinės priemonės; |
| --- | --- |

57.

Mokymai, inovacijos ir komunikacija

| 58. | pažymi, kad būtina modernizuoti profesinį mokymą kaimo vietovėse ir užtikrinti didesnę jo vertę, aktyviai dalyvaujant nacionalinėms konsultavimo tarnyboms; mano, kad turėtų būti sudaromos palankesnės galimybės naudotis Europos socialinio fondo priemonėmis, o profesiniam mokymui kaimo vietovėse skiriama daugiau lėšų; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atkreipia ypatingą dėmesį į naujausią ES iniciatyvą – Europos solidarumo korpusą – pagal kurią jaunimui sudaromos galimybės imtis savanoriškos veiklos arba dirbti įgyvendinant projektus gamtos išteklių ir įvairiose kitose, pvz., žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės, srityse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rekomenduoja skatinti šiuos jaunuolius prisijungti prie kooperatyvų, kurie jiems neabejotinai duotų svarbių patarimų rinkodaros, gamybos ir kitais su jų ūkiu susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad būtina peržiūrėti kriterijus, siekiant padėti jaunuoliams įsitraukti į visuomenę, kurios jie negali kontroliuoti, įskaitant tai, kad jaunuolių gaunama pagalba turi proporcingai atitikti jų svarbą visuomenėje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją ir valstybes nares siūlyti daugiau galimybių potencialiems ir apsisprendusiems jauniesiems ūkininkams mokyti ir konsultuoti, įskaitant galimybes lavinti įgūdžius, kurie būtini norint pradėti žemės ūkio verslą, taip pat ūkininkavimo, technologijų ir naujų technologijų taikymo bei verslumo įgūdžius, pvz., rinkodaros, tinklaveikos, komunikacijos, inovacijų, daugiafunkciškumo ir įvairinimo bei finansų srityse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją ir valstybes nares siūlyti daugiau mokymo galimybių, taip pat daugiau tarptautinio judumo galimybių ir paskatų; ragina sukurti „Erasmus“ pobūdžio programą, susijusią su profesiniu mokymu, jaunųjų ūkininkų įgūdžiams ir patirčiai gerinti – taip pat ir naujų technologijų bei naujų verslo modelių požiūriu – ir sudaryti sąlygas žinioms veiksmingai ir naudingai perduoti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, kad svarbu skatinti plėsti tinklus, sudaromus tyrėjų, akademinės bendruomenės atstovų, vadovų ir jaunųjų Europos ūkininkų, kurie domisi naujų ekonominio vystymosi modelių kūrimu siekiant rasti naujoviškus sprendimus, susijusius su socialiniais ir rinkos poreikiais, iškylančiais naujajame kaimo verslo pasaulyje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti jauniesiems ūkininkams ir naujiems rinkos dalyviams informaciją apie naujoviškus ir netradicinius požiūrius, kurie tinkamiausi naujam ūkiui pradėti, pvz., apie naujų verslo modelių, grindžiamų galutinių vartotojų poreikiais, kūrimą, tvaresnių ūkininkavimo sistemų kūrimą, naujų organizacinių modelių (pvz., pusininkystės, išankstinio finansavimo, visuomenės patalkos) kūrimą, žemės ūkių ir vietos bendruomenių ryšių stiprinimą ir tradicinių žinių pritaikymą verslo inovacijoms vystyti (pvz., amatininkų maisto gamybos srityje); |
| --- | --- |

65.

| 66. | kad kuo labiau mažėtų veiklą nutraukiančių įmonių skaičius, ragina taikyti įmonių stebėsenos arba konsultavimo mechanizmą ir teikti jaunimui nuolatinę paramą sprendimų priėmimo srityje bent pirmus trejus jų įmonės veiklos metus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tokias iniciatyvas, kaip prancūzų „Demain je serai paysan“ („Rytoj tapsiu ūkininku“), kuria siekiama ūkininkavimą reklamuoti kaip jauno žmogaus karjeros pasirinkimą ir suteikti jaunimui visą informaciją, būtiną reikiamiems mokymams pasirinkti bei savo ūkiui įkurti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | laikosi nuomonės, kad jaunimui turėtų būti kuriama maloni aplinka ūkininkavimo sektoriuje, naudojantis kolektyvinėmis ir solidarumu grindžiamomis struktūromis, pvz., jungtinėmis ūkininkavimo grupėmis, kurios telktų žemės ūkio įmones (ūkininkų bendrijas), bendros žemės ūkio įrangos naudojimo kooperatyvus, žemės ūkio produktų perdirbimo ir rinkodaros kooperatyvus, darbo jėgos pasidalijimo grupes, pavadavimo tarnybas, tarpusavio pagalbos grupes, ūkininkų švietimo ir inovacijų grupes, ūkininkų ir vartotojų asociacijas, žemės ūkio ir ne žemės ūkio subjektų tarpusavio tinklus (LEADER) ir t. t.; pabrėžia, kad šio pobūdžio organizacijos padeda specialistams dalytis patirtimi, patarimais ir tam tikromis išlaidomis, o tai svarbu jaunimo biudžeto ir pajamų požiūriu, nes jiems neretai tenka padengti dideles verslo pradžios sąnauda; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pažymi, jog svarbu, kad kaimo jaunimas galėtų naudotis tokiomis pat paslaugomis ir infrastruktūra (pvz., sparčiu plačiajuosčiu ryšiu, mokyklomis ir ikimokyklinio ugdymo įstaigomis, keliais ir t. t.), kaip ir miestuose gyvenantis jaunimas; todėl mano, jog nepaprastai svarbu užtikrinti, kad jaunieji ūkininkai kaimo vietovėse turėtų galimybę vystyti savo ūkius ir išlaikyti savo šeimas; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina puoselėti moterų verslumo dvasią ir iniciatyvas, visų pirma skatinant moterų nuosavybę, jaunųjų ūkininkių, naujų rinkos dalyvių ir verslininkių tinklus, o finansų sektoriuje – užtikrinant kaimo verslininkėms lengvesnę prieigą prie investicijų ir kreditų bei taip sudarant joms galimybes plėtoti verslą, iš kurio jos galėtų stabiliai pragyventi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mano, kad kartų atsinaujinimas priklauso nuo ūkininko profesijos patrauklumo, o ypač nuo to, ar ja versdamiesi pajamas gauna tie, kurie norėtų iš jos pragyventi; pabrėžia, jog norint, kad žemės ūkis būtų gyvybingas, pagal BŽŪP turi būti leidžiamas tam tikro masto rinkos reguliavimas, ypač kai rinka neveikia gerai ir dėl to kyla krizės; pažymi, kad dabartinis rinkų reguliavimo nebuvimas neigiamai veikia žemės ūkio plėtrą, verčia jaunimą nusisukti nuo žemės ūkio ir turi didelio poveikio jaunuoliams, kurie jau yra įkūrę ūkius ir smarkiai įsiskolinę dėl verslo pradžios sąnaudų; |
| --- | --- |

71.

Viešosios paslaugos

| 72. | mano, kad šiuolaikinės žemės ūkio praktikos vystymas ir naujų žemės ūkio verslo modelių kūrimas padės žemės ūkiui tapti patrauklesniam jauniesiems ūkininkams; pabrėžia, jog jaunieji ūkininkai turi būti apmokyti ir įgudę naudoti naujausias technologijas, visų pirma, kad galėtų atremti esamus ir būsimus aplinkosauginius iššūkius; pabrėžia, kad būtina remti naujoviškus ir netradicinius požiūrius, pvz., agroekologiją, naujus verslo modelius, grindžiamus galutinių vartotojų poreikiais, skaitmenines ūkininkavimo technologijas bei pažangius sprendimus, ir primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad būsimoje BŽŪP į tai būtų atsižvelgta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pažymi, kad jaunieji ūkininkai atstovauja dideliam inovacijų ir įvairinimo potencialui, nes paprastai būna įgiję geresnių įgūdžių ir gebėjimų vadovauti bei yra labiau linkę žengti į naujas rinkas, vystyti naujus gamybos metodus ir maksimaliai pasinaudoti žemės ūkio sektoriaus technologine pažanga bei inovacijomis, o tai, visų pirma, gali padėti atremti aplinkosauginius iššūkius, su kuriais susiduriama žemės ūkio srityje; todėl mano, kad būtina teikti nepaprastai svarbią paramą jaunuoliams, kurie norėtų diegti naujoviškus gamybos būdus ir procesus, pvz., tiksliojo ūkininkavimo ir išsaugojimo sistemas, kuriomis siekiama stiprinti ūkininkavimo sektoriaus išlaidų efektyvumą ir aplinkos tvarumą; prašo Komisijos skatinti mokslinius tyrimus, susijusius su technologijų ir ūkininkavimo praktikos, kurias taikant galimas tvarus ūkininkavimas darant labai mažą poveikį aplinkai, naudojimu; pabrėžia, kad ūkininkavimo konkurencingumui ES nepaprastai svarbus naujų darbo vietų kūrimas ir jų apsauga bei inovacijų skatinimas ir skaitmeninimas rengiant mokymus žemės ūkio srityje; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pabrėžia, kad ūkininkams būtina prieiga prie infrastruktūros, aukštos kokybės viešųjų patogumų už prieinamą kainą ir paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūrą, švietimą, spartųjį plačiajuostį ryšį, pagalbą, mokymus, kultūros paslaugas, pašto tarnybas, viešąjį transportą ir geresnius kelius; pažymi, jog kaime gyvenančiam jaunimui turėtų būti užtikrinamos tokios pat gyvenimo sąlygos ir standartai, kaip ir jaunimui, gyvenančiam mieste, kad dar labiau nesustiprėtų išsikėlimas iš kaimo ir teritorinė atskirtis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prašo Komisijos ir valstybių narių tvirtai įsipareigoti sukurti tiesioginius rinkodaros kanalus, kuriais naudodamiesi jaunieji ūkininkai galėtų tvariau ir naudingiau parduoti savo produktus vietos rinkose; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pažymi, jog norint, kad smulkieji ūkininkai ir kaimo vietovės toliau tvariai vystytųsi, būtina kartų kaita; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją parengti kaimo darbotvarkę, į kurią turi būti įtrauktos suderintos priemonės, numatytos pagal įvairių sričių ES, nacionalinę, regioninę ir vietos kaimo plėtros politiką; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad įgyvendinant BŽŪP būtina vadovautis pažangiais metodais, nes dėl šių naujų sprendimų gyvenimas kaime ir pats kaimas tampa patrauklūs jaunimui; |
| --- | --- |

78.

Priemonės išsikėlimui iš kaimo sustabdyti

| 79. | mano, jog jauniesiems ūkininkams turi būti siūlomos ilgalaikės perspektyvos, kad būtų sustabdytas išsikėlimas iš kaimo, ir ragina Komisiją bei valstybes nares svarstyti naujas iniciatyvas siekiant sukurti infrastruktūrą, kuri būtina naujiems verslininkams ir jų šeimoms kaimo vietovėse remti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | šiuo požiūriu rekomenduoja svarstyti galimybę derinti pagal kaimo plėtros programas ir BŽŪP I ramstį numatytas priemones, ES sanglaudos politikos priemones, taip pat nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų priemones, siekiant didesnio jų veiksmingumo; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pažymi, kad inovacijos nėra vien ūkininkavimo būdo ir naujos žemės ūkio technikos klausimas: jos taip pat apima naujų verslo modelių kūrimą, įskaitant pardavimo ir rinkodaros priemones, mokymus ir duomenų bei informacijos rinkimą; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją įgyvendinant būsimąją BŽŪP reformą tiesiogines išmokas nukreipti į smulkias žemės ūkio valdas ir agroekologinį ūkininkavimą, nes tai būtų nepaprastai naudinga jaunesniems ir rinkoje naujiems ūkininkams; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pažymi, kad kaimo vietovėse taip pat turėtų būti teikiamos paslaugos, skirtos ūkininkavimo daromam spaudimui sušvelninti, pvz., profesionalūs patarimai, finansinės konsultacijos ir konsultacijos ūkio valdymo klausimais; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti plačiajuostį ryšį kaimo ir atokiose vietovėse; teigiamai vertina įvairias iniciatyvas vadinamųjų pažangių kaimų srityje, kurių pagrindinis tikslas turi būti naujų darbo galimybių kūrimas ir kaimo jaunimo užimtumo užtikrinimas dirbant papildomą darbą ūkiuose arba imantis su ūkiu nesusijusios veiklos (socialinės priežiūros, judumo, sveikatos priežiūros, turizmo, energetikos srityse); mano, kad dėl žemės ūkio našumo, kuris kaip niekad didelis, ir krentančių žemės ūkio produktų kainų bus vis sunkiau gauti pakankamas pajamas iš pagrindinės žemės ūkio veiklos, ypač mažuose ūkiuose; |
| --- | --- |

84.

| 85. | yra įsitikinęs, jog įgyvendinant bet kokią sėkmingą kartų atsinaujinimo ir jaunųjų ūkininkų rėmimo strategiją turėtų būti vadovaujamasi holistiniu požiūriu, kad jauniesiems ūkininkams būtų sudarytos palankesnės galimybės naudotis žeme, kreiptis dėl finansų, konsultacinių paslaugų ir mokymų, ir atsižvelgiama į kartų tarpusavio atsinaujinimą jaunų ir vyresnio amžiaus ūkininkų labui; pabrėžia, kad taip ūkininkavimas – žmonijai gyvybiškai svarbus užsiėmimas – turėtų tapti jauniesiems ūkininkams ir platesniajai visuomenei patrauklia veikla; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pažymi, kad tvirta parama jauniesiems ūkininkams ir naujos ekonominės veiklos vystymas ES žemės ūkio sektoriuje yra nepaprastai svarbūs kaimo vietovių ateičiai ir turi būti skatinami kaip dalis naujosios BŽŪP po 2020 m.; |
| --- | --- |

86.

Aplinka ir tvarumas

| 87. | ragina Komisiją užtikrinti didesnį aplinkosaugos priemonių tarpusavio nuoseklumą bei jų suderinimą; pakartoja, kad jauniesiems ūkininkams būtinos aiškios ir praktiškai lengvai įgyvendinamos priemonės; |
| --- | --- |

87.

| 88. | mano, jog, norint, kad kaimo vietovės būtų toliau gyvenamos, o ten gyvenančių žmonių gyvenimo standartai būtų panašūs į miesto gyventojų, būtina skubiai šalinti reglamentavimo ir administracines kliūtis, kad ūkių veiklos vykdytojai galėtų užsiimti papildoma žemės ūkio ir ne žemės ūkio veikla – daugiausia socialinės priežiūros, sveikatos priežiūros, turizmo, vyresnio amžiaus žmonių judumo ir energetikos sektoriuose – ir kad taip ūkių veiklos vykdytojams ir jų šeimoms būtų užtikrinamos deramos pajamos bei mažėtų gyventojų išsikėlimo iš kaimo rizika; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina užmegzti naują dialogą su visuomene apie žemės ūkio maisto sektoriaus ateitį, siekiant sudaryti tikrovišką vaizdą apie tai, kas yra ūkininkavimas, ir pagilinti žinias apie tai, ką reiškia būti ūkininku bei kaip gaminami maisto produktai; |
| --- | --- |

89.

Kita

| 90. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, siekiant apsaugoti ūkininkų pajamas kylant įvairioms su klimatu, sveikata ir ekonomika susijusioms grėsmėms bei taip užtikrinti, kad ūkiai taptų atsparesni, visų pirma pradedant taikyti naujas ir stiprinant esamas rizikos valdymo priemones; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atkreipia dėmesį į specifinius ES atokiausių regionų ypatumus – jų padėtis aplinkos, klimato ir sveikatos požiūriais yra unikali ir labai skiriasi nuo Europos žemyno – todėl ragina labiau atsižvelgti į šiuos regionus ir jų specifinius poreikius bei pranašumus įgyvendinant ir vystant jauniems ūkininkams skirtas BŽŪP priemones, įskaitant susijusias su prieiga prie finansavimo, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia, kad smulkios ir šeimos įmonės, vykdančios veiklą sunkiomis sąlygomis ir ieškančios papildomų pajamų šaltinių, turėtų būti remiamos netgi dar labiau, pvz., finansuojant konsultacines paslaugas arba naujoviškus verslo modelius; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kartų atsinaujinimo kontekste rekomenduoja atsižvelgti ir į kartų tarpusavio atsinaujinimą jaunųjų ir vyresnio amžiaus ūkininkų labui; pažymi, jog svarbu, kad ūkininkai rengtų ūkių paveldėjimo planus, ir pažymi, kad būtina pereinamojo laikotarpio išmoka šiam paveldėjimo procesui paskatinti; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Audito Rūmams ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 608.

(3)  OL L 350, 2017 12 29, p. 15.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0197.

(5)  OL C 207, 2017 6 30, p. 57.

(6)  OL C 350, 2017 10 18, p. 5.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/23

---

P8_TA(2018)0215

Tvarūs finansai

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvarių finansų (2018/2007(INI))

(2020/C 76/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į G 20 įsipareigojimą dėl tvaraus augimo, prisiimtą Vokietijai pirmininkaujant Europos Sąjungos Tarybai 2016 m. gruodžio 1 d. – 2017 m. lapkričio 30 d., o ypač į teiginį „toliau atskirai ir kolektyviai naudosime visas politikos priemones – pinigų, fiskalines ir struktūrines,– kad pasiektume savo tikslą užtikrinti stiprų, tvarų, subalansuotą ir įtraukų augimą, kartu stiprinant ekonominį ir finansinį atsparumą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į G 20 įsipareigojimą dėl tvaraus augimo, prisiimtą Vokietijai pirmininkaujant Europos Sąjungos Tarybai 2016 m. gruodžio 1 d. – 2017 m. lapkričio 30 d., o ypač į teiginį „toliau atskirai ir kolektyviai naudosime visas politikos priemones – pinigų, fiskalines ir struktūrines,– kad pasiektume savo tikslą užtikrinti stiprų, tvarų, subalansuotą ir įtraukų augimą, kartu stiprinant ekonominį ir finansinį atsparumą“,

| — | atsižvelgdamas į darnaus vystymosi tikslus, kuriuos nustatė Jungtinės Tautos, visų pirma įsipareigojimą imtis veiksmų siekiant kovoti su klimato kaita ir jos poveikiu ir užtikrinti tvarų vartojimą ir gamybą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darnaus vystymosi tikslus, kuriuos nustatė Jungtinės Tautos, visų pirma įsipareigojimą imtis veiksmų siekiant kovoti su klimato kaita ir jos poveikiu ir užtikrinti tvarų vartojimą ir gamybą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įsipareigojimą dėl tvarių investicijų šiuo klausimu kapitalo rinkų sąjungos plane ir konkrečiai į aukšto lygio ekspertų grupės tvarių finansų klausimais nustatytus faktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įsipareigojimą dėl tvarių investicijų šiuo klausimu kapitalo rinkų sąjungos plane ir konkrečiai į aukšto lygio ekspertų grupės tvarių finansų klausimais nustatytus faktus,

| — | atsižvelgdamas į aukšto lygio ekspertų grupės 2017 m. liepos mėn. tarpinę ataskaitą „Tvarios Europos ekonomikos finansavimas“, kurioje nurodyta įtampa tarp elgesio siekiant trumpalaikio pelno ir ilgalaikių investicijų poreikio, kad būtų galima atitikti aplinkos, socialinius ir valdymo tikslus, ir ypač į p. 16 esantį 5 punktą dėl finansų ir politikos sistemos rizikos pasiduoti „horizonto tragedijai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukšto lygio ekspertų grupės 2017 m. liepos mėn. tarpinę ataskaitą „Tvarios Europos ekonomikos finansavimas“, kurioje nurodyta įtampa tarp elgesio siekiant trumpalaikio pelno ir ilgalaikių investicijų poreikio, kad būtų galima atitikti aplinkos, socialinius ir valdymo tikslus, ir ypač į p. 16 esantį 5 punktą dėl finansų ir politikos sistemos rizikos pasiduoti „horizonto tragedijai“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūra“ (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūra“ (COM(2017)0292),

| — | atsižvelgdamas į aukšto lygio ekspertų grupės galutinę 2018 m. sausio mėn. ataskaitą „Tvarios Europos ekonomikos finansavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukšto lygio ekspertų grupės galutinę 2018 m. sausio mėn. ataskaitą „Tvarios Europos ekonomikos finansavimas“,

| — | atsižvelgdamas į aukšto lygio ekspertų grupės tarpinės ataskaitos 14 puslapį, kuriame teigiama, kad maždaug 45 proc. Europos investuotojų jaučia daug anglies dioksido išskiriančių sektorių poveikį ir kad mažiau nei 1 proc. pasaulinių institucinių investuotojų prisideda prie žaliųjų infrastruktūrų finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukšto lygio ekspertų grupės tarpinės ataskaitos 14 puslapį, kuriame teigiama, kad maždaug 45 proc. Europos investuotojų jaučia daug anglies dioksido išskiriančių sektorių poveikį ir kad mažiau nei 1 proc. pasaulinių institucinių investuotojų prisideda prie žaliųjų infrastruktūrų finansavimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad rizikos ribojimo sistemomis, visų pirma 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos ir jos vykdymo (Mokumas II) (1) ir investuotojų apskaitos taisyklėmis, neskatinama laikytis ilgalaikio požiūrio ir kad rizikos ribojimo taisyklėse reikalaujama, kad kapitalo lygis būtų proporcingas vienų metų rizikos lygiui, taip pat į tai, kad, apskaičiuojant kapitalo poreikį pagal šias taisykles atsižvelgiama tik į finansinę riziką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad rizikos ribojimo sistemomis, visų pirma 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos ir jos vykdymo (Mokumas II) (1) ir investuotojų apskaitos taisyklėmis, neskatinama laikytis ilgalaikio požiūrio ir kad rizikos ribojimo taisyklėse reikalaujama, kad kapitalo lygis būtų proporcingas vienų metų rizikos lygiui, taip pat į tai, kad, apskaičiuojant kapitalo poreikį pagal šias taisykles atsižvelgiama tik į finansinę riziką,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 17 d. Prancūzijos įstatymo Nr. 2015-992 173 straipsnį dėl energetikos pertvarkos siekiant žaliojo ekonomikos augimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 17 d. Prancūzijos įstatymo Nr. 2015-992 173 straipsnį dėl energetikos pertvarkos siekiant žaliojo ekonomikos augimo,

| — | atsižvelgdamas į Anglijos banko valdytojo ir Finansinio stabilumo tarybos pirmininko Marko Carney kalbą, pasakytą 2016 m. rugsėjo 22 d., ir į 2015 m. Anglies rodmenų stebėjimo iniciatyvos ataskaitą, ypač į tai, kad nuo 2010 m. pabaigos keturių pagrindinių JAV anglių gavybos bendrovių kapitalizacija bendrojoje rinkoje sumažėjo 99 proc., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Anglijos banko valdytojo ir Finansinio stabilumo tarybos pirmininko Marko Carney kalbą, pasakytą 2016 m. rugsėjo 22 d., ir į 2015 m. Anglies rodmenų stebėjimo iniciatyvos ataskaitą, ypač į tai, kad nuo 2010 m. pabaigos keturių pagrindinių JAV anglių gavybos bendrovių kapitalizacija bendrojoje rinkoje sumažėjo 99 proc.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Liuksemburge įsteigtą EIB kovos su klimato kaita finansavimo platformą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Liuksemburge įsteigtą EIB kovos su klimato kaita finansavimo platformą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės mėn. E3G diskusijų dokumento „Švarios energijos pakilimas. Europos energetikos sąjungos kapitalizavimas“ p. 9, visų pirma į tai, kad 2008–2013 m. 20 pagrindinių Europos energetikos komunalinių paslaugų įmonių 1 trln. EUR rinkos vertė išseko daugiau nei perpus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės mėn. E3G diskusijų dokumento „Švarios energijos pakilimas. Europos energetikos sąjungos kapitalizavimas“ p. 9, visų pirma į tai, kad 2008–2013 m. 20 pagrindinių Europos energetikos komunalinių paslaugų įmonių 1 trln. EUR rinkos vertė išseko daugiau nei perpus,

| — | atsižvelgdamas į Anglies rodmenų stebėjimo iniciatyvos 2015 ir 2016 m. ataskaitas, kuriose nurodoma, kad kyla pavojus, jog iškastinio kuro bendrovės patirs dar 1,1–2 trln. JAV dolerių kapitalo išlaidų, o vien Kinijos energetikos sektorius patirs 500 mlrd. JAV dolerių kapitalo išlaidų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Anglies rodmenų stebėjimo iniciatyvos 2015 ir 2016 m. ataskaitas, kuriose nurodoma, kad kyla pavojus, jog iškastinio kuro bendrovės patirs dar 1,1–2 trln. JAV dolerių kapitalo išlaidų, o vien Kinijos energetikos sektorius patirs 500 mlrd. JAV dolerių kapitalo išlaidų,

| — | atsižvelgdamas į EBPO Bendrųjų metodų, skirtų oficialiai remiamo eksporto kreditams ir išsamiam ekologiniam ir socialiniam patikrinimui, (Bendrųjų metodų) tarybos rekomendaciją, kurioje pripažįstama narių atsakomybė vykdyti Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių prisiimtus įsipareigojimus ir narių atsakomybė priimant sprendimus dėl oficialios paramos eksporto kreditams teikimo atsižvelgti į teigiamus ir neigiamus ekologinius ir socialinius projektų padarinius, ypač tų projektų, kurie vykdomi jautriuose sektoriuose arba vykdomuose jautriose vietovėse ar netoli jų, taip pat į ekologinę ir socialinę riziką, susijusią su esamomis operacijomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO Bendrųjų metodų, skirtų oficialiai remiamo eksporto kreditams ir išsamiam ekologiniam ir socialiniam patikrinimui, (Bendrųjų metodų) tarybos rekomendaciją, kurioje pripažįstama narių atsakomybė vykdyti Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių prisiimtus įsipareigojimus ir narių atsakomybė priimant sprendimus dėl oficialios paramos eksporto kreditams teikimo atsižvelgti į teigiamus ir neigiamus ekologinius ir socialinius projektų padarinius, ypač tų projektų, kurie vykdomi jautriuose sektoriuose arba vykdomuose jautriose vietovėse ar netoli jų, taip pat į ekologinę ir socialinę riziką, susijusią su esamomis operacijomis,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. EBPO institucinių investuotojų atsakingo profesinio elgesio gaires, visų pirma į šių gairių 13 puslapį, kuriame teigiama, kad „investuotojai, įskaitant investuotojus, turinčius nedidelius akcijų paketus, gali būti tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su neigiamu poveikiu, kurį sukėlė ar prie kurio prisidėjo bendrovės, į kurias investuojama, nes šiems investuotojams priklauso bendrovės, sukėlusios tam tikrą socialinį poveikį ar poveikį aplinkai arba prisidėjusios prie tokio poveikio, akcijos, arba jie valdo jos akcijas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. EBPO institucinių investuotojų atsakingo profesinio elgesio gaires, visų pirma į šių gairių 13 puslapį, kuriame teigiama, kad „investuotojai, įskaitant investuotojus, turinčius nedidelius akcijų paketus, gali būti tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su neigiamu poveikiu, kurį sukėlė ar prie kurio prisidėjo bendrovės, į kurias investuojama, nes šiems investuotojams priklauso bendrovės, sukėlusios tam tikrą socialinį poveikį ar poveikį aplinkai arba prisidėjusios prie tokio poveikio, akcijos, arba jie valdo jos akcijas“,

| — | atsižvelgdamas į Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) Perėjimo prie žaliosios ekonomikos metodą (angl. GET), kuriuo siekiama sumažinti ir klimato kaitos poveikį ir kitų formų aplinkos būklės blogėjimą ir (arba) atkurti atsparumą jiems, ypač atsižvelgiant į ERPB dokumentus, kuriais pereinamojo laikotarpio poveikis susiejamas su aplinka, įskaitant, kai tinkama, projekto vertinimo metodikos pokyčius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) Perėjimo prie žaliosios ekonomikos metodą (angl. GET), kuriuo siekiama sumažinti ir klimato kaitos poveikį ir kitų formų aplinkos būklės blogėjimą ir (arba) atkurti atsparumą jiems, ypač atsižvelgiant į ERPB dokumentus, kuriais pereinamojo laikotarpio poveikis susiejamas su aplinka, įskaitant, kai tinkama, projekto vertinimo metodikos pokyčius,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. EBPO dokumentą „Atsakingas institucinių investuotojų profesinis elgesys: išsamaus patikrinimo pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms pagrindiniai aspektai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. EBPO dokumentą „Atsakingas institucinių investuotojų profesinis elgesys: išsamaus patikrinimo pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms pagrindiniai aspektai“,

| — | atsižvelgdamas į Investavimo į Europos socialinę infrastruktūrą klausimų aukšto lygio darbo grupės 2018 m. ataskaitą „Investicijų į Europos socialinę infrastruktūrą skatinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Investavimo į Europos socialinę infrastruktūrą klausimų aukšto lygio darbo grupės 2018 m. ataskaitą „Investicijų į Europos socialinę infrastruktūrą skatinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos 2017 m. kovo 27 d. įstatymą dėl įmonių budrumo pareigos, ypač į jo 1 ir 2 ir straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos 2017 m. kovo 27 d. įstatymą dėl įmonių budrumo pareigos, ypač į jo 1 ir 2 ir straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (2) (Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyva), ypač į Direktyvos 2013/34/ES 19 straipsnį ir 19 straipsnio a punktą bei į Direktyvos 2014/95/ES 3, 6, 7 ir 8 konstatuojamąsias dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (2) (Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyva), ypač į Direktyvos 2013/34/ES 19 straipsnį ir 19 straipsnio a punktą bei į Direktyvos 2014/95/ES 3, 6, 7 ir 8 konstatuojamąsias dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/828, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu (3) (Akcininkų teisių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/828, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu (3) (Akcininkų teisių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2341 dėl profesinių pensijų įstaigų (PPĮ) veiklos ir priežiūros (4) (PPĮ direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2341 dėl profesinių pensijų įstaigų (PPĮ) veiklos ir priežiūros (4) (PPĮ direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2402, kuriuo nustatoma bendroji pakeitimo vertybiniais popieriais sistema ir sukuriama specialioji paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistema, ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB, 2009/138/EB ir 2011/61/ES bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 648/2012 (6) (PSS reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2402, kuriuo nustatoma bendroji pakeitimo vertybiniais popieriais sistema ir sukuriama specialioji paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistema, ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB, 2009/138/EB ir 2011/61/ES bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 648/2012 (6) (PSS reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1286/2014 dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų (7) (mažmeninių ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų paketų reglamentas) 8 straipsnio 4 dalį, kurioje nurodoma, kad kai mažmeninių investicinių produktų paketais ir draudimo principu pagrįstais investiciniais produktais (MIPP ir DIP) siekiama aplinkosaugos ar socialinių tikslų, gamintojas galimam neprofesionaliam investuotojui ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams turi parodyti, kaip vykstant investicijų procesui siekiama tų tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1286/2014 dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų (7) (mažmeninių ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų paketų reglamentas) 8 straipsnio 4 dalį, kurioje nurodoma, kad kai mažmeninių investicinių produktų paketais ir draudimo principu pagrįstais investiciniais produktais (MIPP ir DIP) siekiama aplinkosaugos ar socialinių tikslų, gamintojas galimam neprofesionaliam investuotojui ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams turi parodyti, kaip vykstant investicijų procesui siekiama tų tikslų,

| — | atsižvelgdamas į banko „Triodios“ pasiūlymą dėl „pavyzdinių įgaliojimų“, kuriuo reikalaujama priimant sprendimus dėl investicijų visapusiškai integruoti aplinkos, socialinius ir valdymo veiksnius, aktyviai įsitraukti ir balsuoti dėl šių klausimų, pasirinkti tvarius lyginamuosius indeksus, taip pat kad turto valdytojai rečiau teiktų ataskaitas, bet jos būtų prasmingesnės, ir sukurti į ilgalaikius tikslus orientuotą mokesčių ir mokėjimų struktūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į banko „Triodios“ pasiūlymą dėl „pavyzdinių įgaliojimų“, kuriuo reikalaujama priimant sprendimus dėl investicijų visapusiškai integruoti aplinkos, socialinius ir valdymo veiksnius, aktyviai įsitraukti ir balsuoti dėl šių klausimų, pasirinkti tvarius lyginamuosius indeksus, taip pat kad turto valdytojai rečiau teiktų ataskaitas, bet jos būtų prasmingesnės, ir sukurti į ilgalaikius tikslus orientuotą mokesčių ir mokėjimų struktūrą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Jungtinės Karalystės vyriausybė naujai aiškina patikėtinio pareigą, ir dėl to susilpnėja sąsaja su didžiausia grąža ir suteikiama galimybė atsižvelgti į etikos ir aplinkos klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Jungtinės Karalystės vyriausybė naujai aiškina patikėtinio pareigą, ir dėl to susilpnėja sąsaja su didžiausia grąža ir suteikiama galimybė atsižvelgti į etikos ir aplinkos klausimus,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB), kuris išleido pirmąsias pasaulio žaliąsias obligacijas ir 2018 m. sausio mėn. tapo didžiausiu pasaulio žaliųjų obligacijų emitentu, pirmaujantį vaidmenį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB), kuris išleido pirmąsias pasaulio žaliąsias obligacijas ir 2018 m. sausio mėn. tapo didžiausiu pasaulio žaliųjų obligacijų emitentu, pirmaujantį vaidmenį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aplinkos programos finansų iniciatyvos (angl. UNEP FI) sukurtus teigiamo poveikio finansų principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aplinkos programos finansų iniciatyvos (angl. UNEP FI) sukurtus teigiamo poveikio finansų principus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 10 d. Regionų komiteto nuomonę „Kovos su klimato kaita finansavimas – svarbiausia Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo priemonė“, kurioje pabrėžiamas vietos ir regioninių vyriausybių vaidmuo remiant investicijas, kuriomis siekiama Paryžiaus susitarimo tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 10 d. Regionų komiteto nuomonę „Kovos su klimato kaita finansavimas – svarbiausia Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo priemonė“, kurioje pabrėžiamas vietos ir regioninių vyriausybių vaidmuo remiant investicijas, kuriomis siekiama Paryžiaus susitarimo tikslų,

| — | atsižvelgdamas į UNEP tyrimą dėl tvarios finansų sistemos projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNEP tyrimą dėl tvarios finansų sistemos projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. klimato obligacijų iniciatyvos ataskaitą, kurioje parodoma, kaip obligacijos naudojamos pereinant prie pasaulinės mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. klimato obligacijų iniciatyvos ataskaitą, kurioje parodoma, kaip obligacijos naudojamos pereinant prie pasaulinės mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. UNEP tyrimo ataskaitą, kurioje nustatyta, kad kai kurios nacionalinės finansų reguliavimo institucijos jau atlieka arba ruošiasi atlikti tvarumo vertinimą ir tokias iniciatyvas reikėtų greitai integruoti ES lygmeniu kartu su nuoroda, kad tokia analizė turėtų būti grindžiama standartizuotais klimato scenarijais, įskaitant scenarijų, pagal kurį pasaulio temperatūra neturėtų pakilti daugiau kaip 2 °C, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. UNEP tyrimo ataskaitą, kurioje nustatyta, kad kai kurios nacionalinės finansų reguliavimo institucijos jau atlieka arba ruošiasi atlikti tvarumo vertinimą ir tokias iniciatyvas reikėtų greitai integruoti ES lygmeniu kartu su nuoroda, kad tokia analizė turėtų būti grindžiama standartizuotais klimato scenarijais, įskaitant scenarijų, pagal kurį pasaulio temperatūra neturėtų pakilti daugiau kaip 2 °C,

| — | atsižvelgdamas į aukšto lygio ekspertų grupės 2018 m. sausio mėn. galutinėje ataskaitoje pateiktą rekomendaciją, kad Komisija turėtų atlikti visų finansinių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų tvarumo bandymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukšto lygio ekspertų grupės 2018 m. sausio mėn. galutinėje ataskaitoje pateiktą rekomendaciją, kad Komisija turėtų atlikti visų finansinių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų tvarumo bandymą,

| — | atsižvelgdamas į kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūrą (COM(2017)0292) ir Komisijos aiškaus teiginio, kad ji „remia privačių investicijų derinimą su klimato, efektyvaus išteklių naudojimo ir kitais aplinkos tikslais tiek politikos priemonėmis, tiek viešosiomis investicijomis“ (COM(2016)0601), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūrą (COM(2017)0292) ir Komisijos aiškaus teiginio, kad ji „remia privačių investicijų derinimą su klimato, efektyvaus išteklių naudojimo ir kitais aplinkos tikslais tiek politikos priemonėmis, tiek viešosiomis investicijomis“ (COM(2016)0601),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio mėn. Vokietijos federalinio banko (vok. Bundesbank) ataskaitą ir Anglijos banko 2014 m. ketvirtojo ketvirčio biuletenį, kuriuose nurodoma, kad dauguma apyvartoje esančių pinigų sukuriama privačių bankų sektoriuje bankams teikiant paskolas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio mėn. Vokietijos federalinio banko (vok. Bundesbank) ataskaitą ir Anglijos banko 2014 m. ketvirtojo ketvirčio biuletenį, kuriuose nurodoma, kad dauguma apyvartoje esančių pinigų sukuriama privačių bankų sektoriuje bankams teikiant paskolas,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punktą, kuriame teigiama, kad reikia „užtikrinti, kad skiriamas finansavimas atitiktų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažėjimo trajektoriją ir klimato kaitai atsparią plėtrą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punktą, kuriame teigiama, kad reikia „užtikrinti, kad skiriamas finansavimas atitiktų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažėjimo trajektoriją ir klimato kaitai atsparią plėtrą“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Nelaimių rizikos mažinimo biuro ir Gaivalinių nelaimių epidemiologijos tyrimų centro ataskaitą „Su klimatu susijusių nelaimių žmogiškoji kaina 1995–2015 m.“ (angl. The Human Cost of Weather-Related Disasters), kurioje daroma išvada, kad 90 % šiuo laikotarpiu užregistruotų, gamtinių pavojų sukeltų didelių nelaimių, buvo susijusios su klimatu ir oro sąlygomis ir kad dėl nelaimių pasaulyje ekonominė žala būtų 300 mlrd. JAV dolerių per metus (8). |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Nelaimių rizikos mažinimo biuro ir Gaivalinių nelaimių epidemiologijos tyrimų centro ataskaitą „Su klimatu susijusių nelaimių žmogiškoji kaina 1995–2015 m.“ (angl. The Human Cost of Weather-Related Disasters), kurioje daroma išvada, kad 90 % šiuo laikotarpiu užregistruotų, gamtinių pavojų sukeltų didelių nelaimių, buvo susijusios su klimatu ir oro sąlygomis ir kad dėl nelaimių pasaulyje ekonominė žala būtų 300 mlrd. JAV dolerių per metus (8).

| — | atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m., ir į jos 3 prioritetą – „Investicijos į nelaimių rizikos mažinimą siekiant didinti atsparumą, įskaitant 30 dalį, kurioje nurodoma, kad reikia „atitinkamai skatinti į finansines ir fiskalines priemones įtraukti nelaimių rizikos mažinimo aspektus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m., ir į jos 3 prioritetą – „Investicijos į nelaimių rizikos mažinimą siekiant didinti atsparumą, įskaitant 30 dalį, kurioje nurodoma, kad reikia „atitinkamai skatinti į finansines ir fiskalines priemones įtraukti nelaimių rizikos mažinimo aspektus“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. Finansinio stabilumo tarybos ataskaitą „Darbo grupės rekomendacijos dėl su klimatu susijusių finansinių duomenų atskleidimo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. Finansinio stabilumo tarybos ataskaitą „Darbo grupės rekomendacijos dėl su klimatu susijusių finansinių duomenų atskleidimo“,

| — | atsižvelgdamas į Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) darbą turto nuvertėjimo rizikos klausimais ir į poreikį Europoje vykdyti perėjimo prie žaliosios ekonomikos poveikio testavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) darbą turto nuvertėjimo rizikos klausimais ir į poreikį Europoje vykdyti perėjimo prie žaliosios ekonomikos poveikio testavimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 31/2016, kurioje nustatyta kad, nepaisant to, jog ES prisiėmė politinį įsipareigojimą šiuo 2014–2020 m. biudžeto laikotarpiu vieną iš penkių eurų (20 proc.) skirti su klimatu susijusiems tikslams, ji negali įgyvendinti šio įsipareigojimo, nes pagal pagrindinį programavimą rodiklis siektų tik maždaug 18 proc., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 31/2016, kurioje nustatyta kad, nepaisant to, jog ES prisiėmė politinį įsipareigojimą šiuo 2014–2020 m. biudžeto laikotarpiu vieną iš penkių eurų (20 proc.) skirti su klimatu susijusiems tikslams, ji negali įgyvendinti šio įsipareigojimo, nes pagal pagrindinį programavimą rodiklis siektų tik maždaug 18 proc.,

| — | atsižvelgdamas į EIB 2017 m. balandžio 27 d. statistikos ataskaitą, iš kurios matyti, kad EIB parama klimato politikai ir toliau atspindi skirtingas rinkos sąlygas visoje ES ir 2016 m. 16 ES valstybių narių nepasiekė 20 proc. lygio, taip pat kad, nors 2016 m. kovos su klimato kaita srityje daugiausia investuojama buvo ES tvirtesnę ekonomiką turinčiose valstybėse narėse, EIB 11 -oje valstybių narių finansavo atsinaujinančiųjų išteklių projektus ir 18-oje valstybių narių – energijos vartojimo efektyvumo projektus; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB 2017 m. balandžio 27 d. statistikos ataskaitą, iš kurios matyti, kad EIB parama klimato politikai ir toliau atspindi skirtingas rinkos sąlygas visoje ES ir 2016 m. 16 ES valstybių narių nepasiekė 20 proc. lygio, taip pat kad, nors 2016 m. kovos su klimato kaita srityje daugiausia investuojama buvo ES tvirtesnę ekonomiką turinčiose valstybėse narėse, EIB 11 -oje valstybių narių finansavo atsinaujinančiųjų išteklių projektus ir 18-oje valstybių narių – energijos vartojimo efektyvumo projektus;

| — | atsižvelgdamas į aukšto lygio darbo grupės ataskaitą dėl investicijų į socialinę infrastruktūrą Europoje, kurioje apskaičiuota, kad minimalus socialinės infrastruktūros investicijų atotrūkis ES siekia apie 100–150 mlrd. EUR per metus, o iš viso 2018–2030 m. laikotarpiu susidarys daugiau kaip 1,5 trln. EUR spraga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukšto lygio darbo grupės ataskaitą dėl investicijų į socialinę infrastruktūrą Europoje, kurioje apskaičiuota, kad minimalus socialinės infrastruktūros investicijų atotrūkis ES siekia apie 100–150 mlrd. EUR per metus, o iš viso 2018–2030 m. laikotarpiu susidarys daugiau kaip 1,5 trln. EUR spraga,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 8 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos metinės ataskaitos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 8 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos metinės ataskaitos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko (EIB) 2016 m. metinės ataskaitos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko (EIB) 2016 m. metinės ataskaitos (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl Veiksmų plano dėl mažmeninių finansinių paslaugų (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl Veiksmų plano dėl mažmeninių finansinių paslaugų (11),

| — | atsižvelgdamas į EIB 2017–2018 m. investicijų ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB 2017–2018 m. investicijų ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją „Inovacijos siekiant tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją „Inovacijos siekiant tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Europos Komisijos žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį ir į Parlamento 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Europos Komisijos žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį ir į Parlamento 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (13),

| — | atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir į atsakomybę apsaugoti, gerbti ir padėti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir į atsakomybę apsaugoti, gerbti ir padėti,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į Darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į Darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0164/2018),

| A. | kadangi finansų rinkos gali ir turėtų atlikti svarbų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas Europos Sąjungoje pereiti prie tvarios ekonomikos, kuri apimtų ne tik klimato kaitos ir ekologinius klausimus, bet taip pat būtų susijusi su socialiniais ir valdymo klausimais; kadangi būtina skubiai pašalinti su tuo susijusius rinkos trūkumus; kadangi ekologinės, ekonominės ir socialinės problemos yra glaudžiai tarpusavyje susijusios; kadangi pagal 2017 m. liepos mėn. aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitą finansavimo trūkumas siekiant įgyvendinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo veiksmus sudaro beveik 180 mlrd. EUR, neatsižvelgiant į kitus darnaus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

A.

kadangi finansų rinkos gali ir turėtų atlikti svarbų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas Europos Sąjungoje pereiti prie tvarios ekonomikos, kuri apimtų ne tik klimato kaitos ir ekologinius klausimus, bet taip pat būtų susijusi su socialiniais ir valdymo klausimais; kadangi būtina skubiai pašalinti su tuo susijusius rinkos trūkumus; kadangi ekologinės, ekonominės ir socialinės problemos yra glaudžiai tarpusavyje susijusios; kadangi pagal 2017 m. liepos mėn. aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitą finansavimo trūkumas siekiant įgyvendinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo veiksmus sudaro beveik 180 mlrd. EUR, neatsižvelgiant į kitus darnaus vystymosi tikslus;

| B. | kadangi perėjimas prie ekologiškos ekonomikos turi veikti kaip paskata didinti solidarumą ir sanglaudą; kadangi tvarūs finansai galėtų būti didžiųjų visuomenės uždavinių sprendimo priemonė siekiant skatinti ilgalaikį integracinį ekonomikos augimą ir piliečių gerovę; kadangi investicijų į klimato kaitos švelninimą kriterijai atrodo perspektyviausi ir galėtų būti gera pradžia; kadangi tvarūs finansai apima ne tik klimato kaitą, bet ir ekologiškas investicijas, ir taip pat į juos turėtų būti skubiai įtraukti socialiniai ir valdymo kriterijai; |
| --- | --- |

B.

kadangi perėjimas prie ekologiškos ekonomikos turi veikti kaip paskata didinti solidarumą ir sanglaudą; kadangi tvarūs finansai galėtų būti didžiųjų visuomenės uždavinių sprendimo priemonė siekiant skatinti ilgalaikį integracinį ekonomikos augimą ir piliečių gerovę; kadangi investicijų į klimato kaitos švelninimą kriterijai atrodo perspektyviausi ir galėtų būti gera pradžia; kadangi tvarūs finansai apima ne tik klimato kaitą, bet ir ekologiškas investicijas, ir taip pat į juos turėtų būti skubiai įtraukti socialiniai ir valdymo kriterijai;

| C. | kadangi nuspėjama ir pastovi reglamentavimo sistema, skirta su klimato kaita susijusioms investicijoms, labai svarbi skatinant privačiojo sektoriaus dalyvavimą finansuojant kovą su klimato kaita; kadangi Europos Sąjunga gali nustatyti standartą tvariai finansų sistemai taikydama patikimą ir išsamią programą, kuri turėtų būti laipsniškai įgyvendinama per konkrečias teisėkūros iniciatyvas; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuspėjama ir pastovi reglamentavimo sistema, skirta su klimato kaita susijusioms investicijoms, labai svarbi skatinant privačiojo sektoriaus dalyvavimą finansuojant kovą su klimato kaita; kadangi Europos Sąjunga gali nustatyti standartą tvariai finansų sistemai taikydama patikimą ir išsamią programą, kuri turėtų būti laipsniškai įgyvendinama per konkrečias teisėkūros iniciatyvas;

| D. | kadangi reikia, kad pasikeistų visų suinteresuotųjų subjektų mąstymas, ir tam reikia Komisijos parengtų visiems sektoriams skirtų teisės aktų; kadangi instituciniai ir mažmeniniai investuotojai vis labiau domisi investavimu į produktus, pagamintus laikantis etinių, socialinių ir valdymo (ASV) kriterijų; |
| --- | --- |

D.

kadangi reikia, kad pasikeistų visų suinteresuotųjų subjektų mąstymas, ir tam reikia Komisijos parengtų visiems sektoriams skirtų teisės aktų; kadangi instituciniai ir mažmeniniai investuotojai vis labiau domisi investavimu į produktus, pagamintus laikantis etinių, socialinių ir valdymo (ASV) kriterijų;

| E. | kadangi siekiant užkirsti kelią ekomanipuliavimui, reikalingas ASV duomenų apie įmones skaidrumas; |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant užkirsti kelią ekomanipuliavimui, reikalingas ASV duomenų apie įmones skaidrumas;

| F. | kadangi poveikio vertinimas turėtų būti tvarių finansinių produktų taksonomijos dalis; Kadangi vis daugėja žinių apie tai, kaip apskaičiuoti investicijų į ASV tikslus poveikį; |
| --- | --- |

F.

kadangi poveikio vertinimas turėtų būti tvarių finansinių produktų taksonomijos dalis; Kadangi vis daugėja žinių apie tai, kaip apskaičiuoti investicijų į ASV tikslus poveikį;

Poreikis pateikti atitinkamą politikos strategiją siekiant sutelkti tvariam pereinamajam procesui reikalingas lėšas

| 1. | pabrėžia, kad greitesnis tvarus perėjimas gali sukurti galimybių nukreipti kapitalo rinkas ir finansų tarpininkus ilgalaikių, novatoriškų, socialiai palankių, aplinkos požiūriu patikimų ir efektyvių investicijų link; pripažįsta, kad dabar esama tendencijos mažinti investicijas į anglis, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad būtinos tolesnės pastangos atsisakyti investicijų į kitas iškastinio kuro rūšis; pabrėžia Europos bankų ir kapitalo rinkų svarbą naudojantis naujovių šioje srityje privalumais; atkreipia dėmesį į tai, kad ASV nauda ir rizika dažnai nėra tinkamai įtraukiamos į kainą ir kad dėl to rinkos paskatos teikiamos netvariems ir trumparegiškiems finansams, skiriamiems kai kuriems rinkos dalyviams, kuriems svarbiausia yra greita grąža; pabrėžia, kad reikalinga apgalvotai parengta politinė, priežiūros ir reguliavimo sistema, pagal kurią atsižvelgiant į skirtingas ES regionų galimybes būtų valdomi tvarūs finansai; pažymi, kad tokia sistema galėtų padėti dideliu mastu sutelkti kapitalą, kuriuo siekiama darnaus vystymosi, ir padidinti rinkos efektyvumą, kad kapitalo srautai būtų nukreipiami į turtą, kuriuo prisidedama prie darnaus vystymosi; ragina Komisiją pateikti plataus užmojo teisės aktų sistemą, atsižvelgiant į pasiūlymus, pateiktus Komisijos veiksmų plane dėl tvarių finansų; |
| --- | --- |

1.

Finansų sektoriaus vaidmuo, kiek tai susiję su tvarumu ir politika, reikalinga siekiant ištaisyti rinkos nesėkmes

| 2. | pabrėžia, kad finansų sektorius, kaip visuma, ir jo pagrindinės funkcijos kuo veiksmingiau paskirstyti kapitalą visuomenės naudai turėtų būti, atsižvelgiant į ES tikslus, valdomas laikantis teisingumo ir įtraukties vertybių ir tvarumo principo, taip pat vykdant investicijų analizes ir priimant investavimo sprendimus turėtų būti atsižvelgiama į aplinkosaugos rodiklius ir neveikimo kainą; atkreipia dėmesį į tai, kad netikslus finansinių produktų vertinimas arba klaidingas su klimato kaita susijusios ir kitokios aplinkos apsaugos rizikos pateikimas gali kelti grėsmę rinkos stabilumui; pabrėžia, kad skatinant tvarius finansus pagrindinis vaidmuo tenka ekonominei, fiskalinei ir pinigų politikai, nes ją pasitelkus lengviau skirstomas kapitalas nukreipiamos investicijos į tvaresnes technologijas ir įmones, taip pat į nelaimėms atsparią ekonominę veiklą, kurią vykdant naudojama mažiau iškastinio kuro ir efektyviau naudojami ištekliai ir dėl kurios galima sumažinti šiuo metu juntamą būsimų išteklių poreikį ir taip įgyvendinti ES tvarumo srities ir su Paryžiaus susitarimu susijusius tikslus; pripažįsta, kad tinkama ir auganti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kaina yra vienas svarbiausių elementų siekiant, kad pašalinant dabartinius rinkos trūkumus aplinkos ir socialinės rinkos ekonomika būtų veiksminga ir efektyvi; pažymi, kad kaina Europos anglies dioksido rinkoje buvo nestabili; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti pastangas siekiant palaipsniui panaikinti tiesiogines ir netiesiogines subsidijas iškastiniam kurui; |
| --- | --- |

2.

Turto nuvertėjimas ir susijusi sisteminė rizika

| 3. | pabrėžia, kad, nors įmonių balansuose anglys vis dar siejamos su verte, ši vertė turės būti palaipsniui mažinama, jei norima sėkmingai pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio visuomenės; taigi pabrėžia, kad esama didelės sisteminės rizikos, kurią finansų stabilumui kelia nuvertėjęs anglių ir aplinkai kenksmingas turtas, jei atsižvelgiant į šio turto labai rizikingą pobūdį, laiku nėra nustatoma tinkama jo kaina; pabrėžia, kad reikia nustatyti, įvertinti ir protingai valdyti iškilusią riziką ir, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, privaloma teikti proporcingas ataskaitas ir laipsniškai šalinti šį turtą – tai būtina sąlyga norint užtikrinti tinkamą, subalansuotą ir stabilų perėjimą prie klimatui palankių ir į efektyvų išteklių naudojimą orientuotų investicijų; rekomenduoja išplėsti turto nuvertėjimo sąvoką į ją įtraukiant pagrindines ekologines sistemas ir paslaugas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina, kaip 2016 m. pasiūlė Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), bankams ir kitiems finansų tarpininkams pradėti taikyti perėjimo prie žaliosios ekonomikos poveikio testavimą, siekiant nustatyti riziką, susijusią su tokiu turto nuvertėjimu; palankiai vertina ESRV pasiūlymus kurti klimato kaitos poveikiui atsparią rizikos ribojimo politiką, kaip antai specialus kapitalo koregavimas, pagrįstas atskirų pozicijų taršos anglies dioksido intensyvumu, kuri būtų plačiai taikoma visoms investicijoms į turtą, kuris laikomas labai pažeidžiamu perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos požiūriu; atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar laukiama, kol bus persvarstomi reglamentai, kuriais įsteigiamos Europos priežiūros institucijos (EPI) – tai bus proga apsvarstyti EPI vaidmenį tiriant ir plėtojant su anglies dioksidu susijusios ir kitokios su aplinkos apsauga susijusios rizikos vertinimo standartus, jų nustatymą ir įtraukimą į banko vidaus rizikos vertinimo procesą, atsižvelgiant į esamus institucijų ataskaitų teikimo tvarumo klausimais reikalavimus; ragina Komisiją šiuo klausimu pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

4.

Pereinamajam laikotarpiui reikalingų viešųjų investicijų finansavimas

| 5. | pabrėžia, kad reformuojant finansų sistemą taip, kad ji aktyviai padėtų sparčiau pereiti prie ekologijos, turės bendradarbiauti viešasis ir privatusis sektoriai; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia svarbų fiskalinės ir ekonominės politikos vaidmenį siunčiant teisingus signalus ir teikiant paskatas; ragina valstybes nares, derinant veiksmus su Komisija, EPI ir EIB, įvertinti savo nacionalinius ir bendruosius investicijų poreikius ir užtaisyti galimas spragas siekiant užtikrinti, kad per kitus penkerius metus ES galėtų įgyvendinti savo klimato kaitos tikslus, o iki 2030 m. – JT darnaus vystymosi tikslus; pabrėžia vaidmenį, kurį nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ir institucijos gali atlikti šioje srityje; siūlo koordinuoti šį procesą Europos lygiu ir sukurti sistemą, kurią pasitelkus, vykdant ES observatorijos tvarių finansų klausimais veiklą, būtų galima sekti faktinius finansinius srautus tvarių viešųjų investicijų link; palankiai vertina novatoriškas finansines priemones, kuriomis integruojami tvarumo rodikliai, kurie galėtų palengvinti šį procesą, pavyzdžiui, viešai išleistas žaliąsias obligacijas; palankiai vertina Eurostato pateiktus paaiškinimus dėl sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo traktavimo nacionalinėse sąskaitose, nes paaiškintas traktavimas gali paskatinti didelius viešojo sektoriaus kapitalo srautus į sektorių, kuris šiuo metu sudaro tris ketvirtadalius ES 2030 švarios energijos investicijų trūkumo; prašo Komisijos toliau nagrinėti idėją dėl sąlyginio su ASV tikslais susijusio viešųjų investicijų traktavimo siekiant šių projektų sąnaudas paskirstyti visam susijusios viešosios investicijos gyvavimo ciklui; |
| --- | --- |

5.

Tvarumo rodikliai ir taksonomija, kaip paskata tvarioms investicijoms

| 6. | ragina Komisiją vadovauti procesui, kuriame dalyvautų įvairūs suinteresuotieji subjektai, įskaitant tiek mokslinių klimato kaitos tyrimų ekspertus, tiek finansų sektoriaus dalyvius, iki 2019 m. pabaigos parengti tvirtą, patikimą ir technologijų atžvilgiu neutralią tvarumo taksonomiją, grindžiamą rodikliais, atskleidžiančiais visą investicijų poveikį tvarumui ir sudaryti galimybes palyginti investicijų projektus ir įmones; pabrėžia, kad pirmuoju ES tvarumo taksonomijos kūrimo etapu reikia plėtoti tokius tvarumo rodiklius ir įtraukti juos į integruotą ataskaitų teikimą; pažymi, kad parengus tvarumo taksonomiją turėtų būti pateikiami šie papildomi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų: dėl visa apimančios privalomos išsamaus patikrinimo sistemos, į kurią palaipsniui visapusiškai būtų įtraukta rūpestingumo pareiga ir pagal kurią būtų atsižvelgiama į proporcingumo principą, dėl atsakingos investicijų taksonomijos ir pasiūlymas ESV riziką ir veiksnius įtraukti į finansų įstaigų rizikos ribojimo principų sistemą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad tvarumo rodikliai jau nustatyti, bet dabartinės savanoriškų pranešimų sistemos nepakankamai suderintos; taigi ragina Komisiją jos tvarumo taksonomiją grįsti suderintu tvarumo rodiklių sąrašu, remiantis darbu, be kita ko, atliktu vykdant Pasaulinę atsiskaitymo iniciatyvą, taikant JT remiamus atsakingo investavimo principus, taip pat darbu, kurį atliko Komisija, EBPO ir privatusis sektorius, ir ypač remiantis egzistuojančiais Eurostato efektyvaus išteklių naudojimo rodikliais; rekomenduoja šiuos rodiklius dinamiškai įtraukti į taksonomiją pateikiant aiškias gaires investuotojams apie nustatytą terminą, iki kada turi būti pasiekti tam tikri standartai; taip pat rekomenduoja Komisijai apsvarstyti vertinimo rodiklius atsižvelgiant į tai, kad dėl jų reikia skubiai nuspręsti bet kuriuo metu; pabrėžia, kad taksonomija turėtų užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp įsipareigojimų ir lankstumo, o tai reiškia, kad sistema turėtų per pereinamąjį laikotarpį būti privaloma ir standartizuota, tačiau taip pat turėtų būti suvokiama kaip nuolat kintanti priemonė, kuri gali būti taikoma naujai rizikai ir (arba) rizikai, kuri dar turi būti tinkamai nustatyta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad iš anksto parengtų kiekybinių rodiklių ir kokybinių sprendimų dėl kovos su klimato kaita ir kitų pavojų aplinkai įtraukimas yra svarbus žingsnis link atsakingo investavimo taksonomijos, kuri atitiktų JT darnaus vystymosi tikslus, tarptautinės žmogaus teisių teisę ir tarptautinę humanitarinę teisę ir darbo teisės aktus; pabrėžia, kad būtiniausi ESV rizikos ir veiksnių standartai turėtų apimti būtiniausius tokioms investicijoms taikomus socialinius standartus, įskaitant darbuotojų teises, sveikatos ir saugos standartus, ir išteklių, gaunamų iš regionų, kuriuose vyksta konfliktai arba be išankstinio gerai informuotų bendruomenių, kurioms gali būti daromas poveikis, sutikimo, taip pat minimalius valdymo standartus, įskaitant ES įmonių valdymo ir ataskaitų teikimo reikalavimus, atitinkančius ES finansinės atskaitomybės standartus ir ES veiksmų prieš pinigų plovimą ir korupciją standartus ir mokesčių skaidrumo standartus; |
| --- | --- |

8.

Žaliųjų finansų ženklas

| 9. | ragina Komisiją vadovauti daugiasubjekčiui procesui siekiant, pasitelkus teisėkūros iniciatyvą, iki 2019 m. pabaigos sukurti „žaliųjų finansų ženklą“, kuris būtų skiriamas tiems investicijų, kapitalo ir pensijos produktams, kurie jau atitinka aukščiausius tvarumo taksonomijos standartus, siekiant padėti dėl investicijų apsispręsti tiems, kurie iš visų veiksnių pirmenybę teikia tvarumui; rekomenduoja, kad šis „žaliųjų finansų ženklas“ apimtų būtiniausius su Paryžiaus susitarimu suderintus ESV rizikos ir veiksnių standartus ir žalos nedarymo principą remiantis ESV rizikos analize, ir veiklą, kuria akivaizdžiai daromas teigiamas poveikis, kaip apibrėžta JT aplinkos apsaugos programos finansavimo iniciatyvoje (UNEP FI); atkreipia dėmesį į tai, kad svarbi taksonomijos ir žaliųjų finansų ženklo funkcija – paskatinti finansų rinkų dalyvių atliekamą rizikos vertinimą pateikiant skale išreikštus, rinka pagrįstus reitingus; palankiai vertina rinkos dalyvių, pvz., kredito reitingų agentūrų, išrandamas naujoves kuriant ir tvarkant tokį rinka pagrįstą reitingavimą; |
| --- | --- |

9.

Tvarių finansų kriterijų integravimas į visus su finansų sektoriumi susijusius teisės aktus

| 10. | pažymi, kad pastaruoju metu tvarumo principai įtraukti į MIPP ir DIP (mažmeninių ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų paketų) ir PSS (paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais) reglamentus, taip pat į Akcininkų teisių direktyvą ir Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyvą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą rizikos, susijusios su ekologišku ir tvariu turtu, reguliavimą; palankiai vertina tai, kad į Įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, direktyvą įtrauktas turto nuvertėjimo pripažinimas, taip pat išplėstas rizikos ribojimo principas ir pateiktos nuorodos į Jungtinių Tautų nustatytus atsakingo investavimo principus; ragina tinkamai ir proporcingai integruoti tvarių finansų rodiklius į visus naujus ir persvarstytus teisės aktus, susijusius su finansų sektoriumi, teikiant „omnibus“ pasiūlymą arba konkrečius pasiūlymus; ragina parengti bendras gaires siekiant suvienodinti aplinkos, socialinių ir valdymo (ASV) veiksnių apibrėžtis visuose naujuose ir persvarstytuose teisės aktuose ir juos į tuos aktus įtraukti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją šiuo klausimu pasinaudoti Reglamente (ES) Nr. 1286/2014 nustatytais įgaliojimais siekiant kuo greičiau ir prieš sukuriant tvarumo taksonomiją parengti deleguotąjį teisės aktą, kuriame būtų nurodyta išsami procedūra, naudojama nustatyti, ar MIPP ir DIP investiciniu produktu siekiama konkrečių aplinkosaugos ar socialinių tikslų; taip pat ragina parengti proporcingą privalomo išsamaus patikrinimo sistemą, pagrįstą 2017 m. EBPO priimtomis Institucinių investuotojų atsakingo profesinio elgesio gairėmis, kuriomis reikalaujama, kad investuotojai nustatytų neigiamą poveikį ASV veiksniams po pereinamojo laikotarpio, užkirstų jam kelią, jį sušvelnintų ir į jį atsižvelgtų; mano, kad ši visą Europą apimanti sistema turėtų būti grindžiama Prancūzijos įstatymu dėl įmonių budrumo pareigos bendrovėms ir investuotojams, įskaitant bankus; taip pat ragina visuose naujuose ir persvarstytuose produktų priežiūros ir valdymo (POG) teisės aktuose, įskaitant dabar svarstomus, tiesiogiai nurodyti ASV kriterijus; palankiai vertina Komisijos aukšto lygio ekspertų grupės tvarių finansų klausimais rekomendaciją įtvirtinti principą „visų pirma galvokime apie tvarumą“ visame ES sprendimų priėmimo, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo procese; |
| --- | --- |

11.

Rizika tvarumui prudencinėje kapitalo pakankamumo taisyklių sistemoje

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad tvarumui kylanti rizika gali taip pat kelti finansinę riziką, todėl, jei ji reikšminga, į ją turėtų būti atsižvelgta kapitalo reikalavimuose ir bankų prudenciniuose vertinimuose; todėl prašo Komisijos priimti reguliavimo strategiją ir veiksmų planą, kuriuo siekiama, be kita ko, įvertinti tvarumui kylančią riziką prudencinėje sistemoje ir skatinti įtraukti riziką tvarumui į sistemą „Bazelis IV“, siekiant užtikrinti pakankamas kapitalo atsargas; pabrėžia, kad visos kapitalo pakankamumo taisyklės turi būti grindžiamos nustatyta rizika ir visapusiškai ją atspindėti; siekia kito metinio biudžeto lėšomis inicijuoti ES bandomąjį projektą, kad šiuo tikslu būtų galima pradėti kurti metodologinius lyginamuosius kriterijus; |
| --- | --- |

12.

Rizikos atskleidimas

| 13. | pabrėžia, kad rizikos atskleidimas yra esminė tvarių finansų sąlyga; palankiai vertina Su klimatu susijusio finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės (angl. TFCD) veiklą ir ragina Komisiją bei Tarybą pritarti šios grupės rekomendacijoms; ragina į rizikos atskleidimo sistemas įtraukti neveikimo kainą klimato, aplinkos ir kitos rizikos tvarumui atžvilgiu; siūlo, kad Komisija įtrauktų proporcingus ir privalomus rizikos atskleidimo reikalavimus į Apskaitos direktyvos, Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyvos, Kapitalo reikalavimų direktyvos ir Kapitalo reikalavimų reglamento persvarstymo sistemą laikotarpiui nuo 2020 m., kuris apimtų perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpį, per kurį įmonės galėtų pasirengti įgyvendinimui; atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzijos energetikos pertvarkos įstatymo 173 straipsnyje pateikiamas galimas modelis, kaip reguliuoti investuotojų vykdomą privalomą rizikos klimatui atskleidimą; ragina apvarstyti galimybę išplėsti Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyvos taikymo sritį; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad ataskaitų teikimo reikalavimai turėtų būti proporcingi, atsižvelgiant į įstaigos riziką, dydį ir sudėtingumą; rekomenduoja, kad informacijos atskleidimo reikalavimai, kurie šiuo metu privalomi pagal MIPP ir DIP reglamentą ir pagrindinės informacijos dokumentą, turėtų būti taikomi visiems mažmeniniams finansiniams produktams; |
| --- | --- |

13.

Patikėtinio pareiga

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad patikėtinio pareigos jau yra įtrauktos į Sąjungos finansų reguliavimo sistemą, tačiau primygtinai reikalauja, kad jos būtų patikslintos nustatant, kuriant ir bandant tvirtą, patikimą ir tvarią taksonomiją, aprėpiančią pagrindines su investicijomis susijusias veiklas, įskaitant investavimo strategiją, rizikos valdymą, turto paskirstymą, valdymą ir priežiūrą, apimant visus subjektus visoje investavimo grandinėje, įskaitant turto valdytojus ir nepriklausomus investicijų konsultantus ar kitus investavimo tarpininkus; rekomenduoja, kad patikėtinio pareigos būtų išplėstos ir apimtų privalomą abipusės integracijos procesą, kurio metu visi investicinės grandinės subjektai, įskaitant turto valdytojus ir nepriklausomus investavimo konsultantus arba kitus investavimo tarpininkus, privalo į savo sprendimus įtraukti finansiškai svarbius ASV veiksnius, įskaitant neveikimo kainą, taip pat atsižvelgti į tai, kam pirmenybę nefinansinių svarbių ASV veiksnių srityje teikia klientai, naudos gavėjai arba galutiniai investuotojai, kurių reikėtų aktyviai paklausti apie jų prioritetus išdėstymo laike ir tvarumo atžvilgiu; ragina įtraukti neveikimo kainą klimato kaitos, aplinkos ir kitos rizikos tvarumui atžvilgiu, kad ji taptų bendrovių valdybų ir valdžios institucijų vykdomo rizikos valdymo ir išsamaus patikrinimo vertinimo dalimi bei investuotojų patikėtinio pareigos dalimi; |
| --- | --- |

14.

Pavyzdinės sutartys ASV veiksniams nustatyti

| 15. | ragina Europos priežiūros institucijas (EPI) parengti pavyzdinių sutarčių tarp turto savininkų ir turto valdytojų, nepriklausomų investavimo konsultantų ir kitų investavimo tarpininkų gaires, į kurias būtų aiškiai įtraukta sąsaja naudos gavėjo interesų perdavimas, taip pat aiškūs lūkesčiai dėl ASV rizikos ir veiksnių nustatymo ir integravimo, siekiant šios rizikos išvengti, ją sumažinti, sušvelninti arba kompensuoti; ragina ES institucijas užtikrinti, kad ateityje atliekant EPI reglamento persvarstymą Europos priežiūros institucijoms būtų skirta pakankamai išteklių; ragina Komisiją įtraukti neveikimo kainą klimato ir kitos rizikos tvarumui atžvilgiu į visus būsimus ES teisės aktus, teisės aktų persvarstymus ir finansavimo poveikio vertinimus; |
| --- | --- |

15.

Priežiūra

| 16. | prašo, kad aktyvi ir atskaitinga priežiūra taptų neatsiejama investuotojų teisinių pareigų dalimi ir kad priežiūros veiklos ataskaita būtų viešai prieinama naudos gavėjams ir visuomenei viešai ir privaloma tvarka atskleidžiant, be kita ko, kontrolinių akcijų paketų, investuotojų dalyvavimo veiklos, naudojimosi įgaliotųjų konsultantų paslaugomis ir pasyviojo investavimo priemonių naudojimo duomenis; rekomenduoja, kad pasyvieji fondai (pirmiausiai su indeksai susietų investicijų fondai) būtų skatinami atskleisti savo priežiūros veiklą ir tai, kokiu mastu pasyvusis indeksų ir lyginamųjų rodiklių naudojimas leidžia tinkamai nustatyti įmonių, į kurias investuojama, ASV riziką; mano, kad reikėtų paprašyti, jog indeksų teikėjai pateiktų išsamią informaciją apie plačiai naudojamų ir nurodomų lyginamųjų indeksų sąsają su klimato ir tvarumo parametrais; |
| --- | --- |

16.

Poreikis parengti papildomus ASV ataskaitų teikimo reikalavimus pagal Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyvą

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad ASV ataskaitų teikime pagal Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyvą stinga konvergencijos ir kad reikalingas suderinimas siekiant skatinti didesnį nuoseklumą bei reikia nustatyti atskleidimui tinkamiausius ASV rodiklius, naudojant tvarumo ir efektyvaus išteklių naudojimo rodiklius; ragina Komisiją sukurti visos ES įvairių suinteresuotųjų subjektų grupę, įtraukiant finansinių paslaugų sektoriaus, akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės atstovus, kad būtų įvertintas ir pasiūlytas tinkamas rodiklių sąrašas, įskaitant poveikio tvarumui rodiklių sąrašą, kuris apimtų didžiausią riziką tvarumui; mano, kad tokia reforma turėtų apimti reikalavimą teikti trečiųjų subjektų audituotas ataskaitas; |
| --- | --- |

17.

Žaliosios obligacijos

| 18. | pažymi, kad žaliosios obligacijos sudaro tik nedidelę investicijų rinkos dalį ir ji nepakankamai reguliuojama, todėl ši rinkos dalis yra pažeidžiama klaidinančios rinkodaros rizikos, taip pat pažymi, kad ES šiuo metu neturi bendro žaliųjų obligacijų standarto, kuris turėtų būti grindžiamas būsima ES tvaria taksonomija; nurodo, kad tokias žaliąsias obligacijas turėtų tikrinti ir prižiūrėti viešosios valdžios institucijos ir dėl jų turėtų būti periodiškai teikiamos ataskaitos apie pagrindinio turto poveikį aplinkai; pabrėžia, kad žaliosiomis obligacijomis taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atvirkštinį poveikį aplinkai ir jomis turėtų būti remiamas iškastinio kuro išteklių naudojimo mažinimas; pabrėžia, kad į žaliąsias obligacijas neturėtų būti įtraukti tam tikri sektoriai, ypač susiję su veikla, kuri daro didelį neigiamą poveikį klimatui, ir kad jomis neturėtų būti pažeidžiami pagrindiniai socialinių ir žmogaus teisių standartai; siūlo sukurti ES žaliųjų obligacijų standartą visiškai skaidriai – įsteigiant specialią Komisijos darbo grupę, kurios veiklą reguliariai tikrintų Europos Parlamentas; ragina Komisiją reguliariai vertinti žaliųjų obligacijų poveikį, veiksmingumą ir priežiūrą; todėl ragina imtis teisėkūros iniciatyvos esamomis ir būsimomis Europos institucijomis (pvz., EIB) skatinti, remti ir platinti rinkoje Europos viešąją žaliųjų obligacijų emisiją, siekiant finansuoti naujas tvarias investicijas; |
| --- | --- |

18.

Kredito reitingų agentūros

| 19. | pažymi, kad kredito reitingų agentūros, vertindamos būsimą emitento kreditingumą, nepakankamai atsižvelgia į neigiamą ASV rizikos ir veiksnių poveikį; ragina visoms ES veikiančioms kredito reitingų agentūroms nustatyti aiškius ES standartus ir priežiūrą, susijusią su ASV rodiklių integravimu į kredito reitingus; atkreipia dėmesį į tai, kad dar nėra visapusiškai išspręsta iš esmės nepakankamos konkurencijos tarp šių įmonių ir jų siauro dėmesio vien ekonominiams veiksniams problema; ragina sukurti „žaliųjų finansų ženklo“ akreditavimo procesą, kurį vykdytų sertifikavimo tarpininkai, prižiūrimi Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA); rekomenduoja ESMA pavesti reikalauti, kad kredito reitingų agentūros į savo metodikas įtrauktų riziką tvarumui; prašo Komisijos, kai ateityje bus tikėtini šie veiksmai, pasiūlyti šiuo atžvilgiu peržiūrėtą Kredito reitingų agentūrų reglamentą; pabrėžia tvarumo įvertinimo, kuriuos užtikrina tvarumo indeksai ir ASV reitingų agentūros, svarbą norint, kad visi finansų subjektai gautų jų ataskaitų teikimo ir patikėtinio pareigoms reikalingą informaciją, įgyvendinant perėjimą prie tvaresnės finansų sistemos; |
| --- | --- |

19.

Finansinių paslaugų ženklinimo sistemos

| 20. | siūlo Komisijai nustatyti privalomą ir proporcingą ženklinimo sistemą, kuri pereinamuoju laikotarpiu įstaigoms, teikiančioms mažmeninės banko sąskaitų, investicinių fondų, draudimo ir finansinių produktų paslaugas, turėtų būti taikoma savanoriškai, nurodant, kokiu mastu pagrindinis turtas atitinka Paryžiaus susitarimo ir ASV tikslus; |
| --- | --- |

20.

Europos priežiūros institucijų įgaliojimai

| 21. | ketina dar aiškiau apibrėžti Europos priežiūros institucijų ir nacionalinių kompetentingų institucijų įgaliojimus ruošiantis EPI reglamentų persvarstymui, kad būtų įtraukta ir stebima ASV rizika ir veiksniai, taip užtikrinant, kad finansų rinkos veikla būtų labiau suderinta su tvarumo tikslais; šiuo atžvilgiu mano, kad ESMA turėtų:






  — | įtraukti tvarumo prioritetus į savo tinkamumo vertinimo gaires, pasiūlytas Komisijos veiksmų plane dėl tvarių finansų, ir, platesniu mastu, pateikti rekomendacijų, kaip atitinkamuose ES finansų teisės aktuose būtų galima veiksmingai atsižvelgti į tvarumo aspektus bei skatinti nuoseklų šių nuostatų įgyvendinimą jas priėmus; |
| --- | --- | --- |

21.

—

įtraukti tvarumo prioritetus į savo tinkamumo vertinimo gaires, pasiūlytas Komisijos veiksmų plane dėl tvarių finansų, ir, platesniu mastu, pateikti rekomendacijų, kaip atitinkamuose ES finansų teisės aktuose būtų galima veiksmingai atsižvelgti į tvarumo aspektus bei skatinti nuoseklų šių nuostatų įgyvendinimą jas priėmus;

| — | nustatyti proporcingą ir po pereinamojo laikotarpio privalomą priežiūros stebėsenos sistemą, kad būtų galima įvertinti svarbią ASV riziką ir veiksnius, pradedant 2018 m. ir taikant ateities tvarumo scenarijų analizę; |
| --- | --- |

—

nustatyti proporcingą ir po pereinamojo laikotarpio privalomą priežiūros stebėsenos sistemą, kad būtų galima įvertinti svarbią ASV riziką ir veiksnius, pradedant 2018 m. ir taikant ateities tvarumo scenarijų analizę;

| — | būti įgaliota tikrinti portfelio suderinamumą su Paryžiaus susitarime numatyta ASV rizika ir veiksniais, taip pat užtikrinti atitiktį Su klimatu susijusio finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės rekomendacijoms; |
| --- | --- |

—

būti įgaliota tikrinti portfelio suderinamumą su Paryžiaus susitarime numatyta ASV rizika ir veiksniais, taip pat užtikrinti atitiktį Su klimatu susijusio finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės rekomendacijoms;

atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Europos priežiūros institucijos turėtų turėti pakankamai finansinių išteklių savo funkcijoms vykdyti; ragina Europos priežiūros institucijas bendradarbiauti šiais klausimais su atitinkamomis agentūromis ir tarptautinėmis organizacijomis;

EIB vaidmuo tvarių finansų srityje

| 22. | pabrėžia, kad ES institucijos turėtų rodyti pavyzdį siekiant užtikrinti finansų tvarumą; pažymi, kad nors 26 proc. viso EIB finansavimo skirta kovai su klimato kaita ir nors 2007 m. EIB pirmasis pradėjo žaliųjų obligacijų rinkos veiklą bei sėkmingai įgyvendina savo prisiimtą įsipareigojimą šioje srityje, jis vis dar finansuoja didesnio anglies dioksido kiekio projektus, todėl dar yra galimybių tobulėti; todėl primygtinai ragina EIB koreguoti savo būsimą skolinimą ir nustatyti jo prioritetus taip, kad jis būtų suderinamas su Paryžiaus susitarimu ir su 1,5 °C klimato ribine verte; ragina EIB skolinimo operacijas ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) reglamentą sustiprinti ir perbalansuoti, kad pagal juos nebebūtų investuojama į didelio anglies dioksido kiekio projektus ir būtų teikiama pirmenybė efektyvaus išteklių naudojimo ir anglies dioksido kiekio mažinimo projektams bei kitiems inovaciniams sektoriams ir nematerialioms įmonėms; pataria, kad EIB galėtų regioniniu lygmeniu subalansuotai suteikti daugiau rizikos kapitalo perėjimui prie žaliosios ekonomikos; laikosi nuomonės, kad tuo požiūriu reikėtų imtis papildomų priemonių, be kita ko, sąveikoje su ES finansinėmis priemonėmis pagal kitą daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

22.

ECB vaidmuo tvarių finansų srityje

| 23. | pripažįsta ECB nepriklausomumą ir pirminį įgaliojimą išlaikyti kainų stabilumą, tačiau primena, kad ECB, kaip ES institucija, taip pat saistomas Paryžiaus susitarimo; todėl yra susirūpinęs dėl to, kad 62,1 proc. ECB įmonių obligacijų pirkimų vykdomi sektoriuose, kurie euro zonoje išmeta 58,5 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų (14), ir pažymi, kad ši programa tiesiogiai naudinga daugiausiai didelėms bendrovėms; rekomenduoja, kad ECB savo gairėse, kuriomis vadovaujamasi vykdant ECB pirkimo programas, aiškiai atsižvelgtų į Paryžiaus susitarimą ir ASV tikslus; pabrėžia, kad tokios gairės gali būti bandomasis projektas, kuriuo nustatoma būsima į ASV orientuota investavimo politika, atitinkanti aukštus ES tvarios taksonomijos standartus; |
| --- | --- |

23.

Kiti klausimai

| 24. | pabrėžia, kad reikšmingas tvarių finansinių produktų pasiūlymas taip pat gali turėti teigiamą poveikį stiprinant Europos socialinę infrastruktūrą – tai gali būti iniciatyvos ir projektai, kuriais siekiama kurti viešąją vertę skatinant investicijas ir inovacijas tuose sektoriuose, kurie yra strateginiai ir svarbūs žmonių ir bendruomenių gerovei ir atsparumui, pavyzdžiui, švietimui, sveikatos priežiūrai ir būstui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina aukšto lygio ekspertų grupės vykdomą veiklą, kuri yra vertingas pagrindas siekiant naujo tvaraus finansų sektoriaus standarto; vis dėlto primygtinai reikalauja aktyviai įtraukti bankų sektorių, kuris dėl savo dominuojančios padėties Europos finansinėje aplinkoje tebėra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad finansai taptų tvaresni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad taikant metodiką, kuria siekiama stebėti su klimatu susijusias išlaidas, atsiranda nenuoseklumas tarp programų ir projektai, kurių nauda aplinkai ir klimatui kelia abejonių, gali būti laikomi su klimatu susijusiomis išlaidomis (pvz., bendrosios žemės ūkio politikos žalinimo komponentas); |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad jokių plačiai naudojamų finansinių lyginamųjų indeksų metodikoje neatsižvelgiama į ASV veiksnius; ragina sukurti vieną ar daugiau Europos tvarumo lyginamųjų indeksų, taikant Europos tvarumo taksonomiją, kad būtų galima įvertinti Europos emitentų veiklos rezultatus atsižvelgiant į ASV riziką ir veiksnius; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina išnagrinėti ir skatinti privačias iniciatyvas, pvz., EeMAP projektą „žaliosios hipotekos“, siekiant įvertinti ir parodyti, kokiomis sąlygomis žaliasis turtas gali padėti sumažinti investicijų riziką, tuo pat metu stiprinant aplinkos tvarumą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina ES tarptautiniu lygmeniu aktyviai skatinti tvarumo rodiklius įtraukti į Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad valdant įmones turėtų būti skatinamas ilgalaikės tvarios vertės kūrimas, pavyzdžiui, per ilgalaikiams akcininkams skiriamas lojalumo akcijas ir įtraukiant ASV į direktorių ir valdybos narių atlyginimų dydį; atkreipia dėmesį į tai, kad patikslinus direktorių pareigas šiuo atžvilgiu būtų remiami tvarūs investuotojai jiems bendradarbiaujant su investuotojais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina nustatyti privalomą atsakomybės už aplinkos apsaugą draudimą visai komercinei ir viešajai veiklai, kuris būtų išankstinė leidimų išdavimo sąlyga; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad norint užtikrinti finansų tvarumą būtina išaiškinti Europos bendrovių direktorių pareigas dėl ilgalaikės tvarios vertės kūrimo, ASV klausimų ir sisteminės rizikos, kurios yra pagrindinės direktorių pareigos skatinti bendros įmonės sėkmę dalis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Europos priežiūros institucijas parengti gaires dėl statistinių duomenų apie ASV rizikos nustatymą ir integravimą į finansavimą rinkimo ir ragina, kai tik įmanoma, statistinius duomenis paskelbti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina nacionalines bankų ir finansų rinkos valdžios institucijas parengti trumpus ir aiškius nurodymus, kaip nauja taksonomija ir kiti su šiais teisės aktais susiję pokyčiai gali būti diegiami nesudarant išlaidų ir vėlavimų, kurių galima išvengti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | laikosi nuomonės, kad kainų reguliavimo priemonė gali labai praversti sumažinant 18 mlrd. EUR finansavimo trūkumą Europai siekiant mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, investicijas nukreipiant į ilgalaikius tvarius tikslus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad diskusijose dėl tvarių finansų dažnai pamirštamos MVĮ, nors joms būdingas novatoriškumas; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į didžiulį skaitmeninimo ir ekologiškų finansinių technologijų potencialą; rekomenduoja Komisijai apsvarstyti mechanizmus, kuriais siekiama, kad MVĮ galėtų sujungti projektus siekiant sudaryti jiems sąlygas pasinaudoti žaliųjų obligacijų rinka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia tvarių finansų socialinio komponento svarbą; pažymi, kad yra galimybių kurti naujas finansines priemones, ypač skirtas socialinėms infrastruktūroms, pavyzdžiui, socialines obligacijas, kaip įtvirtinta 2017 m. socialinių obligacijų principuose (SBP); |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad ASV rizikos nustatymas, valdymas ir atskleidimas yra neatsiejama vartotojų apsaugos ir finansinio stabilumo dalis ir todėl turėtų patekti į EPI įgaliojimus ir priežiūros prievoles; prašo ESRV aktyviai tęsti mokslinius tyrimus ASV veiksnių sąveikos ir sisteminės rizikos srityse, ne tik ryšium su klimato kaita; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena, kad Parlamentas savo 2017 m. lapkričio 14 d. rezoliucijoje dėl mažmeninių finansinių paslaugų veiksmų plano ragino sukurti ES taupomąją sąskaitą, skirtą žaliajai ekonomikai finansuoti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reikalauja, kad visos būsimos ES išlaidos derėtų su Paryžiaus susitarimu ir jų tikslai būtų susiję su ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu bei įtraukti į teisines priemones, kuriomis reglamentuojami Europos struktūriniai ir investicijų fondai (įskaitant sanglaudos fondus), išorės veiksmams ir vystomajam bendradarbiavimui skirti fondai ir kitos į Daugiametę finansinę programą neįtrauktos priemonės, kaip antai ESIF; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją atlikti galimybių, kaip priežiūros ir reguliavimo institucijos galėtų geriau atlyginti už ilgalaikes perspektyvas apimančius įgaliojimus, tyrimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją (EDPPI) parengti geriausią praktiką ir gaires dėl to, kaip profesinių pensijų sistemų ir privačių pensijų produktų kūrėjai gali bendradarbiauti su paramos gavėjais prieš sudarant sutartis dėl investicijų ir visą investicijų trukmės laiką; ragina EDPPI parengti gaires dėl geriausios praktikos, kaip antai Jungtinės Karalystės aplinkos agentūra, dėl bendradarbiavimo su paramos gavėjais ir mažmeniniais klientais ir jų finansinių ir nefinansinių interesų apibrėžimo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į aukšto lygio ekspertų grupės rekomendaciją dėl ES observatorijos tvarių finansų klausimais, kuri Europos aplinkos agentūros bendradarbiaujant su EPI turėtų būti įsteigta siekiant sekti ES tvarias investicijas, apie jas pranešti ir atskleisti informaciją; rekomenduoja, siekiant sustiprinti Europos Sąjungos pavyzdžio rodymo funkciją, kad šis observatorija taip pat turėtų prisiimti didesnį vaidmenį stebint, remiant tvarias ES fondų ir ES institucijų, įskaitant ESIF, EIB ir ECB, investicijas ir atskleidžiant informaciją apie jas; prašo, kad observatorija teiktų savo veiklos ataskaitas Parlamentui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rekomenduoja, kad EIB bendradarbiautų su mažais rinkos dalyviais ir bendruomenės kooperatyvais, siekiant suburti nedidelės apimties atsinaujinančiosios energetikos projektus, kad jie galėtų gauti EIB finansavimą pagal bendrovių sektoriaus pirkimo programą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sutinka su aukšto lygio ekspertų grupe, kad nepaprastai svarbu suteikti didesnių galių Europos piliečiams tvarių finansų srityje ir juos su šiais klausimais supažindinti; pabrėžia poreikį didinti galimybes gauti informaciją apie tvarumo rezultatus ir skatinti finansinį išprusimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti finansų ir ne finansų sektorių politikos suderinamumą; primena, kad tvari finansinė politika turi būti papildoma nuoseklia politika kituose sektoriuose, pavyzdžiui, energetikos, transporto, pramonės ir žemės ūkio; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją skelbti reguliarias pažangos ataskaitas šioje rezoliucijoje nagrinėjamais klausimais; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti ES įtaką siekiant rodyti pavyzdį tvarių finansų srityje ir finansų tvarumo standartus iškelti į pasaulinį lygmenį, be kita ko, sudarant dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis, taip pat daugiašaliuose forumuose, kaip antai JT, G 7 ir G 20 ir tarptautinius standartus nustatančios institucijos, pavyzdžiui, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO); |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OL L 335, 2009 12 17, p. 1.

(2)  OL L 330, 2014 11 15, p. 1.

(3)  OL L 132, 2017 5 20, p. 1.

(4)  OL L 354, 2016 12 23, p. 37.

(5)  OL L 182, 2013 6 29, p. 19.

(6)  OL L 347, 2017 12 28, p. 35.

(7)  OL L 352, 2014 12 9, p. 1.

(8)  Jungtinių Tautų Nelaimių rizikos mažinimo biuras: https://www.unisdr.org/files/46796_cop21weatherdisastersreport2015.pdf

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0039.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0025.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0428.

(12)  OL C 75, 2016 2 26, p. 41.

(13)  OL C 265, 2017 8 11, p. 65.

(14)  Sini Matitekainen, Emanuele Campiglio ir Dimitri Zenghelis, „The climate impact of quantitative easing“, Grantham Institute on climate change and the environment, 2017 m. gegužės mėn.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/36

---

P8_TA(2018)0216

2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinės (2018/2009(INI))

(2020/C 76/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2, 6 ir 7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2, 6 ir 7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 70, 85, 86, 258, 259 ir 260 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 70, 85, 86, 258, 259 ir 260 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo atitinkamas rezoliucijas teisinės valstybės ir teisingumo srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo atitinkamas rezoliucijas teisinės valstybės ir teisingumo srityse,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 10 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė“ (COM(2017)0167), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 10 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė“ (COM(2017)0167),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2017 m. Jungtinio tyrimų centro tyrimą „Valstybių narių teismų sistemos ir ekonominė plėtra“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2017 m. Jungtinio tyrimų centro tyrimą „Valstybių narių teismų sistemos ir ekonominė plėtra“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. JAV prekybos rūmų Teisės reformų instituto tyrimą „Kolektyvinio teisių gynimo vystymasis ES“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. JAV prekybos rūmų Teisės reformų instituto tyrimą „Kolektyvinio teisių gynimo vystymasis ES“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) lyčių statistinių duomenų bazę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) lyčių statistinių duomenų bazę (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos demokratijos per teisę komisijos (Venecijos komisijos) ataskaitas, ypač į jos parengtą teisinės valstybės kriterijų sąrašą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos demokratijos per teisę komisijos (Venecijos komisijos) ataskaitas, ypač į jos parengtą teisinės valstybės kriterijų sąrašą (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl teisingumo vertinimo baudžiamosios teisenos ir teisinės valstybės principo srityje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl teisingumo vertinimo baudžiamosios teisenos ir teisinės valstybės principo srityje (5),

| — | atsižvelgdamas į įmonės „Milieu“ 2011 m. atliktą lyginamąjį tyrimą dėl galimybės kreiptis į teismą lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija teisės aktuose (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įmonės „Milieu“ 2011 m. atliktą lyginamąjį tyrimą dėl galimybės kreiptis į teismą lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija teisės aktuose (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendaciją dėl teisėjų: nepriklausomumas, veiksmingumas ir atsakomybės sritys (CM/Rec(2010) 12) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendaciją dėl teisėjų: nepriklausomumas, veiksmingumas ir atsakomybės sritys (CM/Rec(2010) 12) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Europos Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „Moterų ir vyrų atstovavimas teisinėse profesijose visoje ES“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Europos Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus tyrimą „Moterų ir vyrų atstovavimas teisinėse profesijose visoje ES“ (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) kartą per metus rengiamas Europos teismų sistemų vertinimo ataskaitas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) kartą per metus rengiamas Europos teismų sistemų vertinimo ataskaitas (9),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0161/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0161/2018),

| A. | kadangi nepriklausomos, veiksmingos ir kokybiškos teisingumo sistemos yra labai svarbios užtikrinant teisinės valstybės principą, sąžiningą teismo procesą, piliečių bei įmonių pasitikėjimą teisės sistema ir piliečių bei įmonių galimybę naudotis visomis turimomis teisėmis; kadangi veiksmingos teisingumo sistemos yra neatskiriamos nuo teismų nepriklausomumo ir padeda skatinti ekonomikos augimą, ginti pagrindines teises bei užtikrina tinkamą ES teisės taikymą; kadangi teisingumas savaime yra vertybė, visų pirma kalbant apie piliečių teisę kreiptis į teismą ir teisingo bylos nagrinėjimo taisyklių laikymąsi; |
| --- | --- |

A.

kadangi nepriklausomos, veiksmingos ir kokybiškos teisingumo sistemos yra labai svarbios užtikrinant teisinės valstybės principą, sąžiningą teismo procesą, piliečių bei įmonių pasitikėjimą teisės sistema ir piliečių bei įmonių galimybę naudotis visomis turimomis teisėmis; kadangi veiksmingos teisingumo sistemos yra neatskiriamos nuo teismų nepriklausomumo ir padeda skatinti ekonomikos augimą, ginti pagrindines teises bei užtikrina tinkamą ES teisės taikymą; kadangi teisingumas savaime yra vertybė, visų pirma kalbant apie piliečių teisę kreiptis į teismą ir teisingo bylos nagrinėjimo taisyklių laikymąsi;

| B. | kadangi Komisija paskelbė 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę – informacinę, lyginamąją, neprivalomą priemonę, kuria iš esmės vertinamas nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumas, nepriklausomumas ir kokybė, siekiant nurodyti trūkumus, nustatyti gerąją praktiką ir daromą pažangą, geriau apibrėžti valstybių narių teisingumo politiką, tuo tikslu sutelkiant dėmesį į teisingumo sistemų parametrus, kuriais prisidedama prie geresnės verslo, investicijų ir vartotojų aplinkos Sąjungoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija paskelbė 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę – informacinę, lyginamąją, neprivalomą priemonę, kuria iš esmės vertinamas nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumas, nepriklausomumas ir kokybė, siekiant nurodyti trūkumus, nustatyti gerąją praktiką ir daromą pažangą, geriau apibrėžti valstybių narių teisingumo politiką, tuo tikslu sutelkiant dėmesį į teisingumo sistemų parametrus, kuriais prisidedama prie geresnės verslo, investicijų ir vartotojų aplinkos Sąjungoje;

| C. | kadangi penktojoje ES teisingumo rezultatų suvestinėje visų pirma analizuojami klausimai, susiję su visuomenės galimybėmis naudotis teisminio nagrinėjimo priemonėmis, teisminių institucijų nepriklausomumas vertinamas pavienių asmenų ir verslo sektoriaus požiūriu, dabartinis informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimas teisingumo sistemoje ir nacionalinių teisingumo sistemų veikimas konkrečiose srityse, susijusiose su bendrąja rinka ir verslo sektoriumi, kartu pristatoma pradinė nacionalinių baudžiamosios teisenos sistemų veikimo apžvalga, siekiant užtikrinti ES kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi penktojoje ES teisingumo rezultatų suvestinėje visų pirma analizuojami klausimai, susiję su visuomenės galimybėmis naudotis teisminio nagrinėjimo priemonėmis, teisminių institucijų nepriklausomumas vertinamas pavienių asmenų ir verslo sektoriaus požiūriu, dabartinis informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimas teisingumo sistemoje ir nacionalinių teisingumo sistemų veikimas konkrečiose srityse, susijusiose su bendrąja rinka ir verslo sektoriumi, kartu pristatoma pradinė nacionalinių baudžiamosios teisenos sistemų veikimo apžvalga, siekiant užtikrinti ES kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimą;

| D. | kadangi 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje nepateikiamas bendras nacionalinių teisingumo sistemų klasifikavimas ir jos tikslas nėra nurodyti, kuri sistema geresnė; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje nepateikiamas bendras nacionalinių teisingumo sistemų klasifikavimas ir jos tikslas nėra nurodyti, kuri sistema geresnė;

| E. | kadangi, kita vertus, teisingumo rezultatų suvestinė turėtų būti naudingas vadovas, kuriame apžvelgiama geriausia praktika civilinės, komercinės ir administracinės teisenos srityse, kurią valstybės narės turėtų taikyti; |
| --- | --- |

E.

kadangi, kita vertus, teisingumo rezultatų suvestinė turėtų būti naudingas vadovas, kuriame apžvelgiama geriausia praktika civilinės, komercinės ir administracinės teisenos srityse, kurią valstybės narės turėtų taikyti;

| F. | kadangi iš kai kurių valstybių narių vis dar negauta daug duomenų; kadangi skiriasi kai kurių valstybių narių pateiktų duomenų kiekybė ir konkretus turinys; |
| --- | --- |

F.

kadangi iš kai kurių valstybių narių vis dar negauta daug duomenų; kadangi skiriasi kai kurių valstybių narių pateiktų duomenų kiekybė ir konkretus turinys;

| G. | kadangi 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje daugiausia dėmesio skiriama civilinei, komercinei ir administracinei teisenai ir pateikiama pirminė nacionalinių sistemų veikimo taikant ES kovos su pinigų plovimu teisės aktus baudžiamosios teisenos srityje apžvalga; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje daugiausia dėmesio skiriama civilinei, komercinei ir administracinei teisenai ir pateikiama pirminė nacionalinių sistemų veikimo taikant ES kovos su pinigų plovimu teisės aktus baudžiamosios teisenos srityje apžvalga;

| H. | kadangi ši neprivaloma iniciatyva gera tuo, kad ja nustatomos tiek teigiamos, tiek neigiamos tendencijos ir sukuriamas forumas mokytis vieniems iš kitų ir keistis geriausia patirtimi visoje Sąjungoje, siekiant skatinti laikytis teisinės valstybės principo ir užtikrinti jo laikymąsi; |
| --- | --- |

H.

kadangi ši neprivaloma iniciatyva gera tuo, kad ja nustatomos tiek teigiamos, tiek neigiamos tendencijos ir sukuriamas forumas mokytis vieniems iš kitų ir keistis geriausia patirtimi visoje Sąjungoje, siekiant skatinti laikytis teisinės valstybės principo ir užtikrinti jo laikymąsi;

| I. | kadangi informacijos apie teisingumo sistemą pateikimas patogia forma naudotojui yra būtina sąlyga norint užtikrinti teisę kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

I.

kadangi informacijos apie teisingumo sistemą pateikimas patogia forma naudotojui yra būtina sąlyga norint užtikrinti teisę kreiptis į teismą;

| J. | kadangi teismų sistemos turi būti pritaikytos siekiant įveikti naujus Europos Sąjungai kylančius iššūkius; |
| --- | --- |

J.

kadangi teismų sistemos turi būti pritaikytos siekiant įveikti naujus Europos Sąjungai kylančius iššūkius;

Bendros pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad teisingumas įtvirtina teisinės valstybės principą visuomenėje ir užtikrina kiekvieno asmens teisę į teisingą bylos nagrinėjimą nepriklausomame ir nešališkame teisme; ragina valstybes nares užtikrinti, kad vykdant bet kokią teisingumo sistemos reformą būtų laikomasi teisinės valstybės principo ir ES teisminių institucijų nepriklausomumo standartų; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją toliau stebėti nacionalinių teisingumo sistemų reformas įgyvendinant Europos semestrą, kurio metu taip pat remiamasi ES teisingumo rezultatų suvestinės informacija; taip pat ragina Komisiją parengti naujus kriterijus, pagal kuriuos būtų geriau įvertinama, ar teismų sistemose laikomasi teisinės valstybės principo, visų pirma, remiantis Venecijos komisijos parengtu teisinės valstybės kriterijų sąrašu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją rinkti tikslesnę informaciją apie tai, kokių veiksmų imamasi atvejais, kai pažeidžiamas teisinės valstybės principas ir kyla grėsmių pagrindinėms teisėms, įskaitant korupciją, diskriminaciją ir privatumo, minties, sąžinės, religijos, saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvių pažeidimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena prašymą, įtrauktą į jo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo, ir pakartoja savo prašymą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto sudarymo; kol neparengtas Sąjungos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių paktas, ragina Komisiją surinkti esamas ataskaitas, įskaitant Teisingumo rezultatų suvestinę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | su dideliu susidomėjimu atkreipia dėmesį į 2017 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę ir ragina Komisiją toliau įgyvendinti šią iniciatyvą pagal Sutartis ir konsultuojantis su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad parengus atskirą teisingumo rezultatų suvestinę baudžiamųjų bylų srityje bus labai prisidėta kuriant bendrą teisėjų ir prokurorų požiūrį į ES teisės aktus baudžiamosios teisės srityje, taigi bus stiprinamas tarpusavio pasitikėjimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją atsižvelgti į kovą su korupcija ir mano, kad šios problemos įtraukimas į Teisingumo rezultatų suvestinę laikytinas prioritetu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | pritaria šių mainų tikslui ir pabrėžia, kad nepriklausoma, veiksminga ir kokybiška teisingumo sistema galėtų paskatinti įmones plėtoti savo verslą ir investuoti nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis, kartu apsaugant piliečių pagrindines teises ir užtikrinant vartotojų bei darbuotojų teises, taip didinant jų indėlį į ekonomiką; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu nustatyti teismų veiklos gaires siekiant ugdyti tarpvalstybinį tarpusavio pasitikėjimą, kad teisminės institucijos galėtų veiksmingai bendradarbiauti ir būtų galima sukurti bendrą teisminę erdvę ir Europos teisminę kultūrą; todėl ragina Komisiją toliau rengti konkrečius rodiklius, kuriais būtų galima praktiškai įvertinti ES vertybių, pvz., teisinės valstybės principų ir pagarbos pagrindinėms teisėms, laikymąsi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad toks palyginimas turi būti grindžiamas objektyviais kriterijais ir įrodymais, kurie yra tiksliai renkami, lyginami ir analizuojami, atsižvelgiant į atskiras konstitucines ir teisines sistemas; pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti vienodą valstybių narių statusą jų teisingumo sistemų nešališko vertinimo metu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teigiamai vertina Komisijos pastangas atlikti pirmąjį tam tikrų baudžiamosios teisenos aspektų kovos su pinigų plovimu srityje vertinimą ir rekomenduoja Komisijai imtis būtinų priemonių siekiant paraginti valstybes nares pateikti duomenis apie šios srities teismo procesų trukmę, atsižvelgiant į Ketvirtosios, o vėliau ir Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos įsigaliojimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į Komisijos pastangas pasiūlyti pamatuojamus duomenis ir parengti konkrečias išvadas, kaip valstybės narės pagerino ar dar gali pagerinti savo teisingumo sistemų kokybę ir veiksmingumą, ypač atsižvelgiant į teisėjų statusą ir skyrimą, jų nepriklausomumą ir lyčių lygybę; atkreipia dėmesį, kad duomenų trūkumas vis mažėja, ypač tai pasakytina apie duomenis, susijusius su teisingumo sistemų veiksmingumo rodikliais; apgailestauja, kad vis dar yra atvejų, kai kai kurios valstybės narės tam tikroms kategorijoms jokių duomenų nepateikė, nors jie buvo turimi; todėl ragina valstybes nares dėti dar daugiau pastangų siekiant, kad duomenys būtų palyginami, ir visapusiškai bendradarbiauti su Komisija, teikiant reikalaujamus duomenis; pabrėžia, kad valstybės narės privalo toliau mažinti duomenų skirtumus, siekdamos įgyvendinti prioritetus veiksmingų teisingumo sistemų srityje; ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Europos Tarybos Europos veiksmingo teisingumo komisija ir Komisija, visų pirma, pasitelkiant neoficialią ekspertų iš ministerijų ir atitinkamų nacionalinių teisingumo sistemų grupę, kad būtų galima užpildyti ilgalaikes tam tikrų teisingumo rezultatų suvestinės kategorijų duomenų spragas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares kruopščiai išnagrinėti 2017 m. teisingumo rezultatų suvestinės rezultatus ir nustatyti, ko galima iš jų pasimokyti, taip pat apsvarstyti, ar reikia patvirtinti nacionalines priemones, siekiant pašalinti visus pažeidimus, susijusius su jų nacionalinių teisingumo sistemų kokybe, veiksmingumu ir nepriklausomumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad daug valstybių narių toliau stengėsi gerinti savo nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumą, pradėdamos vykdyti reformas; palankiai vertina tai, kad daug naujų paskelbtų reformų susijusios su teisine pagalba, alternatyvaus ginčų sprendimo metodais, teismų specializacija ir teismų žemėlapiais; |
| --- | --- |

13.

Veiksmingumas

| 14. | pabrėžia veiksmingo ir laiku atliekamo proceso svarbą, įtvirtintą Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje; taip pat pabrėžia greito ir veiksmingo proceso svarbą vartotojų apsaugos ir intelektinės nuosavybės ir duomenų privatumo teisių bylose; susirūpinęs pažymi, kad tokios bylos kai kuriose valstybėse narėse nagrinėjamos vis dar yra pernelyg ilgai; nurodo, kad dėl didelio nebaigtų nagrinėti bylų skaičiaus piliečiai ir įmonės gali, be kita ko, pradėti mažiau pasitikėti teismų sistema, gali sumažėti teisinis tikrumas, o pasitikėjimas yra svarbiausias teisinės valstybės principo laikymosi veiksnys; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares investuoti į IRT priemonių taikymą savo teismų sistemose ir į nuolatinę jų plėtrą, kad jos taptų prieinamesnės, suprantamesnės ir būtų lengviau jas naudoti visiems ES piliečiams, ypač tiems, kurie turi bet kokios formos negalią ir priklauso pažeidžiamoms grupėms, taip pat tautinėms mažumoms ir (arba) imigrantams; pabrėžia IRT sistemų naudą valstybių narių teisminėms institucijoms vykdant tarpvalstybinį ir nacionalinio lygio bendradarbiavimą, nes mažinamos visų suinteresuotųjų subjektų išlaidos ir taip gerinamas bendras teisingumo sistemų veiksmingumas bei kokybė, pavyzdžiui, skundus pateikiant elektroniniu būdu, sudarant galimybę stebėti ir vykdyti procesus internetu ir elektroniniais ryšiais tarp teismų ir advokatų; apgailestauja, kad IRT teikiamos galimybės dar nėra visapusiškai išnaudotos visoje Europoje; teigiamai vertina tai, kad daugelyje valstybių narių skelbiant teismo sprendimus yra užtikrinamas skaidrumas; pritaria tam, kad prieiga prie informacijos internete naudotojams patogiu būdu labai prisideda užtikrinant piliečių ir įmonių teisę kreiptis į teismą; ragina valstybes nares skelbti internete visus teismų sprendimus, nes tai padės piliečiams ir įmonėms geriau susipažinti su teismų sistema ir padidins jos skaidrumą; be to, pažymi, kad tai galėtų padėti užtikrinti nuoseklesnę teismų praktiką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad reikia stiprinti ir įvairinti teisėjams teikiamus mokymus, nes tai veiksmingos, nepriklausomos ir nešališkos teismų sistemos pagrindas; pabrėžia, kad visų pirma reikia mokymų lyčių vaidmenų, normų ir stereotipų, teismų etikos, IT įgūdžių, teismo valdymo, tarpininkavimo ir ryšių su šalimis bei spauda srityse; be to, pabrėžia, kad svarbu tinkamai mokyti apie ES teisę ir skirtingas ES bendradarbiavimo struktūras, pvz., Eurojustą; atkreipia dėmesį į tai, kad tam tikrose ES teisės srityse, pavyzdžiui, autorių ir privatumo teisės srityse reikia suprasti ne tik teisinius dalykus, bet ir technologinius pokyčius; atkreipia dėmesį į tai, kad panašu, jog teisėjų ir teismų specializacija turi teigiamą poveikį teisingumo sistemos veiksmingumui ir kokybei; prašo Komisijos išsamiau išnagrinėti šį klausimą kitais metais rengiant suvestinę; pabrėžia, kad būtini nuolatiniai ir sistemingi teisėjų ir kitų teisės specialistų mokymai norint užtikrinti nuoseklų ir aukštos kokybės ES teisės taikymą ir kokybišką jos vykdymą; ragina valstybes nares daugiau investuoti į nuolatinio teisėjų mokymo organizavimą ir teisminių institucijų darbuotojų, pavyzdžiui, teisėjų, mokymus, taip pat kitose valstybėse narėse, siekiant keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares ir ES institucijas remti tolesnį tarpininkavimo ES lygmeniu plėtojimą; ragina Komisiją sistemingai vertinti tarpininkavimo poveikį ES teismų sistemose; |
| --- | --- |

17.

Kokybė

| 18. | ragina Komisiją kolektyvinio teisių gynimo procedūras įtraukti į kitų metų lyginamąjį tyrimą dėl teisingumo sistemų prieinamumo veiksnių, nes mano, kad galimybė kreiptis į teismą ir veiksmingai spręsti ginčus yra itin svarbi; mano, kad šios procedūros – labai svarbi priemonė siekiant stiprinti vartotojų, aplinkos ir sveikatos apsaugą visoje Europoje, nes šiose srityse daugelis ieškinį pateikiančių asmenų patiria tiesioginį poveikį; mano, kad kolektyvinio teisių gynimo procedūros sudaro palankesnes sąlygas įgyvendinti piliečių teisę kreiptis į teismą ir užtikrinti veiksmingą ginčų sprendimą, taip pat atitinkamai panaikinti nepagrįstas kliūtis, visų pirma, piliečių, gyvenančių žemiau skurdo ribos, arba tarpvalstybinių bylų atvejais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad daugumoje valstybių narių reikalaujama, kad, pradėdamos teismo procesą, šalys sumokėtų teismo mokestį; pabrėžia, kad galimybės pasinaudoti teisine pagalba ir teismo mokesčių lygis daro esminį poveikį naudojimuisi teise kreiptis į teismą, nes tai yra pagrindinė teisė ES, visų pirma, kalbant apie skurdžiai gyvenančius piliečius, ir pabrėžia teisinės pagalbos svarbą užtikrinant, kad silpnesnės šalys galėtų vienodomis sąlygomis kreiptis į teismą; pabrėžia, kad teisinė pagalba vartotojams, kurie gyvena žemiau skurdo ribos, išlieka esminiu pusiausvyrą užtikrinančiu veiksniu; atkreipia dėmesį į tai, kad sunkumai, patiriami siekiant gauti teisinę pagalbą, galėtų būti ypač atgrasantys tais atvejais, kai teismo mokesčiai ar teisinės išlaidos sudaro didelę ieškinio sumos dalį; mano, kad teisinė pagalba turėtų būti susieta su valstybių narių nustatyta skurdo riba; toliau laikosi nuomonės, kad teisinės išlaidos turėtų apskritai būti dar labiau sumažintos, pavyzdžiui, naudojant nacionalinius elektroninius Europos e. teisingumo portalus; ragina valstybes nares pagerinti informacijos teikimą internete naudotojams patogiu būdu užtikrinant, kad piliečiai galėtų išsiaiškinti, ar jie turi teisę į teisinę pagalbą, ir, be kita ko, pagerinti internetine teikiamą informaciją asmenims, kurie turi regos sutrikimų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją, prieš baigiant kitų metų iniciatyvą, nustatyti naują bet kokių grupių, kurios gali būti pažeidžiamos arba diskriminuojamos, teisės kreiptis į teismą rodiklį, taip siekiant nustatyti visas galimas kliūtis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad būtina spręsti vis dar esančius lyčių pusiausvyros skirtumus ir didelius vyrų ir moterų teisėjų, visų pirma aukštesniųjų instancijų teismuose ir aukščiausiuose teismuose, skaičiaus skirtumus nacionaliniu ir ES lygmenimis; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse neseniai pastebėtas neigiamas pokytis, susijęs su moterų teisėjų proporcine dalimi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad vis dar reikia daug padaryti siekiant visoje Europoje užtikrinti teismuose dirbančių specialistų lyčių lygybę, be kita ko, skiriant į teisėjo pareigas ir, turint omenyje lyčių stereotipus, skyrimų skaidrumą, darbo ir su darbu nesusijusių pareigų derinimą ar mentorystės praktiką; pabrėžia, kad moterų specialisčių, dirbančių žemesniosios grandies teismų sistemoje (įskaitant ne teismo pareigūnus), ir aukštesniuose teismuose bei prokuratūros tarnybose dirbančių moterų skaičius akivaizdžiai skiriasi; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, ypač teisininko profesijos siekiančių moterų aukštojo mokslo srityje, ir skatinti teigiamą požiūrį į moteris teisėjas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena 2015 m. Europos Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą (10), kuriame teigiama, kad valstybės narės, kuo labiau atsižvelgdamos į tikslą pasiekti vyrų ir moterų lygybę, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje, turėtų užtikrinti vienodą moterų ir vyrų dalyvavimą, skiriant kandidatus į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo Bendrojo Teismo teisėjus; primygtinai ragina valstybes nares šioje srityje rodyti gerą pavyzdį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad, nors daugiau kaip pusė valstybių narių 2015 m. padidino vienam gyventojui tenkančias išlaidas teismų sistemai, nustatydamos skiriamus finansinius išteklius, valstybės narės daugiausia atsižvelgia į buvusias išlaidas, užuot rėmusiosi faktiniu darbo krūviu arba teismų prašymais; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teigiamai vertina tai, kad daugumoje valstybių narių vis dažniau naudojami alternatyvūs ginčų sprendimo mechanizmai, visų pirma, Europos elektroninio ginčų sprendimo (EGS) platforma, skirta vartotojams ir prekybininkams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta su santuoka ir tėvų pareigomis susijusių duomenų; ragina Komisiją įtraukti šiuos duomenis į ES teisingumo rezultatų suvestinę, kai valstybės narės juos paskelbia, ir galbūt tai nustatyti kaip vidutinės trukmės laikotarpio tikslą po to, kai bus peržiūrėtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo ir vykdymo; |
| --- | --- |

26.

Nepriklausomumas

| 27. | pabrėžia, kad teisminių institucijų nepriklausomumas, kokybė ir veiksmingumas yra pamatiniai veiksmingos teisingumo sistemos elementai, gyvybiškai svarbūs užtikrinant teisinės valstybės principą, sąžiningą teismo procesą ir piliečių bei įmonių pasitikėjimą teisės sistema; be to, pabrėžia, kad teisminių institucijų nepriklausomumas yra svarbi pamatinio demokratijos principo dalis; mano, kad nepriklausoma teismų sistema yra grindžiama, visų pirma, vyriausybės ir politikos atstovų arba ekonominių interesų turinčių asmenų nesikišimu arba spaudimo nedarymu ir, antra, veiksmingomis garantijomis, kurias teikia teisėjų statusas ir pareigos, ir jų finansine padėtimi; pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakankamą autonomiją, siekiant apsaugoti baudžiamojo persekiojimo institucijas nuo nederamos politinės įtakos; todėl ragina Komisiją į ES teisingumo rezultatų suvestinę įtraukti skirsnį, skirtą prokurorų statusui ir jų savarankiškumui; taip pat ragina Komisiją toliau vertinti teismų nepriklausomumo teisines apsaugos priemones, be kita ko, bendradarbiaujant su aukščiausiųjų teismų ir teisminių institucijų tarybų tinklais; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kokie svarbūs nešališki, t. y. laisvi nuo savavališkos vykdomosios valdžios įtakos, ir visapusiški teisėjų skyrimo, vertinimo, perkėlimo ar atleidimo mechanizmai; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_and_economic_development_ across_eu_member_states.pdf

(2)  http://www.instituteforlegalreform.com/uploads/sites/1/The_Growth_of_Collective_Redress_in_the_EU_A_Survey_of_Developments_in_10_ Member_States_April_2017.pdf

(3)  http://eige.europa.eu/lt/gender-statistics/dgs

(4)  http://www.venice.coe.int/webforms/documents/default.aspx?pdffile=CDL-AD(2016)007-e

(5)  OL C 378, 2017 11 9, p. 136.

(6)  „Milieu Ltd“ (2011 m.), Lyginamasis tyrimas dėl galimybės kreiptis į teismą lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija teisės aktuose (angl. „Comparative study on access to justice in gender equality and anti-discrimination law“), Apibendrinamoji ataskaita, Europos Komisijos Teisingumo GD, Briuselis.

(7)  https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?p=&Ref=CM/Rec(2010)12&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&BackColor Intranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383&direct=true

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/596804/IPOL_STU(2017)596804_EN.pdf

(9)  https://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp

(10)  OL C 436, 2015 12 24, p. 1.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/42

---

P8_TA(2018)0221

Genetiškai modifikuoti kukurūzai GA21 (MON-ØØØ21-9)

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D056125-02 – 2018/2698(RSP))

(2020/C 76/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projektą (D056125-02), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projektą (D056125-02),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. balandžio 23 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. balandžio 23 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos 2017 m. rugsėjo 21 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. spalio 24 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos 2017 m. rugsėjo 21 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. spalio 24 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi Komisijos sprendimu 2008/280/EB (5) buvo leista teikti rinkai maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (toliau – kukurūzai GA21); kadangi tas leidimas naudoti ta pačia paskirtimi, kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą, taip pat apima ir kitus nei maistas ar pašarai produktus, kurių sudėtyje yra kukurūzų GA21 arba kurie iš jų sudaryti; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos sprendimu 2008/280/EB (5) buvo leista teikti rinkai maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (toliau – kukurūzai GA21); kadangi tas leidimas naudoti ta pačia paskirtimi, kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą, taip pat apima ir kitus nei maistas ar pašarai produktus, kurių sudėtyje yra kukurūzų GA21 arba kurie iš jų sudaryti;

| B. | kadangi prieš priimant Sprendimą 2008/280/EB, t. y. 2007 m. rugsėjo 13 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2007 m. spalio 2 d. (6) (toliau – EFSA 2007); |
| --- | --- |

B.

kadangi prieš priimant Sprendimą 2008/280/EB, t. y. 2007 m. rugsėjo 13 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2007 m. spalio 2 d. (6) (toliau – EFSA 2007);

| C. | kadangi 2016 m. spalio 6 d. įmonė „Syngenta France SAS“, atstovaujanti įmonei „Syngenta Crop Protection AG“ (Šveicarija), pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius Komisijai pateikė prašymą atnaujinti pirmiau minėtą leidimą pateikti rinkai; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2016 m. spalio 6 d. įmonė „Syngenta France SAS“, atstovaujanti įmonei „Syngenta Crop Protection AG“ (Šveicarija), pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius Komisijai pateikė prašymą atnaujinti pirmiau minėtą leidimą pateikti rinkai;

| D. | kadangi 2017 m. rugsėjo 21 d. EFSA pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. spalio 24 d. (7) (toliau – EFSA 2017); |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. rugsėjo 21 d. EFSA pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. spalio 24 d. (7) (toliau – EFSA 2017);

| E. | kadangi kukurūzai GA21 buvo sukurti tam, kad būtų atsparūs glifosatui, suaktyvinant modifikuotą baltymą EPSPS; |
| --- | --- |

E.

kadangi kukurūzai GA21 buvo sukurti tam, kad būtų atsparūs glifosatui, suaktyvinant modifikuotą baltymą EPSPS;

| F. | kadangi papildomo herbicido (šiuo atveju – glifosato) naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, galima tikėtis, kad derliuje bus purkštų medžiagų liekanų, kurios yra neišvengiamos; kadangi įrodyta, kad herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams naudojama daugiau papildomų herbicidų nei tokiems pat tradiciniams augalams; |
| --- | --- |

F.

kadangi papildomo herbicido (šiuo atveju – glifosato) naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, galima tikėtis, kad derliuje bus purkštų medžiagų liekanų, kurios yra neišvengiamos; kadangi įrodyta, kad herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams naudojama daugiau papildomų herbicidų nei tokiems pat tradiciniams augalams;

| G. | kadangi atitinkamai numatoma, kad kukurūzai GA21 bus apdorojami ir didesnėmis, ir pakartotinėmis glifosato dozėmis, o dėl to ne tik padidės jų likučių kiekiai nuimame derliuje, bet ir gali būti padarytas poveikis genetiškai modifikuotų kukurūzų sudėčiai ir jų agronominėms savybėms; |
| --- | --- |

G.

kadangi atitinkamai numatoma, kad kukurūzai GA21 bus apdorojami ir didesnėmis, ir pakartotinėmis glifosato dozėmis, o dėl to ne tik padidės jų likučių kiekiai nuimame derliuje, bet ir gali būti padarytas poveikis genetiškai modifikuotų kukurūzų sudėčiai ir jų agronominėms savybėms;

| H. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų dėl nuomonių EFSA 2007 (8) ir EFSA 2017 (9); kadangi, pavyzdžiui, valstybės narės kritikavo tai, kad prieš padarant išvadas dėl kukurūzų GA21 rizikos vertinimo, reikia daugiau informacijos, kad nebuvo pateikti duomenys, kuriais patvirtinama saugaus naudojimo istorija, kad kukurūzų GA21 stebėsenos ataskaitose leidimo galiojimo laikotarpiu buvo esminių trūkumų ir kad įgyvendintas stebėsenos metodas ne visai atitiko Direktyvą 2001/18/EB; |
| --- | --- |

H.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų dėl nuomonių EFSA 2007 (8) ir EFSA 2017 (9); kadangi, pavyzdžiui, valstybės narės kritikavo tai, kad prieš padarant išvadas dėl kukurūzų GA21 rizikos vertinimo, reikia daugiau informacijos, kad nebuvo pateikti duomenys, kuriais patvirtinama saugaus naudojimo istorija, kad kukurūzų GA21 stebėsenos ataskaitose leidimo galiojimo laikotarpiu buvo esminių trūkumų ir kad įgyvendintas stebėsenos metodas ne visai atitiko Direktyvą 2001/18/EB;

| I. | kadangi pati EFSA genetiškai modifikuotų organizmų grupė (EFSA GMO grupė) mano, kad reikia toliau diskutuoti su pareiškėjais ir rizikos valdytojais dėl praktinio aplinkos stebėsenos po pateikimo į rinką planų, susijusių su importuoti ir apdirbti skirtais genetiškai modifikuotais (GM) augalais, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi pati EFSA genetiškai modifikuotų organizmų grupė (EFSA GMO grupė) mano, kad reikia toliau diskutuoti su pareiškėjais ir rizikos valdytojais dėl praktinio aplinkos stebėsenos po pateikimo į rinką planų, susijusių su importuoti ir apdirbti skirtais genetiškai modifikuotais (GM) augalais, įgyvendinimo;

| J. | kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų; |
| --- | --- |

J.

kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų;

| K. | kadangi Parlamentas įsteigė specialųjį komitetą Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais, kuris padės nustatyti, ar atliekant rizikos vertinimo procedūrą buvo laikomasi atitinkamų Sąjungos mokslinių standartų ir ar pramonė padarė netinkamą įtaką Sąjungos agentūrų išvadoms dėl glifosato kancerogeniškumo; |
| --- | --- |

K.

kadangi Parlamentas įsteigė specialųjį komitetą Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais, kuris padės nustatyti, ar atliekant rizikos vertinimo procedūrą buvo laikomasi atitinkamų Sąjungos mokslinių standartų ir ar pramonė padarė netinkamą įtaką Sąjungos agentūrų išvadoms dėl glifosato kancerogeniškumo;

| L. | kadangi apskritai, EFSA Pesticidų specialistų grupės teigimu, negalima padaryti išvadų dėl liekanų, liekančių po genetiškai modifikuotų augalų purškimo glifosato preparatais, saugumo (10); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali pasirodyti esą toksiškesni nei vien tik veiklioji medžiaga (11); |
| --- | --- |

L.

kadangi apskritai, EFSA Pesticidų specialistų grupės teigimu, negalima padaryti išvadų dėl liekanų, liekančių po genetiškai modifikuotų augalų purškimo glifosato preparatais, saugumo (10); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali pasirodyti esą toksiškesni nei vien tik veiklioji medžiaga (11);

| M. | kadangi Sąjunga jau pašalino iš rinkos priedą glifosatą, žinomą kaip polietoksiluoto lajaus aminas, kilus susirūpinimui dėl jo toksiškumo; kadangi šalyse, kuriose auginami kukurūzai GA21, problemas keliantys priedai ir mišiniai vis dar gali būti neuždrausti (Argentinoje, Brazilijoje, Kanadoje, Japonijoje, Paragvajuje, Filipinuose, Pietų Afrikoje, JAV, Urugvajuje ir Vietname); |
| --- | --- |

M.

kadangi Sąjunga jau pašalino iš rinkos priedą glifosatą, žinomą kaip polietoksiluoto lajaus aminas, kilus susirūpinimui dėl jo toksiškumo; kadangi šalyse, kuriose auginami kukurūzai GA21, problemas keliantys priedai ir mišiniai vis dar gali būti neuždrausti (Argentinoje, Brazilijoje, Kanadoje, Japonijoje, Paragvajuje, Filipinuose, Pietų Afrikoje, JAV, Urugvajuje ir Vietname);

| N. | kadangi informacija apie herbicidų ir jų metabolitų liekaną yra būtina nuodugniam herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimui atlikti; kadangi laikoma, kad liekanos, liekančios po purškimo herbicidais, nepatenka į EFSA GMO grupės kompetencijos sritį; kadangi nebuvo įvertintas kukurūzų GA21 purškimo glifosatu poveikis; |
| --- | --- |

N.

kadangi informacija apie herbicidų ir jų metabolitų liekaną yra būtina nuodugniam herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimui atlikti; kadangi laikoma, kad liekanos, liekančios po purškimo herbicidais, nepatenka į EFSA GMO grupės kompetencijos sritį; kadangi nebuvo įvertintas kukurūzų GA21 purškimo glifosatu poveikis;

| O. | kadangi šiuo metu nereikalaujama, kad valstybės narės vertintų glifosato liekanas ant importuojamų kukurūzų, siekiant užtikrinti atitiktį didžiausiai leidžiamajai liekanų koncentracijai pagal 2018, 2019 ir 2020 m. suderintą daugiametę kontrolės programą, laikantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/660 (12), ir to nebus reikalaujama 2019, 2020 bei 2021 m. laikotarpiu (13); kadangi dėl to nežinoma, ar glifosato liekanos ant importuojamų kukurūzų GA21 atitinka ES didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją; |
| --- | --- |

O.

kadangi šiuo metu nereikalaujama, kad valstybės narės vertintų glifosato liekanas ant importuojamų kukurūzų, siekiant užtikrinti atitiktį didžiausiai leidžiamajai liekanų koncentracijai pagal 2018, 2019 ir 2020 m. suderintą daugiametę kontrolės programą, laikantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/660 (12), ir to nebus reikalaujama 2019, 2020 bei 2021 m. laikotarpiu (13); kadangi dėl to nežinoma, ar glifosato liekanos ant importuojamų kukurūzų GA21 atitinka ES didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją;

| P. | kadangi, inter alia, kukurūzai GA21 yra auginami Argentinoje; kadangi neigiamas glifosato naudojimo poveikis biologinei įvairovei ir aplinkai yra plačiai patvirtintas dokumentais; kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi siekti JT darnaus vystymosi tikslų, o tai apima įsipareigojimą iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir susirgimų dėl pavojingų cheminių medžiagų ir oro, vandens bei dirvožemio taršos ir užteršimo skaičių (3-iojo darnaus vystymosi tikslo 3.9 uždavinys) (14); |
| --- | --- |

P.

kadangi, inter alia, kukurūzai GA21 yra auginami Argentinoje; kadangi neigiamas glifosato naudojimo poveikis biologinei įvairovei ir aplinkai yra plačiai patvirtintas dokumentais; kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi siekti JT darnaus vystymosi tikslų, o tai apima įsipareigojimą iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir susirgimų dėl pavojingų cheminių medžiagų ir oro, vandens bei dirvožemio taršos ir užteršimo skaičių (3-iojo darnaus vystymosi tikslo 3.9 uždavinys) (14);

| Q. | kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui, kuriuo siekiama kuo labiau sumažinti prieštaravimus ir užtikrinti sąveiką tarp įvairių Sąjungos politikos krypčių, įskaitant prekybos, aplinkos ir žemės ūkio sričių politiką, kad besivystančios šalys gautų naudos ir padidėtų vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui, kuriuo siekiama kuo labiau sumažinti prieštaravimus ir užtikrinti sąveiką tarp įvairių Sąjungos politikos krypčių, įskaitant prekybos, aplinkos ir žemės ūkio sričių politiką, kad besivystančios šalys gautų naudos ir padidėtų vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumas;

| R. | kadangi EFSA padarė išvadą, kad visais, išskyrus vieną, reprezentatyvaus glifosato naudojimo apdorojant tradicinius augalus (t. y. ne genetiškai modifikuotus augalus) atvejais buvo keliamas pavojus netiksliniams laukiniams sausumos stuburiniams gyvūnams, ir taip pat nustatė didelę ilgalaikę riziką žinduoliams kai kuriais pagrindiniais naudojimo apdorojant tradicinius augalus atvejais (15); kadangi ECHA klasifikavo glifosatą kaip toksišką medžiagą vandens organizmams, kurios poveikis yra ilgalaikis; kadangi neigiamas glifosato naudojimo poveikis biologinei įvairovei ir aplinkai yra plačiai patvirtintas dokumentais; kadangi, pavyzdžiui, 2017 m. JAV tyrime nustatyta neigiama glifosato naudojimo ir suaugusių drugelių monarchų gausos koreliacija, ypač regionuose, kuriuose sutelkta daug žemės ūkio veiklos (16); |
| --- | --- |

R.

kadangi EFSA padarė išvadą, kad visais, išskyrus vieną, reprezentatyvaus glifosato naudojimo apdorojant tradicinius augalus (t. y. ne genetiškai modifikuotus augalus) atvejais buvo keliamas pavojus netiksliniams laukiniams sausumos stuburiniams gyvūnams, ir taip pat nustatė didelę ilgalaikę riziką žinduoliams kai kuriais pagrindiniais naudojimo apdorojant tradicinius augalus atvejais (15); kadangi ECHA klasifikavo glifosatą kaip toksišką medžiagą vandens organizmams, kurios poveikis yra ilgalaikis; kadangi neigiamas glifosato naudojimo poveikis biologinei įvairovei ir aplinkai yra plačiai patvirtintas dokumentais; kadangi, pavyzdžiui, 2017 m. JAV tyrime nustatyta neigiama glifosato naudojimo ir suaugusių drugelių monarchų gausos koreliacija, ypač regionuose, kuriuose sutelkta daug žemės ūkio veiklos (16);

| S. | kadangi, dar kartą leidus pateikti rinkai kukurūzus GA21, toliau didės jų auginimo trečiosiose valstybėse paklausa; kadangi, kaip minėta pirmiau, palyginti su genetiškai nemodifikuotais augalais, manoma, kad herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams apdoroti naudojamos didesnės ir pakartotinės herbicido dozės, nes jie buvo specialiai sukurti šiuo tikslu; |
| --- | --- |

S.

kadangi, dar kartą leidus pateikti rinkai kukurūzus GA21, toliau didės jų auginimo trečiosiose valstybėse paklausa; kadangi, kaip minėta pirmiau, palyginti su genetiškai nemodifikuotais augalais, manoma, kad herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams apdoroti naudojamos didesnės ir pakartotinės herbicido dozės, nes jie buvo specialiai sukurti šiuo tikslu;

| T. | kadangi Sąjunga yra JT Biologinės įvairovės konvencijos šalis, o šia konvencija jos šalims nustatyta pareiga užtikrinti, kad jų jurisdikcijai priklausančia veikla tos valstybės aplinkai nebūtų daroma žala (17); kadangi sprendimas dar kartą leisti naudoti kukurūzus GA21 priklauso Sąjungos jurisdikcijai; |
| --- | --- |

T.

kadangi Sąjunga yra JT Biologinės įvairovės konvencijos šalis, o šia konvencija jos šalims nustatyta pareiga užtikrinti, kad jų jurisdikcijai priklausančia veikla tos valstybės aplinkai nebūtų daroma žala (17); kadangi sprendimas dar kartą leisti naudoti kukurūzus GA21 priklauso Sąjungos jurisdikcijai;

| U. | kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi 2015 m. visame pasaulyje buvo bent 29 glifosatui atsparios piktžolių rūšys (18); |
| --- | --- |

U.

kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi 2015 m. visame pasaulyje buvo bent 29 glifosatui atsparios piktžolių rūšys (18);

| V. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas po 2018 m. balandžio 23 d. vykusio balsavimo nusprendė nuomonės neteikti; |
| --- | --- |

V.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas po 2018 m. balandžio 23 d. vykusio balsavimo nusprendė nuomonės neteikti;

| W. | kadangi Komisija ne kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (19); |
| --- | --- |

W.

kadangi Komisija ne kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (19);

| X. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (20) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

X.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (20) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą;

| Y. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma jo nuostatos tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma jo nuostatos tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu;

| Z. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas arba pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai ir kad Komisija, rengdama sprendimą atnaujinti leidimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas arba pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai ir kad Komisija, rengdama sprendimą atnaujinti leidimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (21) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokių įgyvendinimo sprendimų, susijusių su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą iki tol, kol bus persvarstyta leidimų teikimo procedūra ir panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ypač ragina Komisiją vykdyti savo įsipareigojimus pagal JT Biologinės įvairovės konvenciją ir sustabdyti visą genetiškai modifikuotų augalų, kurie yra atsparūs glifosatui, importą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo jokiems herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams, jeigu neatliktas visapusiškas liekanų po purškimo papildomais herbicidais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, vertinimas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų liekanų rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą nepriklausomai nuo to, ar genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje, ar importuoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja savo įsipareigojimą paspartinti darbą rengiant Komisijos pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, skubos tvarka ir užtikrinti, kad, inter alia, jeigu, be kita ko, Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateiktų nuomonės dėl auginimui arba maistui ir pašarams skirtų GMO patvirtinimo, Komisija atsiimtų pasiūlymą; ragina Tarybą nedelsiant paspartinti darbą rengiant minėtą Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5006

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1 507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1 507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1 507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1 507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1 507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1 507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0396). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0396).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0397). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0397).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0398). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0398).

| — | 2018 m. kovo 1 d., ketvirtadienis rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d., ketvirtadienis rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti į rinką maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti į rinką maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197).

(5)  2008 m. kovo 28 d. Komisijos sprendimas 2008/280/EB dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (OL L 87, 2008 3 29, p. 19);

(6)  https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/541

(7)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5006

(8)  G priedas, valstybių narių pastabos, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-226

(9)  G priedas, valstybių narių pastabos, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2016-00714

(10)  EFSA tarpusavio vertinimo išvada dėl veikliosios medžiagos glifosato keliamos pesticido rizikos vertinimo. EFSA leidinys, 2015 m., 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf.

(11)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(12)  2017 m. balandžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/660 dėl 2018, 2019 ir 2020 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 94, 2017 4 7, p. 12).

(13)  2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 dėl 2019, 2020 ir 2020 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 92, 2018 4 10, p. 6).

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4302

(16)  https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/ecog.02719

(17)  3 straipsnis, https://www.cbd.int/convention/articles/default.shtml?a=cbd-03

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606642/

(19)  Žr., pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginę kalbą, įtrauktą į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(20)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(21)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/48

---

P8_TA(2018)0222

Genetiškai modifikuoti kukurūzai 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 ir iš dviejų arba trijų atskirų modifikacijų 1 507, 59 122, MON 810 ir NK603 sudaryti genetiškai modifikuoti kukurūzai

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1 507, 59 122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (D056123-02 – 2018/2699(RSP))

(2020/C 76/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimą, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1 507, 59 122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projektą (D056123-02), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimą, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1 507, 59 122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projektą (D056123-02),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. balandžio 23 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. balandžio 23 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos 2017 m. lapkričio 14 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. lapkričio 28 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos 2017 m. lapkričio 14 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. lapkričio 28 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2011 m. vasario 3 d. bendrovė „Pioneer Overseas Corporation“ bendrovės „Pioneer Hi-Bred International Inc.“, Jungtinės Valstijos, vardu pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra modifikuotų kukurūzų 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai (toliau – paraiška); kadangi paraiška taip pat apėmė produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 (toliau – genetiškai modifikuoti kukurūzai) arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti pagal kitą paskirtį – ne maistui ir ne pašarams, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. vasario 3 d. bendrovė „Pioneer Overseas Corporation“ bendrovės „Pioneer Hi-Bred International Inc.“, Jungtinės Valstijos, vardu pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra modifikuotų kukurūzų 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai (toliau – paraiška); kadangi paraiška taip pat apėmė produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 (toliau – genetiškai modifikuoti kukurūzai) arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti pagal kitą paskirtį – ne maistui ir ne pašarams, išskyrus auginimą;

| B. | kadangi paraiškoje pateikta dešimt genetiškai modifikuotus kukurūzus sudarančių modifikacijų derinių, o penkiems jų jau suteiktas leidimas; kadangi aštuoniems iš tų derinių taikomas Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas; kadangi įvairiais Komisijos sprendimais jau suteiktas leidimas 1 507 × NK603 ir NK603 × MON 810 deriniams; |
| --- | --- |

B.

kadangi paraiškoje pateikta dešimt genetiškai modifikuotus kukurūzus sudarančių modifikacijų derinių, o penkiems jų jau suteiktas leidimas; kadangi aštuoniems iš tų derinių taikomas Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas; kadangi įvairiais Komisijos sprendimais jau suteiktas leidimas 1 507 × NK603 ir NK603 × MON 810 deriniams;

| C. | kadangi 2017 m. lapkričio 14 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė teigiamą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. lapkričio 28 d. (5); |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. lapkričio 14 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė teigiamą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. lapkričio 28 d. (5);

| D. | kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai gaunami kryžminant keturias genetinės inžinerijos metodais gautas kukurūzų modifikacijas: 1 507 gamina insekticidinį proteiną Cr1F ir yra atsparus herbicidui gliufozinatui; 59 122 gamina insekticidinius proteinus Cry34Ab1 ir Cry35Ab1 ir taip pat yra atsparus herbicidui gliufozinatui; MON810 gamina insekticidinį proteiną Cr1Ab; NK603 gamina du enzimus, užtikinančius atsparumą herbicidui glifosatui; |
| --- | --- |

D.

kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai gaunami kryžminant keturias genetinės inžinerijos metodais gautas kukurūzų modifikacijas: 1 507 gamina insekticidinį proteiną Cr1F ir yra atsparus herbicidui gliufozinatui; 59 122 gamina insekticidinius proteinus Cry34Ab1 ir Cry35Ab1 ir taip pat yra atsparus herbicidui gliufozinatui; MON810 gamina insekticidinį proteiną Cr1Ab; NK603 gamina du enzimus, užtikinančius atsparumą herbicidui glifosatui;

| E. | kadangi papildomų herbicidų (šiuo atveju – glifosato ir gliufozinato) naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, galima tikėtis, kad derliuje bus purkštų medžiagų liekanų, kurios yra neišvengiamos; kadangi įrodyta, kad herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams naudojama daugiau papildomų herbicidų nei tokiems pat tradiciniams augalams; |
| --- | --- |

E.

kadangi papildomų herbicidų (šiuo atveju – glifosato ir gliufozinato) naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, galima tikėtis, kad derliuje bus purkštų medžiagų liekanų, kurios yra neišvengiamos; kadangi įrodyta, kad herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams naudojama daugiau papildomų herbicidų nei tokiems pat tradiciniams augalams;

| F. | kadangi atitinkamai numatoma, kad genetiškai modifikuoti kukurūzai bus apdorojami ir didesnėmis, ir pakartotinėmis glifosato ir gliufozinato dozėmis, o dėl to ne tik padidės jų likučių kiekiai nuimame derliuje, bet ir gali būti padarytas poveikis genetiškai modifikuotų kukurūzų sudėčiai ir jų agronominėms savybėms; |
| --- | --- |

F.

kadangi atitinkamai numatoma, kad genetiškai modifikuoti kukurūzai bus apdorojami ir didesnėmis, ir pakartotinėmis glifosato ir gliufozinato dozėmis, o dėl to ne tik padidės jų likučių kiekiai nuimame derliuje, bet ir gali būti padarytas poveikis genetiškai modifikuotų kukurūzų sudėčiai ir jų agronominėms savybėms;

| G. | kadangi atlikus nepriklausomą tyrimą padaryta išvada, jog EFSA rizikos vertinimas turėtų būti nepriimtinas dėl, inter alia, to, kad EFSA neprašė jokių empirinių duomenų, susijusių su toksiškumu ir poveikiu imuninei sistemai, buvo neatsižvelgta į kombinatorinį poveikį, taip pat į papildomų herbicidų purškimo didesnėmis dozėmis padarinius, rizikos aplinkai vertinimas buvo nepriimtinas bei pagrįstas neteisingomis prielaidomis ir nebuvo numatyta kokia nors sistema, susijusi su konkrečiu atveju vykdytina išsiliejimo ir galimo poveikio sveikatai stebėsena (6); |
| --- | --- |

G.

kadangi atlikus nepriklausomą tyrimą padaryta išvada, jog EFSA rizikos vertinimas turėtų būti nepriimtinas dėl, inter alia, to, kad EFSA neprašė jokių empirinių duomenų, susijusių su toksiškumu ir poveikiu imuninei sistemai, buvo neatsižvelgta į kombinatorinį poveikį, taip pat į papildomų herbicidų purškimo didesnėmis dozėmis padarinius, rizikos aplinkai vertinimas buvo nepriimtinas bei pagrįstas neteisingomis prielaidomis ir nebuvo numatyta kokia nors sistema, susijusi su konkrečiu atveju vykdytina išsiliejimo ir galimo poveikio sveikatai stebėsena (6);

| H. | kadangi paraiškos teikėjas nepateikė jokių tyrimų duomenų, susijusių su derinamų modifikacijų deriniu (59 122 × MON810 × NK603), kuriam leidimas dabar nesuteiktas; kadangi reikėtų nesvarstyti galimybės suteikti leidimą neturint nuodugnaus kiekvieno derinamų modifikacijų derinio tyrimų duomenų įvertinimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi paraiškos teikėjas nepateikė jokių tyrimų duomenų, susijusių su derinamų modifikacijų deriniu (59 122 × MON810 × NK603), kuriam leidimas dabar nesuteiktas; kadangi reikėtų nesvarstyti galimybės suteikti leidimą neturint nuodugnaus kiekvieno derinamų modifikacijų derinio tyrimų duomenų įvertinimo;

| I. | kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų, todėl atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (7) nustatytus atmetimo kriterijus; kadangi leidimas Sąjungoje naudoti gliufozinatą baigia galioti 2018 m. liepos 31 d. (8); |
| --- | --- |

I.

kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų, todėl atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (7) nustatytus atmetimo kriterijus; kadangi leidimas Sąjungoje naudoti gliufozinatą baigia galioti 2018 m. liepos 31 d. (8);

| J. | kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų; |
| --- | --- |

J.

kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų;

| K. | kadangi apskritai, EFSA Pesticidų specialistų grupės teigimu, negalima padaryti išvadų dėl liekanų, liekančių po genetiškai modifikuotų augalų purškimo glifosato preparatais, saugumo (9); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali pasirodyti esą toksiškesni nei vien tik veiklioji medžiaga (10); |
| --- | --- |

K.

kadangi apskritai, EFSA Pesticidų specialistų grupės teigimu, negalima padaryti išvadų dėl liekanų, liekančių po genetiškai modifikuotų augalų purškimo glifosato preparatais, saugumo (9); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali pasirodyti esą toksiškesni nei vien tik veiklioji medžiaga (10);

| L. | kadangi Sąjunga jau pašalino iš rinkos priedą glifosatą, žinomą kaip polietoksiluoto lajaus aminas, kilus susirūpinimui dėl jo toksiškumo; kadangi, nepaisant to, problemų keliantys priedai ir mišiniai vis dar galbūt leidžiami šalyse, kuriose auginami genetiškai modifikuoti kukurūzai (Kanadoje ir Japonijoje); |
| --- | --- |

L.

kadangi Sąjunga jau pašalino iš rinkos priedą glifosatą, žinomą kaip polietoksiluoto lajaus aminas, kilus susirūpinimui dėl jo toksiškumo; kadangi, nepaisant to, problemų keliantys priedai ir mišiniai vis dar galbūt leidžiami šalyse, kuriose auginami genetiškai modifikuoti kukurūzai (Kanadoje ir Japonijoje);

| M. | kadangi informacija apie herbicidų ir jų metabolitų liekaną yra būtina nuodugniam herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimui atlikti; kadangi laikoma, kad liekanos, liekančios po purškimo herbicidais, nepatenka į EFSA GMO grupės kompetencijos sritį; kadangi nebuvo vertintas nei genetiškai modifikuotų kukurūzų purškimo herbicidais poveikis, nei purškimo ir glifosatu, ir gliufozinatu sukauptasis poveikis; |
| --- | --- |

M.

kadangi informacija apie herbicidų ir jų metabolitų liekaną yra būtina nuodugniam herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimui atlikti; kadangi laikoma, kad liekanos, liekančios po purškimo herbicidais, nepatenka į EFSA GMO grupės kompetencijos sritį; kadangi nebuvo vertintas nei genetiškai modifikuotų kukurūzų purškimo herbicidais poveikis, nei purškimo ir glifosatu, ir gliufozinatu sukauptasis poveikis;

| N. | kadangi šiuo metu nereikalaujama, kad valstybės narės vertintų glifosato arba gliufozinato liekanas ant importuojamų kukurūzų, siekiant užtikrinti atitiktį didžiausiai leidžiamajai liekanų koncentracijai pagal 2018, 2019 ir 2020 m. suderintą daugiametę kontrolės programą, laikantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/660 (11), ir to nebus reikalaujama 2019, 2020 bei 2021 m. laikotarpiu (12); kadangi todėl nežinoma, ar glifosato arba gliufozinato liekanos ant importuojamų genetiškai modifikuotų kukurūzų atitinka ES didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją; |
| --- | --- |

N.

kadangi šiuo metu nereikalaujama, kad valstybės narės vertintų glifosato arba gliufozinato liekanas ant importuojamų kukurūzų, siekiant užtikrinti atitiktį didžiausiai leidžiamajai liekanų koncentracijai pagal 2018, 2019 ir 2020 m. suderintą daugiametę kontrolės programą, laikantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/660 (11), ir to nebus reikalaujama 2019, 2020 bei 2021 m. laikotarpiu (12); kadangi todėl nežinoma, ar glifosato arba gliufozinato liekanos ant importuojamų genetiškai modifikuotų kukurūzų atitinka ES didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją;

| O. | kadangi dėl derinamų modifikacijų derinio susidaro keturi insekticidiniai toksinai (Cry1F ir Cry1Ab, skirti lepidoptera būrio vabzdžiams, ir Cry34Ab1 bei Cry35Ab1, skirti coleptera būriui); kadangi 2017 m. atliktame Bt toksinų ir likučių, liekančių po purškimo papildomais herbicidais, poveikio sveikatai tyrime padaryta išvada, kad derėtų atkreipti dėmesį į herbicidų likučius ir jų sąveiką su Bt toksinais (13); kadangi EFSA šių klausimų netyrė; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl derinamų modifikacijų derinio susidaro keturi insekticidiniai toksinai (Cry1F ir Cry1Ab, skirti lepidoptera būrio vabzdžiams, ir Cry34Ab1 bei Cry35Ab1, skirti coleptera būriui); kadangi 2017 m. atliktame Bt toksinų ir likučių, liekančių po purškimo papildomais herbicidais, poveikio sveikatai tyrime padaryta išvada, kad derėtų atkreipti dėmesį į herbicidų likučius ir jų sąveiką su Bt toksinais (13); kadangi EFSA šių klausimų netyrė;

| P. | kadangi EFSA padarė išvadą, kad visais, išskyrus vieną, reprezentatyvaus glifosato naudojimo apdorojant tradicinius augalus (t. y. ne genetiškai modifikuotus augalus) atvejais buvo keliamas pavojus netiksliniams laukiniams sausumos stuburiniams gyvūnams, ir taip pat nustatė didelę ilgalaikę riziką žinduoliams kai kuriais pagrindiniais naudojimo apdorojant tradicinius augalus atvejais (14); kadangi ECHA klasifikavo glifosatą kaip toksišką medžiagą vandens organizmams, kurios poveikis yra ilgalaikis; kadangi neigiamas glifosato naudojimo poveikis biologinei įvairovei ir aplinkai yra plačiai patvirtintas dokumentais; kadangi, pavyzdžiui, 2017 m. JAV tyrime nustatyta neigiama glifosato naudojimo ir suaugusių drugelių monarchų gausos koreliacija, ypač regionuose, kuriuose sutelkta daug žemės ūkio veiklos (15); |
| --- | --- |

P.

kadangi EFSA padarė išvadą, kad visais, išskyrus vieną, reprezentatyvaus glifosato naudojimo apdorojant tradicinius augalus (t. y. ne genetiškai modifikuotus augalus) atvejais buvo keliamas pavojus netiksliniams laukiniams sausumos stuburiniams gyvūnams, ir taip pat nustatė didelę ilgalaikę riziką žinduoliams kai kuriais pagrindiniais naudojimo apdorojant tradicinius augalus atvejais (14); kadangi ECHA klasifikavo glifosatą kaip toksišką medžiagą vandens organizmams, kurios poveikis yra ilgalaikis; kadangi neigiamas glifosato naudojimo poveikis biologinei įvairovei ir aplinkai yra plačiai patvirtintas dokumentais; kadangi, pavyzdžiui, 2017 m. JAV tyrime nustatyta neigiama glifosato naudojimo ir suaugusių drugelių monarchų gausos koreliacija, ypač regionuose, kuriuose sutelkta daug žemės ūkio veiklos (15);

| Q. | kadangi, leidus pateikti rinkai genetiškai modifikuotus kukurūzus, padidės jų auginimo trečiosiose valstybėse paklausa; kadangi, kaip minėta pirmiau, palyginti su genetiškai nemodifikuotais augalais, herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams apdoroti naudojamos didesnės ir pakartotinės herbicido dozės, nes jie buvo specialiai sukurti šiuo tikslu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, leidus pateikti rinkai genetiškai modifikuotus kukurūzus, padidės jų auginimo trečiosiose valstybėse paklausa; kadangi, kaip minėta pirmiau, palyginti su genetiškai nemodifikuotais augalais, herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams apdoroti naudojamos didesnės ir pakartotinės herbicido dozės, nes jie buvo specialiai sukurti šiuo tikslu;

| R. | kadangi Sąjunga yra JT Biologinės įvairovės konvencijos šalis, o šia konvencija jos šalims nustatyta pareiga užtikrinti, kad jų jurisdikcijai priklausančia veikla tos valstybės aplinkai nebūtų daroma žala (16); kadangi sprendimas leisti arba neleisti naudoti genetiški modifikuotus kukurūzus priklauso Sąjungos jurisdikcijai; |
| --- | --- |

R.

kadangi Sąjunga yra JT Biologinės įvairovės konvencijos šalis, o šia konvencija jos šalims nustatyta pareiga užtikrinti, kad jų jurisdikcijai priklausančia veikla tos valstybės aplinkai nebūtų daroma žala (16); kadangi sprendimas leisti arba neleisti naudoti genetiški modifikuotus kukurūzus priklauso Sąjungos jurisdikcijai;

| S. | kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi 2015 m. visame pasaulyje buvo bent 29 glifosatui atsparios piktžolių rūšys (17); |
| --- | --- |

S.

kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi 2015 m. visame pasaulyje buvo bent 29 glifosatui atsparios piktžolių rūšys (17);

| T. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas po 2018 m. balandžio 23 d. vykusio balsavimo nusprendė nuomonės neteikti; |
| --- | --- |

T.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas po 2018 m. balandžio 23 d. vykusio balsavimo nusprendė nuomonės neteikti;

| U. | kadangi Komisija ne kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (18); |
| --- | --- |

U.

kadangi Komisija ne kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (18);

| V. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (19) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (19) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą;

| W. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma jo nuostatos tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu; |
| --- | --- |

W.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma jo nuostatos tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu;

| X. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas arba pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai ir kad Komisija, rengdama sprendimą atnaujinti leidimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; |
| --- | --- |

X.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas arba pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai ir kad Komisija, rengdama sprendimą atnaujinti leidimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (20) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokių įgyvendinimo sprendimų, susijusių su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą iki tol, kol bus persvarstyta leidimų teikimo procedūra ir panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ypač ragina Komisiją vykdyti savo įsipareigojimus pagal JT Biologinės įvairovės konvenciją ir sustabdyti visą genetiškai modifikuotų augalų, kurie yra atsparūs glifosatui, importą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ypač ragina Komisiją neleisti importuoti jokių genetiškai modifikuotų maistui arba pašarams skirtų augalų, kurie yra atsparūs herbicidui, neleidžiamam naudoti Sąjungoje (šiuo atveju tai būtų gliufozinatas, jo leidimas baigia galioti 2018 m. liepos 31 d.); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo jokiems herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams, jeigu neatliktas visapusiškas liekanų po purškimo papildomais herbicidais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, vertinimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų liekanų rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą nepriklausomai nuo to, ar genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje, ar importuoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja savo įsipareigojimą paspartinti darbą rengiant Komisijos pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, skubos tvarka ir užtikrinti, kad, inter alia, jeigu, be kita ko, Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateiktų nuomonės dėl auginimui arba maistui ir pašarams skirtų GMO patvirtinimo, Komisija atsiimtų pasiūlymą; ragina Tarybą nedelsiant paspartinti darbą rengiant minėtą Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5000

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1 507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1 507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59 122 × MIR604 × 1 507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59 122, MIR604, 1 507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59 122 × MIR604 × 1 507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59 122, MIR604, 1 507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0396). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0396).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0397). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0397).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0398). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0398).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59 122 (DAS-59 122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59 122 (DAS-59 122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti į rinką maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti į rinką maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197).

(5)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5000

(6)  https://www.testbiotech.org/node/2130

(7)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(8)  Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/404 priedo 7 punktas (OL L 67, 2015 3 12, p. 6).

(9)  EFSA tarpusavio vertinimo išvada dėl veikliosios medžiagos glifosato keliamos pesticido rizikos vertinimo. EFSA journal 2015, 13 (11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  2017 m. balandžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/660 dėl 2018, 2019 ir 2020 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 94, 2017 4 7, p. 12).

(12)  2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 dėl 2019, 2020 ir 2020 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 92, 2018 4 10, p. 6).

(13)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(14)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4302

(15)  https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/ecog.02719

(16)  3 straipsnis, https://www.cbd.int/convention/articles/default.shtml?a=cbd-03.

(17)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606642/

(18)  Žr., pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginę kalbą, įtrauktą į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(19)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(20)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/54

---

P8_TA(2018)0223

Žuvininkystės produktų atitiktis patekimo į ES rinką kriterijams

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kontrolės priemonių, kurias naudojant nustatoma, ar žuvininkystės produktai atitinka patekimo į ES rinką kriterijus, įgyvendinimo (2017/2129(INI))

(2020/C 76/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) kontrolės tvarką, apimančią Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1224/2009 (2) ir (EB) Nr. 1005/2008 (3) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2403 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) kontrolės tvarką, apimančią Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1224/2009 (2) ir (EB) Nr. 1005/2008 (3) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2403 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 854/2004, nustatantį specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 854/2004, nustatantį specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1026/2012 dėl tam tikrų priemonių siekiant išsaugoti žuvų išteklius, susijusių su valstybėmis, kurios leidžia vykdyti netausiąją žvejybą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1026/2012 dėl tam tikrų priemonių siekiant išsaugoti žuvų išteklius, susijusių su valstybėmis, kurios leidžia vykdyti netausiąją žvejybą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimą savo iniciatyva suteikimo procedūros 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimą savo iniciatyva suteikimo procedūros 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0156/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0156/2018),

| A. | kadangi ES yra didžiausia pasaulyje žvejybos ir akvakultūros produktų rinka, į kurią 2016 m. importuota 24 proc. viso pasaulio importo produktų ir kurioje daugiau kaip 60 proc. suvartojamų produktų yra importuoti; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra didžiausia pasaulyje žvejybos ir akvakultūros produktų rinka, į kurią 2016 m. importuota 24 proc. viso pasaulio importo produktų ir kurioje daugiau kaip 60 proc. suvartojamų produktų yra importuoti;

| B. | kadangi savo 2010 m. liepos 8 d. savo rezoliucijoje dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų importavimo į ES tvarkos (9) Parlamentas pabrėžė, kad vienas iš pagrindinių ES žvejybos ir akvakultūros produktų importo politikos tikslų turi būti užtikrinimas, kad importuojami produktai visais aspektais atitiktų tuos pačius reikalavimus, kurie taikomi ES produktams, ir kad ES pastangos siekiant tausios žvejybos būtų nesuderinamos su produktų importu iš šalių, kurios žvejoja nesirūpindamos tausumu; |
| --- | --- |

B.

kadangi savo 2010 m. liepos 8 d. savo rezoliucijoje dėl žuvininkystės ir akvakultūros produktų importavimo į ES tvarkos (9) Parlamentas pabrėžė, kad vienas iš pagrindinių ES žvejybos ir akvakultūros produktų importo politikos tikslų turi būti užtikrinimas, kad importuojami produktai visais aspektais atitiktų tuos pačius reikalavimus, kurie taikomi ES produktams, ir kad ES pastangos siekiant tausios žvejybos būtų nesuderinamos su produktų importu iš šalių, kurios žvejoja nesirūpindamos tausumu;

| C. | kadangi 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497) ES įsipareigoja vykdyti atsakingesnę prekybos politiką, kuri yra darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo priemonė; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497) ES įsipareigoja vykdyti atsakingesnę prekybos politiką, kuri yra darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo priemonė;

| D. | kadangi už tikrinimą, ar ES gamintojų gaminama žuvis atitinka ES sanitarijos reikalavimus, atsako valstybės narės, o importuojamos žuvies atveju Komisija leidžia trečiosioms valstybėms nurodyti įmones, kurioms leidžiama eksportuoti žuvies produktus į ES, jeigu jos gali garantuoti, kad taikomi lygiaverčiai standartai; |
| --- | --- |

D.

kadangi už tikrinimą, ar ES gamintojų gaminama žuvis atitinka ES sanitarijos reikalavimus, atsako valstybės narės, o importuojamos žuvies atveju Komisija leidžia trečiosioms valstybėms nurodyti įmones, kurioms leidžiama eksportuoti žuvies produktus į ES, jeigu jos gali garantuoti, kad taikomi lygiaverčiai standartai;

| E. | kadangi Karibuose, Indijos vandenyne ir Atlanto vandenyne esantys atokiausi Europos Sąjungos regionai ribojasi su trečiosiomis valstybėmis, kuriose žvejybos, gamybos ir pardavimo sąlygos ne visada atitinka Europos standartus, taigi atsiranda nesąžininga konkurencija su vietos gamyba; |
| --- | --- |

E.

kadangi Karibuose, Indijos vandenyne ir Atlanto vandenyne esantys atokiausi Europos Sąjungos regionai ribojasi su trečiosiomis valstybėmis, kuriose žvejybos, gamybos ir pardavimo sąlygos ne visada atitinka Europos standartus, taigi atsiranda nesąžininga konkurencija su vietos gamyba;

| F. | kadangi yra daug tarptautinių priemonių, susijusių su žvejais, kurias reikėtų ratifikuoti ir įgyvendinti, pvz., Tarptautinės darbo organizacijos Konvencija dėl darbo žvejybos sektoriuje Nr. 188 (ILO C188), Tarptautinės jūrų organizacijos 2012 m. Keiptauno susitarimas ir Konvencija dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (STCW-F); |
| --- | --- |

F.

kadangi yra daug tarptautinių priemonių, susijusių su žvejais, kurias reikėtų ratifikuoti ir įgyvendinti, pvz., Tarptautinės darbo organizacijos Konvencija dėl darbo žvejybos sektoriuje Nr. 188 (ILO C188), Tarptautinės jūrų organizacijos 2012 m. Keiptauno susitarimas ir Konvencija dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (STCW-F);

| G. | kadangi 2017 m. lapkričio 29 d. mokslinėje nuomonėje Nr. 3/2017 „Maistas iš vandenynų“ rekomenduojama darnaus vystymosi tikslus integruoti į visas Sąjungos politikos kryptis, taikyti tokį patį požiūrį kituose tarptautiniuose forumuose ir remti kitus pasaulio regionus, siekiant užtikrinti pusiausvyrą tarp ekonominių ir ekologinių tikslų, susijusių su maisto gamyba ir jūros aplinka; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2017 m. lapkričio 29 d. mokslinėje nuomonėje Nr. 3/2017 „Maistas iš vandenynų“ rekomenduojama darnaus vystymosi tikslus integruoti į visas Sąjungos politikos kryptis, taikyti tokį patį požiūrį kituose tarptautiniuose forumuose ir remti kitus pasaulio regionus, siekiant užtikrinti pusiausvyrą tarp ekonominių ir ekologinių tikslų, susijusių su maisto gamyba ir jūros aplinka;

| 1. | pažymi, kad, norėdami pateikti rinkai žvejybos ir akvakultūros produktus, ES ekonominės veiklos vykdytojai privalo laikytis daug įvairių taisyklių ir atitikti griežtus kriterijus, įskaitant BŽP ir sanitarijos taisykles, darbo, laivų saugos ir aplinkosaugos standartus – visi šie reikalavimai taikomi drauge su tvarka, kuria užtikrinamas jų laikymasis; yra įsitikinęs, kad šie reikalavimai drauge sudaro aukštus produktų kokybės ir darnumo standartus, kurių ES vartotojai teisėtai tikisi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad, jei trečiųjų valstybių žvejybos ir akvakultūros produktai atitiktų ES standartus, susijusius su aplinkosauginiu ir socialiniu tvarumu, tai skatintų darnumą tose trečiosiose valstybėse ir padėtų užtikrinti sąžiningesnę ES produktų ir trečiųjų valstybių produktų konkurenciją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra susirūpinęs, kad tokių produktų importui taikoma mažiau kontrolės priemonių, iš kurių pagrindinės yra sanitarijos standartai ir Neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos (NNN) reglamentas (10), o šiuo siekiama vien tik užtikrinti, kad produktas būtų sužvejotas laikantis taikytinų taisyklių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į importuojamus ir Europos žvejybos ir akvakultūros produktus (o tai turėtų būti pagrindinis ES žuvininkystės politikos tikslas), ES turėtų reikalauti, kad visi importuojami produktai atitiktų ES taikomus išteklių išsaugojimo ir valdymo standartus ir ES teisės aktais nustatytus higienos reikalavimus; pažymi, kad tai padėtų užtikrinti sąžiningesnę konkurenciją ir padidinti jūrų išteklių naudojimo standartus trečiosiose valstybėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad ES pastangos išsaugoti žuvų išteklius ir užtikrinti tausią žvejybą, dedamos vykdant bendrą žuvininkystės politiką (BŽP), yra nesuderinamos su tuo, kad importuojami žvejybos ir akvakultūros produktai iš šalių, kurios didina savo žvejybos pastangas nesirūpindamos žvejybos tausumu ir kurias domina tik trumpalaikis pelnas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad taikant skirtingas žuvies pateikimo rinkai taisykles sukuriama diskriminacinė rinka, kuri turi neigiamą poveikį ES žvejams ir žuvų augintojams, todėl reikėtų griežtinti ir gerinti žvejybos ir akvakultūros produktų kontrolę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad visose valstybėse narėse reikėtų griežčiau taikyti Kontrolės reglamentą (11), kad jis būtų taikomas vienodai ir nuosekliai visose tiekimo grandinės etapuose, įskaitant mažmeninės prekybos ir maitinimo paslaugas, tiek ES, tiek importuotų produktų atveju; pažymi, kad tai taikytina ir ženklinimo nuostatoms; |
| --- | --- |

7.

Sanitarijos standartai

| 8. | yra susirūpinęs, kad sistema, kurią nustatė Sąjunga ir kurią trečiųjų valstybių kompetentingos institucijos naudoja, kad patikrintų į ES eksportuojamų žuvininkystės produktų atitiktį sanitarijos reikalavimams, pakankamai neužtikrinama, kad šių standartų būtų laikomasi visuomet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją teikti daugiau mokymų, techninės pagalbos ir priemonių instituciniams gebėjimams stiprinti, kad besivystančioms šalims būtų padedama laikytis ES taisyklių; ragina vykdyti iniciatyvas, pvz., Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato (GD SANTE) programą „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“, kurią vykdant besivystančių šalių oficialiosios kontrolės darbuotojai mokomi apie ES žuvininkystės ir akvakultūros produktų standartus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad svarbu, jog importuojamiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams, įskaitant pašarus ir pašarines žaliavas, būtų griežtai taikomi ES teisės aktai, susiję su sveikatos normomis ir kontrole, visais aspektais (įskaitant maisto saugą, atsekamumą ir prevenciją), kurie yra labai svarbūs siekiant apsaugoti vartotojus; taigi ragina Komisiją patobulinti trečiųjų šalių kontrolės programą tobulinant Maisto ir veterinarijos tarnybos patikras, visų pirma didinti kiekvienos patikros metu tikrinamų įrenginių skaičių, siekiant gauti rezultatus, kurie geriau atspindėtų tikrą padėtį trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad net paties Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato (SANTE GD) atliekami auditai rodo, jog trečiosios valstybės toli gražu neužtikrina, kad produktai atitiktų būtinus sanitarijos standartus, bent jau susijusius su žvejybos ir žuvų perdirbimo laivais bei laivais-šaldytuvais, todėl sunku atlikti sanitarijos patikrinimus Europos Sąjungos pasienio inspekcijos punktuose, kai tikrinama, ar laikomasi teisės aktais nustatytų sanitarijos reikalavimų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | yra sunerimęs dėl pastebėjimų, kad prie Vakarų Afrikos pakrančių veiklą vykdantiems ne ES žvejybos laivams kyla sunkumą užtikrinant produktų atsekamumą ir sanitarijos standartų laikymąsi; mano, kad negalima visiškai kliautis trečiųjų valstybių išduodamų sertifikatų, kuriais laivams ir įstaigoms leidžiama vykdyti eksportą į ES, tikrumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad leidimas trečiosioms valstybėms perduoti kitoms pasirinktoms šalims teisę išduoti tokius sertifikatus, net pakrantės valstybei, prieštarauja vėliavos valstybės, visų pirma vėliavos valstybės, kuri tvirtina laimikio sertifikatus, atsakomybės principui, kuriuo grindžiama bendra žuvininkystės politika, įskaitant NNN reglamentą; mano, kad Komisija turėtų nutraukti praktiką, kai trečiosioms valstybėms leidžiama deleguoti tokius įgaliojimus kitoms valstybėms; |
| --- | --- |

13.

| 14. | be to, mano, kad kompetentingos institucijos turėtų atlikti žvejybos laivų sanitarijos patikrinimus bent kartą per metus; |
| --- | --- |

14.

Darbuotojų teisės

| 15. | sugretina pagirtinus valstybių narių rezultatus ratifikuojant darbo konvencijas, susijusias su jūrininkais, su vis prastesniais rezultatais ratifikuojant konvencijas, susijusias su žvejais, ir ragina jas nedelsiant ratifikuoti atitinkamas priemones, įskaitant TDO konvenciją Nr. 188, Keiptauno susitarimą ir Tarptautinę konvenciją dėl žvejybos laivų personalo rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (angl. STCW-F); |
| --- | --- |

15.

| 16. | sveikina socialinius partnerius su tuo, kad jie sėkmingai pasinaudojo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 155 straipsniu derantis dėl Tarybos direktyvos (ES) 2017/159 (12), kuria iš dalies įgyvendinama TDO konvencija Nr. 188, ir kartu apgailestauja, kad ji netaikoma savarankiškai dirbantiems žvejams; primygtinai ragina Komisiją užbaigti šį procesą pateikiant pasiūlymą dėl papildomos direktyvos, į kurią būtų įtrauktos vykdymo užtikrinimo nuostatos, kaip buvo padaryta dėl laivybos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | šiuo klausimu primygtinai ragina Komisiją pradėti procedūras dėl SESV 155 straipsnio taikymo STCW-F atžvilgiu, siekiant padidinti žvejybos jūroje, kuri plačiai pripažįstama viena pavojingiausių profesijų pasaulyje, saugumą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remia tolesnes pastangas tobulinti ES žuvininkystės politiką siekiant užtikrinti, kad ji būtų tvaresnė aplinkos atžvilgiu ir užtikrintų ilgalaikį pakrančių bendruomenių išlikimą ir maistingo maisto šaltinius; gretina tai su didėjančiu ES rinkos atvirumu trečiųjų šalių, kurios neturi tokių pat griežtų valdymo režimų, žuvininkystės produktams; mano, kad dėl to trūksta darnos tarp žuvininkystės politikos ir prekybos politikos; |
| --- | --- |

18.

Prekybos politika

| 19. | apgailestauja, kad Komisija kartais trečiosioms šalims siunčia prieštaringus signalus, pvz., derėdamasi dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) arba kitaip plėsdama galimybes patekti į ES rinką šalims, kurios buvo gavusios įspėjimą pagal NNN reglamentą arba Netausiosios žvejybos reglamentą (13); |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų kruopščiai suderinta Sąjungos prekybos ir žuvininkystės politika, be kita ko, derybose dėl prekybos susitarimų, kurie apima klausimus, susijusius su žuvininkyste; mano, kad itin svarbu išnagrinėti laisvosios prekybos susitarimų ekonominį ir socialinį poveikį ES žuvininkystės produktams, nustatyti, prireikus, atitinkamas apsaugos priemones ir tam tikrus žuvininkystės produktus laikyti jautriai produktais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad ES, kuri yra didžiausia pasaulyje žuvininkystės produktų importuotoja, ir kitos didžiosios žuvininkystės produktų importuotojos yra politiniu požiūriu atsakingos už užtikrinimą, kad Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) prekybos taisyklės atitiktų pačius aukščiausius pasaulinius žuvininkystės valdymo ir apsaugos standartus; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant ES dvišalę ir daugiašalę prekybos politiką būtų daugiau dėmesio skiriama sąžiningai, skaidriai ir tausiai prekybai žuvimis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai reikalauja, kad į laisvosios prekybos susitarimus ir kitus tarptautinius susitarimus, dėl kurių derasi Komisija, būtų įtraukti griežtesni su žuvininkyste susiję skyriai dėl darnaus vystymosi, kurie būtų skirti konkretiems žuvininkystės klausimams ir kuriuose:






  — | aiškiai sugriežtinami NNN reglamento reikalavimai, ir trečioji šalis įpareigojama pradėti procedūrą, kuria siekiama neleisti NNN žvejyboje sužvejotai žuviai patekti į rinką, kad ji į ES nebūtų atgabenta netiesiogiai; |
| --- | --- | --- |

22.

—

aiškiai sugriežtinami NNN reglamento reikalavimai, ir trečioji šalis įpareigojama pradėti procedūrą, kuria siekiama neleisti NNN žvejyboje sužvejotai žuviai patekti į rinką, kad ji į ES nebūtų atgabenta netiesiogiai;

| — | būtų reikalaujama, kad trečioji šalis ratifikuotų ir veiksmingai įgyvendintų tarptautines žuvininkystės priemones, pvz., JT Jūrų teisės konvenciją, JT susitarimą dėl žuvų išteklių, JT maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) uosto valstybės priemonių susitarimą ir FAO priemonių laikymosi susitarimą, ir griežtai laikytųsi atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų standartų; |
| --- | --- |

—

būtų reikalaujama, kad trečioji šalis ratifikuotų ir veiksmingai įgyvendintų tarptautines žuvininkystės priemones, pvz., JT Jūrų teisės konvenciją, JT susitarimą dėl žuvų išteklių, JT maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) uosto valstybės priemonių susitarimą ir FAO priemonių laikymosi susitarimą, ir griežtai laikytųsi atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų standartų;

| 23. | prašo sudarant tausios žvejybos partnerystės susitarimus ar prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis iš tikrųjų atsižvelgti į atokiausių regionų interesus ir, jei reikia, numatyti netaikyti susitarimų jautriems importui produktams; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją rengiant susitarimą po „Brexit“ numatyti, kad JK prieiga prie ES žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos būtų suteikta tik su sąlyga, kad ES laivams būtų suteikta prieiga prie Britanijos vandenų ir kad būtų taikoma BŽP; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją pasiūlyti iš dalies pakeisti BLS+ reglamentą (14) siekiant į jį įtraukti svarbias žuvininkystės priemones, pvz., JT jūrų teisės konvenciją, JT susitarimą dėl žuvų išteklių, FAO priemonių laikymosi susitarimą ir FAO susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kurios turi būti ratifikuotos ir taikomos, ir nuostatas, pagal kurias būtų galima sustabdyti BLS+ statusą tais atvejais, kai šių priemonių nuostatos nėra taikomos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad, siekiant pašalinti laisvosios prekybos susitarimų prekybos ir darnaus vystymosi skyrių įgyvendinimo trūkumus ir sustiprinti jų nuostatas, jie turėtų apimti privalomą ginčų sprendimo mechanizmą (įskaitant vyriausybių tarpusavio konsultacijas, ginčų sprendimo sudarant kolegiją procedūrą, viešą prieigą prie dokumentų ir konsultacijas su pilietine visuomene), kurį papildytų galimybė taikyti sankcijas tarptautinių įsipareigojimų nesilaikymo atvejais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 19/2017 aprašytų muitinio tikrinimo trūkumų ir spragų ir ragina Komisiją ir valstybes nares kuo skubiau įgyvendinti joje pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad, be didelėms įmonėms taikomų bendrų nefinansinės informacijos atskleidimo įpareigojimų, bet kokio dydžio (įskaitant MVĮ) veiklos vykdytojams dviejuose probleminiuose sektoriuose – medienos pramonės ir konflikto zonų naudingųjų iškasenų – buvo pradėti taikyti atsakomybės už išsamesnį patikrinimą reikalavimai, kurie turi būti taikomi visoje kilmės grandinėje; mano, kad žuvininkystėms produktams būtų naudingi panašūs įpareigojimai, ir ragina Komisiją ištirti galimybę taikyti išsamaus patikrinimo reikalavimus šiems produktams; |
| --- | --- |

28.

Prekybos standartai

| 29. | pažymi, kad nors Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 nuostatos dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo taikomos visiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams, nuostatos dėl vartotojams skirto ženklinimo taikomos tik santykinai mažai produktų grupei, išskyrus paruoštus, konservuotus arba perdirbtus produktus; mano, kad vartotojui skirta informacija turėtų būti patobulinta ir dėl šių produktų, į jų etiketes įtraukiant papildomą privalomą informaciją; mano, kad reikia tobulinti šių produktų ženklinimą, kad vartotojai būtų informuoti, o žuvininkystės ir akvakultūros produktų kilmę būtų galima atsekti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prašo Komisijos skatinti informavimo kampanijas, per kurias būtų paaiškinama, kokias pastangas siekiant užtikrinti tausumą dėjo ES žvejai ir akvakultūrų augintojai, atkreipiant dėmesį į aukštą ES teisės aktais nustatytų kokybinių ir aplinkosauginių standartų lygį, palyginti su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad griežtai laikantis bendros žuvininkystės politikos ir kitų ES teisės aktų užtikrinama, kad ES laivynas laikytųsi aukštų aplinkosaugos, higienos ir sanitarijos bei socialinės srities standartų, todėl primygtinai ragina Komisiją nedelsiant išnagrinėti galimybę sukurti ženklą, pagal būtų galima atskirti ES žuvininkystės produktus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra įsitikinęs, kad Europos vartotojai dažnai pasirinktų kitaip, jei būtų geriau informuoti apie tikrąjį parduodamų produktų pobūdį, geografinę kilmę, kokybę ir gamybos ar sugavimo sąlygas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad privaloma informacija žuvininkystės produktų etiketėse taip pat turėtų apimti laivo, kuris juos sugavo, vėliavos valstybę; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teigiamai vertina Komisijos neseniai pradėtą prekybos standartų, pirmą kartą priimtų prieš keletą dešimtmečių, vertinimą, siekiant nustatyti, kurie standartai turėtų būti taikomi atsižvelgiant į šiandieninę prekybos praktiką ir turimas produktų atsekamumo technologijas; |
| --- | --- |

34.

Kontrolės režimas

| 35. | mano, kad šie trys reglamentai, kurie sudaro kontrolės režimą, yra subalansuotas dokumentų rinkinys, dėl kurio gerokai pagerėjo žuvininkystės valdymas ES; |
| --- | --- |

35.

| 36. | giria Komisiją už tai, kaip ji užtikrino NNN reglamento vykdymą trečiųjų šalių atžvilgiu, parodydama, kad ES gali daryti didžiulį poveikį pasaulinei žuvininkystei atlikdama savo atsakingos rinkos valstybės vaidmenį; ragina Komisiją ir toliau daryti spaudimą kitoms rinkos valstybėms, kad jos įgyvendintų priemones, kuriomis siekiama neleisti NNN žvejyboje sugautai žuviai patekti į rinkas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į pilietinės visuomenės neseniai paskelbtą ataskaitą, kurioje nagrinėjamas jūros gėrybių importo į ES valstybes srautas nuo 2010 m. (tais metais įsigaliojo NNN žvejybos reglamentas) ir iš kurios matyti, kaip dėl nepakankamos importo iš trečiųjų šalių į valstybes nares kontrolės ir nevienodų taisyklių į ES rinką gali patekti reikalavimų neatitinkantys produktai; todėl ragina valstybes nares ir tranzito bei paskirties šalis pagerinti koordinavimą, kad būtų galima užtikrinti, jog žuvies importui išduodami žvejybos laimikio sertifikatai būtų nuodugniau tikrinami; mano, kad itin svarbu nustatyti suderintą ir koordinuojamą Europos kompiuterinę sistemą, kuri palengvintų žuvies importo į valstybes nares kontrolę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad Komisija ir kai kurios valstybės narės nesugebėjo griežtai įgyvendinti visų trijų reglamentų ir užtikrinti jų vykdymo, kaip nurodyta Komisijos, Audito Rūmų ir nepriklausomų stebėtojų pateiktuose dokumentuose; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad reikėtų ne tik taikyti NNN žvejybos reglamentą, bet ir atlikti tokių žuvų pardavimo tolesnę kontrolę, t. y. atlikti griežtesnį valstybių narių ir įmonių, įtariamų tiekiant neteisėtos žvejybos produktus, auditą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prašo Komisijos pasinaudoti visomis esamomis priemonėmis siekiant užtikrinti, kad visos žuvininkystės ir akvakultūros produktus į ES eksportuojančios šalys taikytų griežtą išteklių išsaugojimo politiką; ragina bendradarbiauti su šiomis šalimis visose tinkamuose forumuose ir ypač regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RŽVO); |
| --- | --- |

40.

| 41. | pastebi, kad nesėkmės įgyvendinat reglamentus patirtos daugeliu aspektų, įskaitant:






  — | nevienodą sankcijų lygį ir neįgyvendintą taškų sistemą skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- | --- |

41.

—

nevienodą sankcijų lygį ir neįgyvendintą taškų sistemą skirtingose valstybėse narėse;

| — | sankcijas, kurios ne visada pakankamai atgrasančios, veiksmingos ir proporcingos, kad užkirstų kelią pakartotiniams pažeidimams; |
| --- | --- |

—

sankcijas, kurios ne visada pakankamai atgrasančios, veiksmingos ir proporcingos, kad užkirstų kelią pakartotiniams pažeidimams;

| — | nepatenkinamą valstybių narių duomenų rinkimą ir keitimąsi jais, ypač dėl to, kad nėra bendros ir suderinamos duomenų bazės; |
| --- | --- |

—

nepatenkinamą valstybių narių duomenų rinkimą ir keitimąsi jais, ypač dėl to, kad nėra bendros ir suderinamos duomenų bazės;

| — | prastą žuvies atsekamumą, įskaitant jų nacionalinių sienų kirtimo metu; |
| --- | --- |

—

prastą žuvies atsekamumą, įskaitant jų nacionalinių sienų kirtimo metu;

| — | prastą svėrimo veiklos kontrolę; |
| --- | --- |

—

prastą svėrimo veiklos kontrolę;

| — | svarbius importo tikrinimo ir įvežimo punktų skirtumus, įskaitant sužvejotų žuvų kiekio sertifikatus; |
| --- | --- |

—

svarbius importo tikrinimo ir įvežimo punktų skirtumus, įskaitant sužvejotų žuvų kiekio sertifikatus;

| — | tai, kad valstybėse narėse netaikoma aiški ir vienoda sunkių pažeidimų apibrėžtis; |
| --- | --- |

—

tai, kad valstybėse narėse netaikoma aiški ir vienoda sunkių pažeidimų apibrėžtis;

| 42. | pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad tuo atveju, kai produktas nepriimamas viename iš valstybės narės uostų, jis negalėtų patekti į ES rinką per kitą kitos valstybės narės uostą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sutinka, kad kai kurios kontrolės režimų reglamentų nuostatos yra neišaiškintos ir trukdė juos vienodai įgyvendinti, tačiau mano, kad parodžiusios pakankamą atvirumą ir politinę valią Komisija ir valstybės narės galėtų imtis intensyvesnių veiksmų siekiant užtikrinti labiau suderintą esamų teisės aktų įgyvendinimą, pvz., taikant gaires ir išaiškinimus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad toks ir buvo pagal Europos Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemą nustatytų įpareigojimų laikymosi ekspertų grupės tikslas – ši grupė buvo suformuota vykdant BŽP reformą kaip dalyvių atviros ir nekritiškos diskusijos trūkumų klausimais priemonė, ir apgailestauja, kad ši grupė iki šiol neišsiplėtojo į tokią priemonę; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mano, kad reikia gerokai aktyviau siekti paskatinti visapusišką kontrolės režimo įgyvendinimą, be kita ko, imantis tinkamų veiksmų nustatytų pažeidimų atvejais, valstybėms narėms geriau teikiant ataskaitas apie vykdomus veiksmus ir valstybėms narėms ir Komisijai tarpusavyje keičiantis informacija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant paskatinti valstybes nares visapusiškai įgyvendinti kontrolės režimo nuostatas, be kita ko, jei reikia, neskiriant lėšų iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | dar kartą primena savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliucijoje „Kaip suvienodinti žuvininkystės kontrolę Europoje?“ (15) padarytą išvadą, kad bet kokia Kontrolės reglamento arba NNN reglamento peržiūra turi būti tikslingai ir kryptingai siekiama nagrinėti tik tuos aspektus, kurie trukdo taikyti veiksmingą ir vienodą kontrolę visose Sąjungos šalyse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina išplėsti Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA) įgaliojimus ir suteikti atitinkamų lėšų, kad ji atliktų laivų, kuriems taikomi žvejybos susitarimai, patikrinimus, taip pat bendradarbiaudama su susitarimą pasirašiusios šalies institucijomis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | labai apgailestauja dėl Komisijos sprendimo pradėti svarbią viso kontrolės režimo peržiūrą deramai nepasikonsultavus su visuomene nei dėl NNN žvejybos reglamento įgyvendinimo ar EŽKA įgaliojimų, nei dėl viso dokumentų rinkinio peržiūros, kaip reikalaujama geresnio reglamentavimo gairėse; mano, kad prieš pateikiant pasiūlymą dėl peržiūros formaliai pasikonsultavus su visuomene visais klausimais būtų užtikrinta galimybė visiems suinteresuotiesiems subjektams visapusiškai prisidėti prie šio paties svarbiausio BŽP ramsčio peržiūros; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primygtinai reikalauja, kad atliekant tą peržiūrą ne tik nebūtų nė kiek susilpnintos kontrolės priemonės, bet ir būtų pagerintos ir labiau užtikrintos vienodos žuvininkystės kontrolės sąlygos, nes tai yra vienintelis įmanomas būdas užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į bendrą bendros žuvininkystės politikos aspektą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | Tvirtina, kad persvarstytas kontrolės režimas, be jo pagrindinių principų, turi apimti:






  — | ES tikrinimų jūroje, uostuose ir visoje kilmės grandinėje standartus ir normas; |
| --- | --- | --- |

51.

—

ES tikrinimų jūroje, uostuose ir visoje kilmės grandinėje standartus ir normas;

| — | visišką žuvies atsekamumą bet kuriame kilmės grandinės etape – nuo laivo iki galutinio pardavimo vietos; |
| --- | --- |

—

visišką žuvies atsekamumą bet kuriame kilmės grandinės etape – nuo laivo iki galutinio pardavimo vietos;

| — | išsamius duomenis apie visų veiklos vykdytojų, įskaitant mažiau nei dešimties metrų ilgio laivus ir žvejus mėgėjus, laimikį; |
| --- | --- |

—

išsamius duomenis apie visų veiklos vykdytojų, įskaitant mažiau nei dešimties metrų ilgio laivus ir žvejus mėgėjus, laimikį;

| — | bendrus sankcijų dydžius visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

—

bendrus sankcijų dydžius visose valstybėse narėse;

| — | bendrą pažeidimo apibrėžtį; |
| --- | --- |

—

bendrą pažeidimo apibrėžtį;

| — | visose valstybėse narėse vienodai taikomą taškų sistemą; |
| --- | --- |

—

visose valstybėse narėse vienodai taikomą taškų sistemą;

| — | pakankamai atgrasančias, veiksmingas ir proporcingas sankcijas; |
| --- | --- |

—

pakankamai atgrasančias, veiksmingas ir proporcingas sankcijas;

| — | visoms valstybėms narėms ir Komisijai prieinamą keitimosi visa informacija apie nustatytus pažeidimus ir tolesnius teisinius ir teisminius veiksmus sistemą; |
| --- | --- |

—

visoms valstybėms narėms ir Komisijai prieinamą keitimosi visa informacija apie nustatytus pažeidimus ir tolesnius teisinius ir teisminius veiksmus sistemą;

| — | visapusišką naudojimąsi esamų technologijų patobulinimais ir galimybę taikyti ateities technologijas joms besiplėtojant be būtinybės atlikti teisėkūros pakeitimus; |
| --- | --- |

—

visapusišką naudojimąsi esamų technologijų patobulinimais ir galimybę taikyti ateities technologijas joms besiplėtojant be būtinybės atlikti teisėkūros pakeitimus;

| — | nedviprasmišką Komisijos ir valstybių narių bei, jei taikoma, valstybių narių regionų atsakomybės sričių nustatymą; |
| --- | --- |

—

nedviprasmišką Komisijos ir valstybių narių bei, jei taikoma, valstybių narių regionų atsakomybės sričių nustatymą;

| — | užtikrinimą, kad Kontrolės reglamentui nebus taikomas regionavimo principas; |
| --- | --- |

—

užtikrinimą, kad Kontrolės reglamentui nebus taikomas regionavimo principas;

| 52. | prašo Komisijos kuo greičiau pateikti savo pasiūlymą iš dalies pakeisti Kontrolės reglamentą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tvirtina, kad, atsižvelgiant į didžiulę NNN reglamento sėkmę ir jo poveikį žuvininkystės sektoriui visame pasaulyje, šio reglamento nuostatos ir principai neturi būti jokiais būdais keičiami ar susilpninti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tvirtina, kad trečiosios šalys į NNN žvejybos reglamento išankstinio nustatymo, nustatymo ir įtraukimo procesą turi būti įtraukiamos be jokio politinio kišimosi ir kad pašalinimas iš sąrašo turi būti griežtai grindžiamas tuo, ar atitinkama šalus yra visapusiškai užtikrinusi patobulinimus, kuriuos Komisija laiko būtinais; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad reikėtų sustiprinti EŽKA vaidmenį siekiant labiau ją įtraukti į Kontrolės ir NNN žvejybos reglamentų taikymo veiklą, įskaitant kilmės grandinės duomenų tikrinimą ir kryžminę patikrą, Komisijos ir valstybių narių atliekamų inspekcijų planavimą ir koordinavimą ir laimikio sertifikatų tikrinimą; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(2)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

(3)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

(4)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

(5)  OL L 354, 2013 12 28, p. 1.

(6)  OL L 139, 2004 4 30, p. 206.

(7)  OL L 316, 2012 11 14, p. 34.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0195.

(9)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 119.

(10)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008.

(11)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009.

(12)  OL L 25, 2017 1 31, p. 12.

(13)  Reglamentas (ES) Nr. 1026/2012.

(14)  Reglamentas (ES) Nr. 978/2012 (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0407.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/62

---

P8_TA(2018)0224

Maisto ir ūkininkavimo ateitis

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto ir ūkininkavimo ateities (2018/2037(INI))

(2020/C 76/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 29 d. Komisijos komunikatą „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“ (COM(2017)0713), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 29 d. Komisijos komunikatą „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“ (COM(2017)0713),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 38 ir 39 straipsnius, kuriais nustatoma bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) ir jos tikslai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 38 ir 39 straipsnius, kuriais nustatoma bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) ir jos tikslai,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 40 ir 42 straipsnius, kuriais nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir tai, kokiu mastu konkurencijos taisyklės taikomos žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 40 ir 42 straipsnius, kuriais nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir tai, kokiu mastu konkurencijos taisyklės taikomos žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais,

| — | atsižvelgdamas į SESV 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 349 straipsnį, kuriame nustatomas atokiausių regionų statusas ir Sutarčių taikymo šiems regionams sąlygos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 349 straipsnį, kuriame nustatomas atokiausių regionų statusas ir Sutarčių taikymo šiems regionams sąlygos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2393, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės, (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, ir (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos (1) („Omnibus“ reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2393, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės, (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, ir (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos (1) („Omnibus“ reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 19 d. Europos Audito Rūmų paskelbtą informacinį pranešimą dėl BŽŪP ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 19 d. Europos Audito Rūmų paskelbtą informacinį pranešimą dėl BŽŪP ateities,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (3), ir į 2017 m. spalio 10 d. Komisijos ataskaitą dėl valstybių narių nacionalinių veiksmų planų ir Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo pažangos (COM(2017)0587), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (3), ir į 2017 m. spalio 10 d. Komisijos ataskaitą dėl valstybių narių nacionalinių veiksmų planų ir Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo pažangos (COM(2017)0587),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 6 d. sprendimą dėl Specialiojo komiteto Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 6 d. sprendimą dėl Specialiojo komiteto Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas Nr. 16/2017 „Kaimo plėtros programavimas: reikia mažinti sudėtingumą ir daugiau dėmesio skirti rezultatams“ ir Nr. 21/2017 „Žalinimas – sudėtingesnė pajamų rėmimo sistema, aplinkosaugos požiūriu dar neveiksminga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas Nr. 16/2017 „Kaimo plėtros programavimas: reikia mažinti sudėtingumą ir daugiau dėmesio skirti rezultatams“ ir Nr. 21/2017 „Žalinimas – sudėtingesnė pajamų rėmimo sistema, aplinkosaugos požiūriu dar neveiksminga“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 28 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 28 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities (COM(2017)0358),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0098),

| — | atsižvelgdamas į Korko 2.0 deklaraciją „Geresnis gyvenimas kaimo vietovėse“, paskelbtą Europos konferencijoje kaimo plėtros tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Korko 2.0 deklaraciją „Geresnis gyvenimas kaimo vietovėse“, paskelbtą Europos konferencijoje kaimo plėtros tema,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl dabartinės avininkystės ir ožkininkystės sektorių padėties ir ateities perspektyvų Sąjungoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl dabartinės avininkystės ir ožkininkystės sektorių padėties ir ateities perspektyvų Sąjungoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją „Europos baltyminių augalų propagavimo strategija. Baltyminių ir ankštinių augalų auginimo Europos žemės ūkio sektoriuje skatinimas“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją „Europos baltyminių augalų propagavimo strategija. Baltyminių ir ankštinių augalų auginimo Europos žemės ūkio sektoriuje skatinimas“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl ES bitininkystės sektoriaus perspektyvų ir problemų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl ES bitininkystės sektoriaus perspektyvų ir problemų (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją „Žemės ūkio paskirties žemės koncentracijos Europos Sąjungoje padėtis. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją „Žemės ūkio paskirties žemės koncentracijos Europos Sąjungoje padėtis. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl BŽŪP priemonių kainų svyravimams žemės ūkio produktų rinkose mažinti (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl BŽŪP priemonių kainų svyravimams žemės ūkio produktų rinkose mažinti (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją „Kaip įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) galima pagerinti darbo vietų kūrimą kaimo vietovėse?“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją „Kaip įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) galima pagerinti darbo vietų kūrimą kaimo vietovėse?“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl inovacijų skatinimo ir ekonomikos plėtros būsimo Europos ūkių valdymo srityje (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl inovacijų skatinimo ir ekonomikos plėtros būsimo Europos ūkių valdymo srityje (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 7 d. rezoliuciją „ES pieno sektoriaus perspektyvos. Pieno sektoriaus aktų rinkinio įgyvendinimo peržiūra“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 7 d. rezoliuciją „ES pieno sektoriaus perspektyvos. Pieno sektoriaus aktų rinkinio įgyvendinimo peržiūra“ (14),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Galimas bendros žemės ūkio politikos pertvarkymas“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Galimas bendros žemės ūkio politikos pertvarkymas“ (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę „BŽŪP po 2020 m.“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę „BŽŪP po 2020 m.“ (16),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, kurių dauguma yra susiję su bendra žemės ūkio politika, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, kurių dauguma yra susiję su bendra žemės ūkio politika,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. Žemės ūkio rinkų darbo grupės ataskaitą ir išvadas „Rinkos rodiklių gerinimas. Ūkininkų padėties gerinimas tiekimo grandinėje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. Žemės ūkio rinkų darbo grupės ataskaitą ir išvadas „Rinkos rodiklių gerinimas. Ūkininkų padėties gerinimas tiekimo grandinėje“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 21) sudarytą Paryžiaus susitarimą, ypač į Europos Sąjungos prisiimtus įsipareigojimus vykdyti „nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus“, kad būtų pasiekti pasauliniai susitarimo tikslai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 21) sudarytą Paryžiaus susitarimą, ypač į Europos Sąjungos prisiimtus įsipareigojimus vykdyti „nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus“, kad būtų pasiekti pasauliniai susitarimo tikslai,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos ataskaitą dėl specialių žemės ūkio priemonių programos (POSEI), skirtos atokiausiems Sąjungos regionams, įgyvendinimo (COM(2016)0797), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos ataskaitą dėl specialių žemės ūkio priemonių programos (POSEI), skirtos atokiausiems Sąjungos regionams, įgyvendinimo (COM(2016)0797),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. paskelbtą aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą (COM(2016)0316), kuri yra priemonė, padedanti užtikrinti, kad ES aplinkos apsaugos teisės aktai ir politika teiktų naudos įmonėms ir piliečiams, užtikrinant geresnį jų įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. paskelbtą aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą (COM(2016)0316), kuri yra priemonė, padedanti užtikrinti, kad ES aplinkos apsaugos teisės aktai ir politika teiktų naudos įmonėms ir piliečiams, užtikrinant geresnį jų įgyvendinimą,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A8-0178/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A8-0178/2018),

| A. | kadangi Komisijos komunikate „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“ pripažįstama, kad bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) yra viena seniausių ir labiausiai integruotų visuotinės strateginės svarbos ES politikos sričių ir turėtų būti suformuota taip, kad sudarytų sąlygas ES ūkininkavimo ir miškininkystės sektoriui tenkinti teisėtus piliečių poreikius, susijusius ne tik su aprūpinimu maistu, maisto sauga, kokybe ir tvarumu, bet ir su aplinkos apsauga, biologinės įvairovės ir gamtos išteklių apsauga, klimato politikos veiksmais, kaimo plėtra, sveikata, aukštais gyvūnų gerovės standartais ir užimtumu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos komunikate „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“ pripažįstama, kad bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) yra viena seniausių ir labiausiai integruotų visuotinės strateginės svarbos ES politikos sričių ir turėtų būti suformuota taip, kad sudarytų sąlygas ES ūkininkavimo ir miškininkystės sektoriui tenkinti teisėtus piliečių poreikius, susijusius ne tik su aprūpinimu maistu, maisto sauga, kokybe ir tvarumu, bet ir su aplinkos apsauga, biologinės įvairovės ir gamtos išteklių apsauga, klimato politikos veiksmais, kaimo plėtra, sveikata, aukštais gyvūnų gerovės standartais ir užimtumu;

| B. | kadangi šiuo metu tenka konstatuoti, kad BŽŪP turi būti reformuota, kad geriau atitiktų tiek pagrindinių subjektų, kuriems ji yra skirta, t. y. ūkininkų, tiek visų piliečių poreikius; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo metu tenka konstatuoti, kad BŽŪP turi būti reformuota, kad geriau atitiktų tiek pagrindinių subjektų, kuriems ji yra skirta, t. y. ūkininkų, tiek visų piliečių poreikius;

| C. | kadangi BŽŪP yra nepaprastai svarbi visoje Europoje ir apima apytiksliai 12 mln. žemės ūkio valdų; |
| --- | --- |

C.

kadangi BŽŪP yra nepaprastai svarbi visoje Europoje ir apima apytiksliai 12 mln. žemės ūkio valdų;

| D. | kadangi žemės ūkio paskirties žemė sudaro apie 47 proc. Europos teritorijos ir Europos Sąjungoje yra 22 milijonai ūkininkų ir žemės ūkio darbuotojų; |
| --- | --- |

D.

kadangi žemės ūkio paskirties žemė sudaro apie 47 proc. Europos teritorijos ir Europos Sąjungoje yra 22 milijonai ūkininkų ir žemės ūkio darbuotojų;

| E. | kadangi BŽŪP tikslai turėtų būti maisto saugos ir apsirūpinimo maistu savarankiškumo, ES žemės ūkio sistemų ir teritorijų atsparumo ir tvarumo užtikrinimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi BŽŪP tikslai turėtų būti maisto saugos ir apsirūpinimo maistu savarankiškumo, ES žemės ūkio sistemų ir teritorijų atsparumo ir tvarumo užtikrinimas;

| F. | kadangi bendras ES tikslas, t. y. daugiafunkcis ir diversifikuotas žemės ūkis ir miškininkystės sektorius, kuriuose kuriamos darbo vietos, kurie yra teisingi ir kurių varomoji jėga – darni žemės ūkio praktika, kurie sudaro sąlygas išsaugoti gyvybingus nedidelius ir šeimos ūkius, kuriuos galima įsigyti ir perduoti iš kartos į kartą, tebėra svarbiausias tikslas, siekiant užtikrinti teigiamą poveikį visai visuomenei ir viešąsias gėrybes (maisto ir ne maisto produktus bei paslaugas), kurių reikia ES piliečiams; |
| --- | --- |

F.

kadangi bendras ES tikslas, t. y. daugiafunkcis ir diversifikuotas žemės ūkis ir miškininkystės sektorius, kuriuose kuriamos darbo vietos, kurie yra teisingi ir kurių varomoji jėga – darni žemės ūkio praktika, kurie sudaro sąlygas išsaugoti gyvybingus nedidelius ir šeimos ūkius, kuriuos galima įsigyti ir perduoti iš kartos į kartą, tebėra svarbiausias tikslas, siekiant užtikrinti teigiamą poveikį visai visuomenei ir viešąsias gėrybes (maisto ir ne maisto produktus bei paslaugas), kurių reikia ES piliečiams;

| G. | kadangi labai svarbu sustabdyti ir pakeisti dabartinę galios koncentraciją didžiųjų mažmenininkų sektoriaus ir stambių įmonių rankose; |
| --- | --- |

G.

kadangi labai svarbu sustabdyti ir pakeisti dabartinę galios koncentraciją didžiųjų mažmenininkų sektoriaus ir stambių įmonių rankose;

| H. | kadangi dabartinės BŽŪP pokyčiai turi būti grindžiami strateginiais tikslais, siekiant didinti konkurencingumą ir užtikrinti patikimą ir saugų maistą; |
| --- | --- |

H.

kadangi dabartinės BŽŪP pokyčiai turi būti grindžiami strateginiais tikslais, siekiant didinti konkurencingumą ir užtikrinti patikimą ir saugų maistą;

| I. | kadangi daugiau nei 25 metų BŽŪP buvo nuolat reformuojama, o šios reformos buvo reikalingos dėl Europos žemės ūkio atvėrimo tarptautinėms rinkoms ir naujų iššūkių, iškilusių tokiose srityse kaip aplinkosauga ir klimato kaita; kadangi dabar reikia žengti dar vieną žingsnį šiame nuolatiniame koregavimo procese siekiant supaprastinti, modernizuoti ir pertvarkyti BŽŪP, kad būtų užtikrinamos ūkininkų pajamos ir būtų veiksmingiau tenkinami visos visuomenės lūkesčiai, ypač susiję su maisto kokybe ir saugumu, kova su klimato kaita, visuomenės sveikata ir užimtumu, sykiu užtikrinant politikos pastovumą ir sektoriui skiriamo finansavimo saugumą, kad būtų užtikrintas kaimo vietovių tvarumas, išspręstas apsirūpinimo maistu saugumo klausimas, užtikrinta, kad Europos kovos su klimato kaita ir aplinkos apsaugos tikslai būtų pasiekti, ir padidinta ES pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

I.

kadangi daugiau nei 25 metų BŽŪP buvo nuolat reformuojama, o šios reformos buvo reikalingos dėl Europos žemės ūkio atvėrimo tarptautinėms rinkoms ir naujų iššūkių, iškilusių tokiose srityse kaip aplinkosauga ir klimato kaita; kadangi dabar reikia žengti dar vieną žingsnį šiame nuolatiniame koregavimo procese siekiant supaprastinti, modernizuoti ir pertvarkyti BŽŪP, kad būtų užtikrinamos ūkininkų pajamos ir būtų veiksmingiau tenkinami visos visuomenės lūkesčiai, ypač susiję su maisto kokybe ir saugumu, kova su klimato kaita, visuomenės sveikata ir užimtumu, sykiu užtikrinant politikos pastovumą ir sektoriui skiriamo finansavimo saugumą, kad būtų užtikrintas kaimo vietovių tvarumas, išspręstas apsirūpinimo maistu saugumo klausimas, užtikrinta, kad Europos kovos su klimato kaita ir aplinkos apsaugos tikslai būtų pasiekti, ir padidinta ES pridėtinė vertė;

| J. | kadangi, nors Komisija savo komunikatą dėl vykstančios BŽŪP reformos pavadino „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“, nėra garantijų, kad bus išlaikytas toks pat BŽŪP biudžetas, ir kadangi itin svarbu, kad šis klausimas būtų išspręstas dar prieš pateikiant teisės aktų pasiūlymus; kadangi tie pasiūlymai turi užtikrinti, kad BŽŪP nebūtų vėl nacionalizuota, kad tinkamas bendrosios rinkos veikimas nebūtų sutrikdytas, kad būtų užtikrintas tikras, paramos gavėjams juntamas supaprastinimas ne tik ES, bet ir valstybių narių, regionų, vietos bei ūkių lygmeniu, taip pat lankstumas ir teisinis saugumas ūkininkams ir miškų savininkams, tuo pat metu siekiant plataus užmojo aplinkosaugos tikslų ir sykiu užtikrinant, kad naujosios BŽŪP tikslai būtų pasiekti nenustatant papildomų suvaržymų valstybėms narėms, taigi nesukuriant naujų sudėtingų procesų, dėl kurių būtų vėluojama įgyvendinti nacionalines strategijas; |
| --- | --- |

J.

kadangi, nors Komisija savo komunikatą dėl vykstančios BŽŪP reformos pavadino „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“, nėra garantijų, kad bus išlaikytas toks pat BŽŪP biudžetas, ir kadangi itin svarbu, kad šis klausimas būtų išspręstas dar prieš pateikiant teisės aktų pasiūlymus; kadangi tie pasiūlymai turi užtikrinti, kad BŽŪP nebūtų vėl nacionalizuota, kad tinkamas bendrosios rinkos veikimas nebūtų sutrikdytas, kad būtų užtikrintas tikras, paramos gavėjams juntamas supaprastinimas ne tik ES, bet ir valstybių narių, regionų, vietos bei ūkių lygmeniu, taip pat lankstumas ir teisinis saugumas ūkininkams ir miškų savininkams, tuo pat metu siekiant plataus užmojo aplinkosaugos tikslų ir sykiu užtikrinant, kad naujosios BŽŪP tikslai būtų pasiekti nenustatant papildomų suvaržymų valstybėms narėms, taigi nesukuriant naujų sudėtingų procesų, dėl kurių būtų vėluojama įgyvendinti nacionalines strategijas;

| K. | kadangi naujas tikslų įgyvendinimo modelis turėtų užtikrinti tiesioginį ES ir Europos ūkininkų ryšį; |
| --- | --- |

K.

kadangi naujas tikslų įgyvendinimo modelis turėtų užtikrinti tiesioginį ES ir Europos ūkininkų ryšį;

| L. | kadangi BŽŪP turi atlikti svarbų vaidmenį stiprinant ilgalaikį sektoriaus našumą ir konkurencingumą ir padėti išvengti sąstingio ir ūkininkų pajamų svyravimo – pajamos žemės ūkyje, nepaisant gamybos koncentracijos bei intensyvėjimo ir didėjančio produktyvumo, vis dar bendrai paėmus yra mažesnės nei kituose ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

L.

kadangi BŽŪP turi atlikti svarbų vaidmenį stiprinant ilgalaikį sektoriaus našumą ir konkurencingumą ir padėti išvengti sąstingio ir ūkininkų pajamų svyravimo – pajamos žemės ūkyje, nepaisant gamybos koncentracijos bei intensyvėjimo ir didėjančio produktyvumo, vis dar bendrai paėmus yra mažesnės nei kituose ekonomikos sektoriuose;

| M. | kadangi tiesioginės išmokos yra pirmas esminis stabilumo pamatas ir ūkių pajamų apsaugos priemonė, nes jos sudaro pakankamai didelę metinių ūkio pajamų dalį – tam tikruose regionuose ši dalis gali siekti 100 proc. ūkių pajamų; kadangi šios išmokos turėtų būti ir toliau mokamos, siekiant padėti ūkininkams konkuruoti vienodomis sąlygomis su trečiosiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

M.

kadangi tiesioginės išmokos yra pirmas esminis stabilumo pamatas ir ūkių pajamų apsaugos priemonė, nes jos sudaro pakankamai didelę metinių ūkio pajamų dalį – tam tikruose regionuose ši dalis gali siekti 100 proc. ūkių pajamų; kadangi šios išmokos turėtų būti ir toliau mokamos, siekiant padėti ūkininkams konkuruoti vienodomis sąlygomis su trečiosiomis valstybėmis;

| N. | kadangi naujos kaimo vertės grandinės bioekonomikoje gali suteikti gerų ekonomikos augimo ir darbo perspektyvų kaimo vietovėms; |
| --- | --- |

N.

kadangi naujos kaimo vertės grandinės bioekonomikoje gali suteikti gerų ekonomikos augimo ir darbo perspektyvų kaimo vietovėms;

| O. | kadangi tiesioginės išmokos turi būti tikslingiau skiriamos ūkininkams, nes būtent jie prisideda prie mūsų kaimo regionų stabilumo ir ateities ir susiduria su ekonomine rinkos rizika; |
| --- | --- |

O.

kadangi tiesioginės išmokos turi būti tikslingiau skiriamos ūkininkams, nes būtent jie prisideda prie mūsų kaimo regionų stabilumo ir ateities ir susiduria su ekonomine rinkos rizika;

| P. | kadangi per pastaruosius kelerius metus ūkininkai susiduria su didėjančiais kainų svyravimais, susijusiais su kainų svyravimais pasaulio rinkose ir netikrumu, kuriuos sukelia makroekonominiai pokyčiai, išorės politika, pvz., prekybos, politiniai ir diplomatiniai veiksniai, sanitarijos krizės, pasigamintas perteklinis kiekis kai kuriuose Europos sektoriuose, klimato kaita ir vis dažniau pasitaikančios ekstremalios oro sąlygos Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi per pastaruosius kelerius metus ūkininkai susiduria su didėjančiais kainų svyravimais, susijusiais su kainų svyravimais pasaulio rinkose ir netikrumu, kuriuos sukelia makroekonominiai pokyčiai, išorės politika, pvz., prekybos, politiniai ir diplomatiniai veiksniai, sanitarijos krizės, pasigamintas perteklinis kiekis kai kuriuose Europos sektoriuose, klimato kaita ir vis dažniau pasitaikančios ekstremalios oro sąlygos Europos Sąjungoje;

| Q. | kadangi specialios priemonės, skirtos Viduržemio jūros regiono sektoriams, turėtų likti I ramstyje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi specialios priemonės, skirtos Viduržemio jūros regiono sektoriams, turėtų likti I ramstyje;

| R. | kadangi labai svarbu suteikti lanksčias ir operatyvias priemones, kurios padėtų neatspariems ir strateginiams sektoriams įveikti struktūrinius pokyčius, pvz., galimą „Brexit“ arba patvirtintų dvišalių prekybos susitarimų su pagrindiniais ES partneriais poveikį; |
| --- | --- |

R.

kadangi labai svarbu suteikti lanksčias ir operatyvias priemones, kurios padėtų neatspariems ir strateginiams sektoriams įveikti struktūrinius pokyčius, pvz., galimą „Brexit“ arba patvirtintų dvišalių prekybos susitarimų su pagrindiniais ES partneriais poveikį;

| S. | kadangi vaisių ir daržovių, vyno ir bitininkystės sektorių strategijos turėtų ir toliau būti privalomos šalims gamintojoms, ir reikėtų išsaugoti šių priemonių ir taisyklių ypatybes; |
| --- | --- |

S.

kadangi vaisių ir daržovių, vyno ir bitininkystės sektorių strategijos turėtų ir toliau būti privalomos šalims gamintojoms, ir reikėtų išsaugoti šių priemonių ir taisyklių ypatybes;

| T. | kadangi labai svarbu užtikrinti vienodas sąlygas, sąžiningas kainas ir deramą gyvenimo lygį visiems ūkininkams visuose regionuose ir visose ES valstybėse narėse, taip piliečiams ir vartotojams užtikrinant prieinamas kainas ir tai, kad visoje Sąjungoje, be kita ko, vietovėse, kuriose esama gamtinių kliūčių, būtų vykdoma žemės ūkio veikla; kadangi būtina skatinti kokybiško maisto vartojimą, užtikrinti galimybę jo gauti ir sveikai bei tausiai maitintis, sykiu įgyvendinant socialinio ir aplinkosauginio tvarumo, veiksmų klimato kaitos, sveikatos, gyvūnų bei augalų sveikatos ir gerovės, taip pat subalansuotos kaimo vietovių plėtros įsipareigojimus; |
| --- | --- |

T.

kadangi labai svarbu užtikrinti vienodas sąlygas, sąžiningas kainas ir deramą gyvenimo lygį visiems ūkininkams visuose regionuose ir visose ES valstybėse narėse, taip piliečiams ir vartotojams užtikrinant prieinamas kainas ir tai, kad visoje Sąjungoje, be kita ko, vietovėse, kuriose esama gamtinių kliūčių, būtų vykdoma žemės ūkio veikla; kadangi būtina skatinti kokybiško maisto vartojimą, užtikrinti galimybę jo gauti ir sveikai bei tausiai maitintis, sykiu įgyvendinant socialinio ir aplinkosauginio tvarumo, veiksmų klimato kaitos, sveikatos, gyvūnų bei augalų sveikatos ir gerovės, taip pat subalansuotos kaimo vietovių plėtros įsipareigojimus;

| U. | kadangi vanduo ir žemės ūkis yra iš esmės susiję ir darni vandentvarka žemės ūkio sektoriuje yra būtina siekiant užtikrinti gerą kokybę, pakankamą maisto gamybą ir vandens išteklių išsaugojimą; |
| --- | --- |

U.

kadangi vanduo ir žemės ūkis yra iš esmės susiję ir darni vandentvarka žemės ūkio sektoriuje yra būtina siekiant užtikrinti gerą kokybę, pakankamą maisto gamybą ir vandens išteklių išsaugojimą;

| V. | kadangi įgyvendinant BŽŪP reikalingos tinkamos priemonės, kuriomis būtų galima spręsti žemės ūkio neatsparumo klimato kaitai problemą ir sykiu mažinti sektoriaus naudojamą gėlo vandens atsargų kiekį, nes Europos Sąjungoje šiame sektoriuje sunaudojama 50 proc. gėlo vandens; |
| --- | --- |

V.

kadangi įgyvendinant BŽŪP reikalingos tinkamos priemonės, kuriomis būtų galima spręsti žemės ūkio neatsparumo klimato kaitai problemą ir sykiu mažinti sektoriaus naudojamą gėlo vandens atsargų kiekį, nes Europos Sąjungoje šiame sektoriuje sunaudojama 50 proc. gėlo vandens;

| W. | kadangi būtina atnaujinta, paprastesnė ir teisingesnė mokėjimų sistema siekiant didesnio lygiateisiškumo ir teisėtumo; |
| --- | --- |

W.

kadangi būtina atnaujinta, paprastesnė ir teisingesnė mokėjimų sistema siekiant didesnio lygiateisiškumo ir teisėtumo;

| X. | kadangi dabartinėje BŽŪP trūksta priemonių, kurios reikalingos siekiant užtikrinti deramas pajamas, padedančias vyresnio amžiaus ūkininkams oriai gyventi; |
| --- | --- |

X.

kadangi dabartinėje BŽŪP trūksta priemonių, kurios reikalingos siekiant užtikrinti deramas pajamas, padedančias vyresnio amžiaus ūkininkams oriai gyventi;

| Y. | kadangi nėra tinkamų priemonių, kuriomis būtų galima skatinti perduoti verslą iš vyresnės kartos ūkininkų jaunesnei kartai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi nėra tinkamų priemonių, kuriomis būtų galima skatinti perduoti verslą iš vyresnės kartos ūkininkų jaunesnei kartai;

| Z. | kadangi, remiantis 2018 m. kovo mėn. Europos Audito Rūmų informaciniu dokumentu „BŽŪP ateitis“, 2010 m. 100-ui vyresnių kaip 55 metų ūkių valdytojų teko 14 jaunesnių kaip 35 metų ūkių valdytojų (2013 m. pastarasis skaičius sumažėjo iki 10,8 ūkių valdytojų); kadangi vidutinis ES ūkininkų amžius per 2004–2013 m. laikotarpį nuo 49,2 metų išaugo iki 51,4 metų; kadangi mažiausių ūkių savininkai dažniausiai yra vyresnio amžiaus ūkininkai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, remiantis 2018 m. kovo mėn. Europos Audito Rūmų informaciniu dokumentu „BŽŪP ateitis“, 2010 m. 100-ui vyresnių kaip 55 metų ūkių valdytojų teko 14 jaunesnių kaip 35 metų ūkių valdytojų (2013 m. pastarasis skaičius sumažėjo iki 10,8 ūkių valdytojų); kadangi vidutinis ES ūkininkų amžius per 2004–2013 m. laikotarpį nuo 49,2 metų išaugo iki 51,4 metų; kadangi mažiausių ūkių savininkai dažniausiai yra vyresnio amžiaus ūkininkai;

| AA. | kadangi didėjanti pasaulinė prekyba teikia galimybių ir kartu kelia iššūkių, be kita ko, susijusių su aplinka, klimato kaita, vandens apsauga, žemės ūkio paskirties žemės stoka ir dirvožemio degradacija, ir todėl būtina koreguoti tarptautinės prekybos taisykles, kad būtų galima sukurti vienodas sąlygas, grindžiamas aukštais standartais ir sąžiningomis bei tvariomis sąlygomis prekių ir paslaugų mainams, taip pat nustatyti atnaujintus ir veiksmingus prekybos apsaugos mechanizmus, laikantis galiojančių ES socialinių, ekonominių, aplinkosaugos, sveikatos, sanitarijos, fitosanitarijos ir gyvūnų gerovės standartų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi didėjanti pasaulinė prekyba teikia galimybių ir kartu kelia iššūkių, be kita ko, susijusių su aplinka, klimato kaita, vandens apsauga, žemės ūkio paskirties žemės stoka ir dirvožemio degradacija, ir todėl būtina koreguoti tarptautinės prekybos taisykles, kad būtų galima sukurti vienodas sąlygas, grindžiamas aukštais standartais ir sąžiningomis bei tvariomis sąlygomis prekių ir paslaugų mainams, taip pat nustatyti atnaujintus ir veiksmingus prekybos apsaugos mechanizmus, laikantis galiojančių ES socialinių, ekonominių, aplinkosaugos, sveikatos, sanitarijos, fitosanitarijos ir gyvūnų gerovės standartų;

| AB. | kadangi šiuos aukštus standartus reikia palaikyti ir toliau skatinti visame pasaulyje, visų pirma Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sistemoje, ginant Europos gamintojų ir vartotojų interesus ir užtikrinant Europos standartus prekybos susitarimuose dėl importo; |
| --- | --- |

AB.

kadangi šiuos aukštus standartus reikia palaikyti ir toliau skatinti visame pasaulyje, visų pirma Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sistemoje, ginant Europos gamintojų ir vartotojų interesus ir užtikrinant Europos standartus prekybos susitarimuose dėl importo;

| AC. | kadangi ES apie 80 proc. reikalingų baltymų importuoja iš trečiųjų valstybių ir kol kas BŽŪP srityje nesiimta pakankamai priemonių įgyvendinti baltymų strategiją; |
| --- | --- |

AC.

kadangi ES apie 80 proc. reikalingų baltymų importuoja iš trečiųjų valstybių ir kol kas BŽŪP srityje nesiimta pakankamai priemonių įgyvendinti baltymų strategiją;

| AD. | kadangi dėmesys moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai plėtojant tiek išteklius taupančių produktų, tiek procesų inovacijas yra vertintinas teigiamai, tačiau turi būti padaryta daugiau, kad būtų išplėtoti mokslinių tyrimų pajėgumai ir infrastruktūra, reikalingi siekiant mokslinių tyrimų rezultatus paversti maisto, ūkininkavimo ir darnia žemės ūkio ir miškininkystės praktika, teikiant tinkamą paramą, ir turi būti propaguojamas požiūris, kad būtina įtraukti daug dalyvių, pagrindinį dėmesį skiriant ūkininkams, sykiu vykdant nepriklausomą, skaidrią, pakankamai finansuojamą ES masto žemės ūkio žinių sklaidą visose valstybėse narėse ir regionuose ir keičiantis žiniomis bei teikiant mokymo paslaugas valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėmesys moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai plėtojant tiek išteklius taupančių produktų, tiek procesų inovacijas yra vertintinas teigiamai, tačiau turi būti padaryta daugiau, kad būtų išplėtoti mokslinių tyrimų pajėgumai ir infrastruktūra, reikalingi siekiant mokslinių tyrimų rezultatus paversti maisto, ūkininkavimo ir darnia žemės ūkio ir miškininkystės praktika, teikiant tinkamą paramą, ir turi būti propaguojamas požiūris, kad būtina įtraukti daug dalyvių, pagrindinį dėmesį skiriant ūkininkams, sykiu vykdant nepriklausomą, skaidrią, pakankamai finansuojamą ES masto žemės ūkio žinių sklaidą visose valstybėse narėse ir regionuose ir keičiantis žiniomis bei teikiant mokymo paslaugas valstybių narių lygmeniu;

| AE. | kadangi parama tiesioginėms investicijoms turėtų būti teikiama tikslingiau, atsižvelgiant į dvejopų (ekonominių ir aplinkosaugos) rezultatų reikalavimus ir į pačių ūkių poreikius; |
| --- | --- |

AE.

kadangi parama tiesioginėms investicijoms turėtų būti teikiama tikslingiau, atsižvelgiant į dvejopų (ekonominių ir aplinkosaugos) rezultatų reikalavimus ir į pačių ūkių poreikius;

| AF. | kadangi Europos Sąjunga yra parengusi kelias kosmoso tyrimų programas (EGNOS ir GALILEO) ir Žemės stebėjimo programą („Copernicus“) ir reikia maksimaliai išnaudoti jų potencialą prižiūrint BŽŪP įgyvendinimą ir ES žemės ūkio sektoriuje pereinant prie tiksliojo ūkininkavimo ir dvejopų (ekonominių ir aplinkosaugos) ūkių rezultatų siekių; |
| --- | --- |

AF.

kadangi Europos Sąjunga yra parengusi kelias kosmoso tyrimų programas (EGNOS ir GALILEO) ir Žemės stebėjimo programą („Copernicus“) ir reikia maksimaliai išnaudoti jų potencialą prižiūrint BŽŪP įgyvendinimą ir ES žemės ūkio sektoriuje pereinant prie tiksliojo ūkininkavimo ir dvejopų (ekonominių ir aplinkosaugos) ūkių rezultatų siekių;

| AG. | kadangi dauguma biotechnologijų tyrimų šiuo metu yra vykdoma ne ES šalyse ir jose paprastai daugiausia dėmesio skiriama žemės ūkio ekonomikos klausimams, kurie nėra aktualūs ES sektoriui, todėl gali būti prarastos investicijos ir dėmesys joms; |
| --- | --- |

AG.

kadangi dauguma biotechnologijų tyrimų šiuo metu yra vykdoma ne ES šalyse ir jose paprastai daugiausia dėmesio skiriama žemės ūkio ekonomikos klausimams, kurie nėra aktualūs ES sektoriui, todėl gali būti prarastos investicijos ir dėmesys joms;

| AH. | kadangi, kaip rodo pastarojo meto patirtis, pasinaudojant gamtinių procesų privalumais ir juos skatinant, kad būtų padidintas derlingumas ir atsparumas, galima sumažinti gamybos sąnaudas; |
| --- | --- |

AH.

kadangi, kaip rodo pastarojo meto patirtis, pasinaudojant gamtinių procesų privalumais ir juos skatinant, kad būtų padidintas derlingumas ir atsparumas, galima sumažinti gamybos sąnaudas;

| AI. | kadangi konkurencingi žemės ūkio, maisto ir miškininkystės sektoriai turi ir toliau atlikti svarbų vaidmenį siekiant ES aplinkos apsaugos ir klimato politikos tikslų, nustatytų tarptautiniuose susitarimuose, pvz., COP 21 ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų programoje: ūkininkams turi būti teikiamos paskatos, atlyginama už jų indėlį ir padedama, sumažinant nereikalingą jų vykdomų priemonių reguliavimo ir administracinę naštą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi konkurencingi žemės ūkio, maisto ir miškininkystės sektoriai turi ir toliau atlikti svarbų vaidmenį siekiant ES aplinkos apsaugos ir klimato politikos tikslų, nustatytų tarptautiniuose susitarimuose, pvz., COP 21 ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų programoje: ūkininkams turi būti teikiamos paskatos, atlyginama už jų indėlį ir padedama, sumažinant nereikalingą jų vykdomų priemonių reguliavimo ir administracinę naštą;

| AJ. | kadangi dėl vidutinės pasaulio oro temperatūros prie žemės paviršiaus padidėjimo, numatyto XXI a., ir tiesioginių jo padarinių klimato sąlygoms masto reikia sukurti aplinką tausojančią maisto sistemą, kuri užtikrintų saugią ir gausią gamybą, ir sykiu užtikrinti, kad Sąjunga nebūtų priklausoma nuo kitų rinkų; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi dėl vidutinės pasaulio oro temperatūros prie žemės paviršiaus padidėjimo, numatyto XXI a., ir tiesioginių jo padarinių klimato sąlygoms masto reikia sukurti aplinką tausojančią maisto sistemą, kuri užtikrintų saugią ir gausią gamybą, ir sykiu užtikrinti, kad Sąjunga nebūtų priklausoma nuo kitų rinkų;

| AK. | kadangi svarbu, kad būsima BŽŪP atitiktų Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Paryžiaus susitarimą ir ES politiką, visų pirma tvarumo, aplinkos, klimato, visuomenės sveikatos ir maisto srityse; |
| --- | --- |

AK.

kadangi svarbu, kad būsima BŽŪP atitiktų Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Paryžiaus susitarimą ir ES politiką, visų pirma tvarumo, aplinkos, klimato, visuomenės sveikatos ir maisto srityse;

| AL. | kadangi žemės ūkis – vienas iš ekonomikos sektorių, kuris turėtų prisidėti prie 2030 m. tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 proc., palyginti su 2005 m. lygiu, pagal Pastangų pasidalijimo reglamentą; |
| --- | --- |

AL.

kadangi žemės ūkis – vienas iš ekonomikos sektorių, kuris turėtų prisidėti prie 2030 m. tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 proc., palyginti su 2005 m. lygiu, pagal Pastangų pasidalijimo reglamentą;

| AM. | kadangi smulkieji ūkininkai sudaro apie 40 proc. ES ūkių, tačiau jiems tenka tik 8 proc. BŽŪP subsidijų; |
| --- | --- |

AM.

kadangi smulkieji ūkininkai sudaro apie 40 proc. ES ūkių, tačiau jiems tenka tik 8 proc. BŽŪP subsidijų;

| AN. | kadangi 17 darnaus vystymosi tikslų yra nustatyti nauji aiškūs uždaviniai BŽŪP po 2020 m.; |
| --- | --- |

AN.

kadangi 17 darnaus vystymosi tikslų yra nustatyti nauji aiškūs uždaviniai BŽŪP po 2020 m.;

| AO. | kadangi į BŽŪP buvo laipsniškai integruoti aplinkosaugos tikslai, siekiant užtikrinti, kad jos taisyklės būtų suderinamos su Sąjungos teisės aktuose nustatytais aplinkosaugos reikalavimais ir kad ūkininkai laikytųsi šių reikalavimų, ir skatinti darnaus ūkininkavimo praktiką, kuri padėtų apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

AO.

kadangi į BŽŪP buvo laipsniškai integruoti aplinkosaugos tikslai, siekiant užtikrinti, kad jos taisyklės būtų suderinamos su Sąjungos teisės aktuose nustatytais aplinkosaugos reikalavimais ir kad ūkininkai laikytųsi šių reikalavimų, ir skatinti darnaus ūkininkavimo praktiką, kuri padėtų apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę;

| AP. | kadangi Sąjungoje suvartojamas sočiųjų riebalų ir raudonos mėsos kiekis gerokai viršija rekomenduojamas mitybos vertes, o maisto pramonė ir toliau išmeta labai didelį šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir azoto kiekį; |
| --- | --- |

AP.

kadangi Sąjungoje suvartojamas sočiųjų riebalų ir raudonos mėsos kiekis gerokai viršija rekomenduojamas mitybos vertes, o maisto pramonė ir toliau išmeta labai didelį šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir azoto kiekį;

| AQ. | kadangi uždarais gamybos ciklais, kai gamybos, perdirbimo ir pakavimo procesai vykdomi tame pačiame regione, išlaikoma pridėtinė vertė tame regione, taigi užtikrinama daugiau darbo vietų atitinkamoje teritorijoje ir kaimo vietovės gali atgyti; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi uždarais gamybos ciklais, kai gamybos, perdirbimo ir pakavimo procesai vykdomi tame pačiame regione, išlaikoma pridėtinė vertė tame regione, taigi užtikrinama daugiau darbo vietų atitinkamoje teritorijoje ir kaimo vietovės gali atgyti;

| AR. | kadangi BŽŪP siekiama neatskiriamų ekonominių ir aplinkosaugos tikslų, siekiant pereiti prie darnaus ir veiksmingo ES žemės ūkio modelio, vykdant pirmojo ramsčio ir žalinimo priemonės reformą šį dvejopos krypties principą reikia išsaugoti ir netgi labiau įtvirtinti; |
| --- | --- |

AR.

kadangi BŽŪP siekiama neatskiriamų ekonominių ir aplinkosaugos tikslų, siekiant pereiti prie darnaus ir veiksmingo ES žemės ūkio modelio, vykdant pirmojo ramsčio ir žalinimo priemonės reformą šį dvejopos krypties principą reikia išsaugoti ir netgi labiau įtvirtinti;

| AS. | kadangi Europos Sąjunga būsimoje BŽŪP turi siekti gerokai sumažinti žemės ūkio ir maisto produktų sektoriuose naudojamą antibiotikų kiekį, kad būtų stiprinamas darnus ūkininkavimas; |
| --- | --- |

AS.

kadangi Europos Sąjunga būsimoje BŽŪP turi siekti gerokai sumažinti žemės ūkio ir maisto produktų sektoriuose naudojamą antibiotikų kiekį, kad būtų stiprinamas darnus ūkininkavimas;

| AT. | kadangi ilgalaikis žemės ūkio sistemų ir teritorijų atsparumas ir darnumas bus naudingas visai ES; |
| --- | --- |

AT.

kadangi ilgalaikis žemės ūkio sistemų ir teritorijų atsparumas ir darnumas bus naudingas visai ES;

| AU. | kadangi Europos Audito Rūmai pabrėžė faktą, kad, esant tokiam žemam žalinimo reikalavimų lygiui, dažnu atveju tik atspindinčiam esamą praktiką, vykdant 2013 m. reformą nustatytos žalinimo išmokos padidino sudėtingumą ir biurokratizmą, yra sunkiai suprantamos ir, Audito Rūmų nuomone, esant tokiai jų koncepcijai, nepakankamai gerina BŽŪP poveikį aplinkai ir klimatui, o tai yra svarbūs argumentai, į kuriuos reikia atsižvelgti rengiant naują BŽŪP žaliąją sistemą; |
| --- | --- |

AU.

kadangi Europos Audito Rūmai pabrėžė faktą, kad, esant tokiam žemam žalinimo reikalavimų lygiui, dažnu atveju tik atspindinčiam esamą praktiką, vykdant 2013 m. reformą nustatytos žalinimo išmokos padidino sudėtingumą ir biurokratizmą, yra sunkiai suprantamos ir, Audito Rūmų nuomone, esant tokiai jų koncepcijai, nepakankamai gerina BŽŪP poveikį aplinkai ir klimatui, o tai yra svarbūs argumentai, į kuriuos reikia atsižvelgti rengiant naują BŽŪP žaliąją sistemą;

| AV. | kadangi Audito Rūmai nustatė esminių antrojo ramsčio įgyvendinimo trūkumų: visų pirma, patvirtinimo procesas yra ilgas, o kaimo plėtros programos sudėtingos ir biurokratinės; |
| --- | --- |

AV.

kadangi Audito Rūmai nustatė esminių antrojo ramsčio įgyvendinimo trūkumų: visų pirma, patvirtinimo procesas yra ilgas, o kaimo plėtros programos sudėtingos ir biurokratinės;

| AW. | kadangi, remiantis įrodymais grindžiamu mokslinių tyrimų tinkamumo patikros įvertinimu, nustatyta, kad žalinimo priemonės iš esmės nepagerino aplinkosaugos rezultatų – daugiausia dėl to, kad šie reikalavimai jau buvo anksčiau įvykdyti; |
| --- | --- |

AW.

kadangi, remiantis įrodymais grindžiamu mokslinių tyrimų tinkamumo patikros įvertinimu, nustatyta, kad žalinimo priemonės iš esmės nepagerino aplinkosaugos rezultatų – daugiausia dėl to, kad šie reikalavimai jau buvo anksčiau įvykdyti;

| AX. | kadangi Korko 2.0 deklaracijoje „Geresnis gyvenimas kaimo vietovėse“ kalbama apie gyvybingas kaimo vietoves, pažangų daugiafunkciškumą, biologinę įvairovę žemės ūkyje ir miškininkystėje ir už šių sektorių ribų, retas gyvūnų veisles ir saugotinas kultūras, taip pat apie ekologinį žemės ūkį, paramą mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms ir su tinklu „Natura 2000“ susijusius įsipareigojimus; kadangi deklaracijoje taip pat pabrėžiama, kad svarbu dėti pastangas kovojant su gyventojų skaičiaus mažėjimu kaimo vietovėse ir kad šiame procese labai svarbus moterų ir jaunimo vaidmuo, taip pat kad reikia geriau naudoti kaimo vietovių vietinius išteklius taikant integruotas strategijas ir daugiasektorinį požiūrį, kuriais įtvirtinamas principas „iš apačios į viršų“ ir stiprinama suinteresuotųjų subjektų sinergija, ir todėl būtina investuoti į kaimo vietovių gyvybingumą, išsaugoti ir veiksmingiau valdyti gamtos išteklius, vykdyti klimato politikos iniciatyvas, skatinti žinias ir inovacijas, stiprinti kaimo vietovių valdymą ir supaprastinti kaimo politiką ir jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

AX.

kadangi Korko 2.0 deklaracijoje „Geresnis gyvenimas kaimo vietovėse“ kalbama apie gyvybingas kaimo vietoves, pažangų daugiafunkciškumą, biologinę įvairovę žemės ūkyje ir miškininkystėje ir už šių sektorių ribų, retas gyvūnų veisles ir saugotinas kultūras, taip pat apie ekologinį žemės ūkį, paramą mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms ir su tinklu „Natura 2000“ susijusius įsipareigojimus; kadangi deklaracijoje taip pat pabrėžiama, kad svarbu dėti pastangas kovojant su gyventojų skaičiaus mažėjimu kaimo vietovėse ir kad šiame procese labai svarbus moterų ir jaunimo vaidmuo, taip pat kad reikia geriau naudoti kaimo vietovių vietinius išteklius taikant integruotas strategijas ir daugiasektorinį požiūrį, kuriais įtvirtinamas principas „iš apačios į viršų“ ir stiprinama suinteresuotųjų subjektų sinergija, ir todėl būtina investuoti į kaimo vietovių gyvybingumą, išsaugoti ir veiksmingiau valdyti gamtos išteklius, vykdyti klimato politikos iniciatyvas, skatinti žinias ir inovacijas, stiprinti kaimo vietovių valdymą ir supaprastinti kaimo politiką ir jos įgyvendinimą;

| AY. | kadangi BŽŪP, siekiant išlaikyti žemės ūkį tokiose vietovėse, turėtų būti atsižvelgta į mažiau naudingas sritis, pvz., regionus, kuriuose vyksta stipri miestų plėtros ir žemės ūkio konkurencija, nes juose taikomi papildomi apribojimai naudotis žeme; |
| --- | --- |

AY.

kadangi BŽŪP, siekiant išlaikyti žemės ūkį tokiose vietovėse, turėtų būti atsižvelgta į mažiau naudingas sritis, pvz., regionus, kuriuose vyksta stipri miestų plėtros ir žemės ūkio konkurencija, nes juose taikomi papildomi apribojimai naudotis žeme;

| AZ. | kadangi BŽŪP turėtų kompensuoti mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, pvz., kalnuotiems ir atokiausiems regionams, papildomas išlaidas, susijusias su jų specifiniais apribojimais, siekiant išlaikyti ūkininkavimo veiklą tokiose vietovėse; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi BŽŪP turėtų kompensuoti mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, pvz., kalnuotiems ir atokiausiems regionams, papildomas išlaidas, susijusias su jų specifiniais apribojimais, siekiant išlaikyti ūkininkavimo veiklą tokiose vietovėse;

| BA. | kadangi BŽŪP turėtų deramai pripažinti didelę naudą aplinkai, kurią teikia tam tikri sektoriai, pvz., avininkystės ir ožkininkystės ar baltymingų augalų sektoriai; |
| --- | --- |

BA.

kadangi BŽŪP turėtų deramai pripažinti didelę naudą aplinkai, kurią teikia tam tikri sektoriai, pvz., avininkystės ir ožkininkystės ar baltymingų augalų sektoriai;

| BB. | kadangi bitininkystės sektorius yra nepaprastai svarbus ES ir labai prisideda prie visuomenės gerovės tiek ekonominiu, tiek aplinkos požiūriu; |
| --- | --- |

BB.

kadangi bitininkystės sektorius yra nepaprastai svarbus ES ir labai prisideda prie visuomenės gerovės tiek ekonominiu, tiek aplinkos požiūriu;

| BC. | kadangi labai svarbu toliau stiprinti ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje, užtikrinti sąžiningą konkurenciją bendrojoje rinkoje, taikant sąžiningas ir skaidrias taisykles, kuriomis atsižvelgiama į žemės ūkio specifiką santykiuose tarp gamybos ir kitų maisto tiekimo grandinės dalių tiek pradiniais, tiek baigiamaisiais etapais, ir teikti paskatas, siekiant veiksmingai išvengti rizikos ir krizių, be kita ko, imtis aktyvaus valdymo priemonių, kuriomis būtų galima geriau suderinti pasiūlą ir paklausą, kurias galima naudoti sektoriaus lygmeniu ir kurias galėtų naudoti valstybinės institucijos, kaip nurodyta Žemės ūkio rinkų darbo grupės ataskaitoje; kadangi turi būti tinkamai apsvarstyti ir stebimi BŽŪP taikymo sričiai nepriklausantys aspektai, turintys įtakos konkurencingumui ir vienodoms ūkininkų veiklos sąlygoms; |
| --- | --- |

BC.

kadangi labai svarbu toliau stiprinti ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje, užtikrinti sąžiningą konkurenciją bendrojoje rinkoje, taikant sąžiningas ir skaidrias taisykles, kuriomis atsižvelgiama į žemės ūkio specifiką santykiuose tarp gamybos ir kitų maisto tiekimo grandinės dalių tiek pradiniais, tiek baigiamaisiais etapais, ir teikti paskatas, siekiant veiksmingai išvengti rizikos ir krizių, be kita ko, imtis aktyvaus valdymo priemonių, kuriomis būtų galima geriau suderinti pasiūlą ir paklausą, kurias galima naudoti sektoriaus lygmeniu ir kurias galėtų naudoti valstybinės institucijos, kaip nurodyta Žemės ūkio rinkų darbo grupės ataskaitoje; kadangi turi būti tinkamai apsvarstyti ir stebimi BŽŪP taikymo sričiai nepriklausantys aspektai, turintys įtakos konkurencingumui ir vienodoms ūkininkų veiklos sąlygoms;

| BD. | kadangi atsižvelgiant į naujus apsirūpinimo maistu saugumo ir savarankiškumo iššūkius, su kuriais susiduria Europos žemės ūkis, pagal ES politinius prioritetus, kaip nurodyta Komisijos diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities, reikia kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) padidinti arba palikti tokią pat žemės ūkio biudžeto sumą eurais, siekiant apimti tiek esamus, tiek naujus iššūkius; |
| --- | --- |

BD.

kadangi atsižvelgiant į naujus apsirūpinimo maistu saugumo ir savarankiškumo iššūkius, su kuriais susiduria Europos žemės ūkis, pagal ES politinius prioritetus, kaip nurodyta Komisijos diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities, reikia kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) padidinti arba palikti tokią pat žemės ūkio biudžeto sumą eurais, siekiant apimti tiek esamus, tiek naujus iššūkius;

| BE. | kadangi visuomenė tikisi, jog ūkininkai pakeis savo praktiką, kad ji taptų visiškai darni, ir todėl tokį jų perėjimą prie naujos praktikos reikėtų remti viešosiomis lėšomis; |
| --- | --- |

BE.

kadangi visuomenė tikisi, jog ūkininkai pakeis savo praktiką, kad ji taptų visiškai darni, ir todėl tokį jų perėjimą prie naujos praktikos reikėtų remti viešosiomis lėšomis;

| BF. | kadangi bet kokie dabartinės BŽŪP pakeitimai turi būti atliekami taip, kad sektoriui būtų užtikrintas stabilumas ir teisinis tikrumas, o ūkininkams ir miško savininkams – planavimo saugumas, numatant tinkamus pereinamuosius laikotarpius ir priemones; |
| --- | --- |

BF.

kadangi bet kokie dabartinės BŽŪP pakeitimai turi būti atliekami taip, kad sektoriui būtų užtikrintas stabilumas ir teisinis tikrumas, o ūkininkams ir miško savininkams – planavimo saugumas, numatant tinkamus pereinamuosius laikotarpius ir priemones;

| BG. | kadangi Parlamentas privalo atlikti visapusišką vaidmenį nustatant aiškią politikos programą, siekiant išlaikyti bendrą užmojį Europos lygmeniu ir demokratines diskusijas dėl strateginių klausimų, darančių poveikį visų piliečių kasdieniam gyvenimui, kai tai susiję su tausiu gamtos išteklių, įskaitant vandenį, dirvožemį ir orą, naudojimu, mūsų maisto kokybe, žemės ūkio produktų gamintojų finansiniu stabilumu, maisto sauga, sveikata ir darniu žemės ūkio ir higienos praktikos modernizavimu, siekiant užmegzti visuomeninio pobūdžio sutartinius santykius tarp gamintojų ir vartotojų Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

BG.

kadangi Parlamentas privalo atlikti visapusišką vaidmenį nustatant aiškią politikos programą, siekiant išlaikyti bendrą užmojį Europos lygmeniu ir demokratines diskusijas dėl strateginių klausimų, darančių poveikį visų piliečių kasdieniam gyvenimui, kai tai susiję su tausiu gamtos išteklių, įskaitant vandenį, dirvožemį ir orą, naudojimu, mūsų maisto kokybe, žemės ūkio produktų gamintojų finansiniu stabilumu, maisto sauga, sveikata ir darniu žemės ūkio ir higienos praktikos modernizavimu, siekiant užmegzti visuomeninio pobūdžio sutartinius santykius tarp gamintojų ir vartotojų Europos lygmeniu;

| BH. | kadangi būtina persvarstyti BŽŪP, kad būtų galima išspręsti svarbias problemas, abiem teisės aktų leidėjams būtina suteikti priemones, kad jie galėtų visapusiškai įgyvendinti savo misiją per konkretų laikotarpį, ir kadangi yra neaiškumų, susijusių su Jungtinės Karalystės išstojimu iš ES; |
| --- | --- |

BH.

kadangi būtina persvarstyti BŽŪP, kad būtų galima išspręsti svarbias problemas, abiem teisės aktų leidėjams būtina suteikti priemones, kad jie galėtų visapusiškai įgyvendinti savo misiją per konkretų laikotarpį, ir kadangi yra neaiškumų, susijusių su Jungtinės Karalystės išstojimu iš ES;

| BI. | kadangi aprūpinimo maistu saugumo ateitis Europoje turi būti užtikrinta ir Jungtinėje Karalystėje, ir 27 ES valstybėse narėse, kad būtų galima kuo labiau sumažinti gamybos trukdžius ir maisto prieinamumo kliūtis abiem šalims; kadangi reikia padaryti viską, kas įmanoma, siekiant užtikrinti vienodus suderintus aplinkosaugos ir maisto saugos standartus, kad nei JK, nei ES piliečiai nesusidurtų su maisto kokybės ir maisto saugos blogėjimo problemomis; |
| --- | --- |

BI.

kadangi aprūpinimo maistu saugumo ateitis Europoje turi būti užtikrinta ir Jungtinėje Karalystėje, ir 27 ES valstybėse narėse, kad būtų galima kuo labiau sumažinti gamybos trukdžius ir maisto prieinamumo kliūtis abiem šalims; kadangi reikia padaryti viską, kas įmanoma, siekiant užtikrinti vienodus suderintus aplinkosaugos ir maisto saugos standartus, kad nei JK, nei ES piliečiai nesusidurtų su maisto kokybės ir maisto saugos blogėjimo problemomis;

| BJ. | kadangi vienas iš šešių pagrindinių ES kaimo plėtros prioritetų yra su žemės ūkiu ir miškininkyste susijusių ekosistemų, įskaitant tinklo „Natura 2020“ teritorijas, atkūrimas, išsaugojimas ir stiprinimas; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi vienas iš šešių pagrindinių ES kaimo plėtros prioritetų yra su žemės ūkiu ir miškininkyste susijusių ekosistemų, įskaitant tinklo „Natura 2020“ teritorijas, atkūrimas, išsaugojimas ir stiprinimas;

| BK. | kadangi ES šiuo metu plėtoja baltymų strategiją, siekdama savarankiškai apsirūpinti baltymingais augalais; |
| --- | --- |

BK.

kadangi ES šiuo metu plėtoja baltymų strategiją, siekdama savarankiškai apsirūpinti baltymingais augalais;

| BL. | kadangi 2017 m. 124 mln. žmonių 51 šalyje patyrė itin didelį maisto stygių, tai yra 16 mln. daugiau nei 2016 m.; kadangi dauguma maisto stygių patiriančių žmonių gyvena kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

BL.

kadangi 2017 m. 124 mln. žmonių 51 šalyje patyrė itin didelį maisto stygių, tai yra 16 mln. daugiau nei 2016 m.; kadangi dauguma maisto stygių patiriančių žmonių gyvena kaimo vietovėse;

| BM. | kadangi moterų ir vyrų lygybė yra vienas iš svarbiausių ES ir jos valstybių narių tikslų; kadangi kaimo vietovėse dirbančios moterys atlieka daugelį vaidmenų, kurie padeda išlaikyti gyvybingą žemės ūkio verslą ir kaimo bendruomenes; kadangi pastangos išvengti kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimo yra susijusios su moterų ir jaunimo galimybėmis; kadangi kaimo vietovėse gyvenančios moterys vis dar susiduria su daugybe iššūkių, o lyčių aspektas nepakankamai įtrauktas į žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos sritis; kadangi, nors tiesioginių išmokų gavėjų arba paramos kaimo plėtrai gavėjų lytis nėra patikimas programų poveikio rodiklis, paraiškų teikėjų ir paramos gavėjų moterų yra per mažai; |
| --- | --- |

BM.

kadangi moterų ir vyrų lygybė yra vienas iš svarbiausių ES ir jos valstybių narių tikslų; kadangi kaimo vietovėse dirbančios moterys atlieka daugelį vaidmenų, kurie padeda išlaikyti gyvybingą žemės ūkio verslą ir kaimo bendruomenes; kadangi pastangos išvengti kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimo yra susijusios su moterų ir jaunimo galimybėmis; kadangi kaimo vietovėse gyvenančios moterys vis dar susiduria su daugybe iššūkių, o lyčių aspektas nepakankamai įtrauktas į žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos sritis; kadangi, nors tiesioginių išmokų gavėjų arba paramos kaimo plėtrai gavėjų lytis nėra patikimas programų poveikio rodiklis, paraiškų teikėjų ir paramos gavėjų moterų yra per mažai;

| BN. | kadangi, siekiant pagrįsti BŽŪP biudžetą Europos mokesčių mokėtojams, ateityje finansavimas turi būti susietas su saugaus ir aukštos kokybės maisto produktų gamyba ir su aiškia pridėtine verte visuomenei darnaus žemės ūkio, aplinkos ir klimato apsaugos veiksmingumo, visuomenės ir gyvūnų sveikatos ir gerovės standartų srityje, taip pat su kitokiu BŽŪP poveikiu visuomenei, siekiant užtikrinti tikrai vienodas veiklos sąlygas subjektams ES viduje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

BN.

kadangi, siekiant pagrįsti BŽŪP biudžetą Europos mokesčių mokėtojams, ateityje finansavimas turi būti susietas su saugaus ir aukštos kokybės maisto produktų gamyba ir su aiškia pridėtine verte visuomenei darnaus žemės ūkio, aplinkos ir klimato apsaugos veiksmingumo, visuomenės ir gyvūnų sveikatos ir gerovės standartų srityje, taip pat su kitokiu BŽŪP poveikiu visuomenei, siekiant užtikrinti tikrai vienodas veiklos sąlygas subjektams ES viduje ir už jos ribų;

| BO. | kadangi specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 442 dėl europiečių požiūrio į gyvūnų gerovę rodo, kad 82 proc. ES piliečių mano, jog reikėtų pagerinti ūkinių gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

BO.

kadangi specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 442 dėl europiečių požiūrio į gyvūnų gerovę rodo, kad 82 proc. ES piliečių mano, jog reikėtų pagerinti ūkinių gyvūnų gerovę;

| BP. | kadangi pesticidų naudojimas, biologinės įvairovės nykimas ir žemės ūkio aplinkos pokyčiai gali turėti neigiamo poveikio apdulkintojų kiekiui ir apdulkintojų rūšių įvairovei; kadangi yra didelių problemų, su kuriomis susiduria naminiai ir laukiniai apdulkintojai, ir jų pasekmės ES žemės ūkiui ir aprūpinimo maistu saugumui gali būti labai žalingos, atsižvelgiant į daugumos ES produktų priklausomybę nuo apdulkinimo; kadangi 2018 m. sausio mėn. pradėtos viešos konsultacijos pagal ES iniciatyvą dėl apdulkintojų, siekiant nustatyti geriausią požiūrį ir būtinus veiksmus kovojant su apdulkintojų nykimu ES; |
| --- | --- |

BP.

kadangi pesticidų naudojimas, biologinės įvairovės nykimas ir žemės ūkio aplinkos pokyčiai gali turėti neigiamo poveikio apdulkintojų kiekiui ir apdulkintojų rūšių įvairovei; kadangi yra didelių problemų, su kuriomis susiduria naminiai ir laukiniai apdulkintojai, ir jų pasekmės ES žemės ūkiui ir aprūpinimo maistu saugumui gali būti labai žalingos, atsižvelgiant į daugumos ES produktų priklausomybę nuo apdulkinimo; kadangi 2018 m. sausio mėn. pradėtos viešos konsultacijos pagal ES iniciatyvą dėl apdulkintojų, siekiant nustatyti geriausią požiūrį ir būtinus veiksmus kovojant su apdulkintojų nykimu ES;

| BQ. | kadangi reikia sukurti specialią kaimo plėtros priemonę, pagrįstą aštuoniais Europos Sąjungos integruotos kenksmingųjų organizmų kontrolės principais, siekiant paskatinti mažinti naudojamą pavojingų pesticidų kiekį ir naudoti ne chemines alternatyviąsias medžiagas; |
| --- | --- |

BQ.

kadangi reikia sukurti specialią kaimo plėtros priemonę, pagrįstą aštuoniais Europos Sąjungos integruotos kenksmingųjų organizmų kontrolės principais, siekiant paskatinti mažinti naudojamą pavojingų pesticidų kiekį ir naudoti ne chemines alternatyviąsias medžiagas;

| BR. | kadangi BŽŪP turėtų kompensuoti mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, pvz., kalnuotiems ir atokiausiems regionams, papildomas išlaidas, susijusias su jų specifiniais apribojimais, siekiant išlaikyti ūkininkavimo veiklą tokiose vietovėse; |
| --- | --- |

BR.

kadangi BŽŪP turėtų kompensuoti mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, pvz., kalnuotiems ir atokiausiems regionams, papildomas išlaidas, susijusias su jų specifiniais apribojimais, siekiant išlaikyti ūkininkavimo veiklą tokiose vietovėse;

| BS. | kadangi taikant BŽŪP sistemą atokiausiuose regionuose turėtų būti visapusiškai pasinaudota SESV 349 straipsnio taikymo nuostatomis, nes šie regionai yra ypač nepalankioje padėtyje socialinio ir ekonominio vystymosi požiūriu, atsižvelgiant į tokius aspektus kaip visuomenės senėjimas ir gyventojų skaičiaus mažėjimas; kadangi POSEI yra veiksminga priemonė plėtoti ir stiprinti sektoriaus struktūrą, siekiant spręsti specifines atokiausių regionų žemės ūkio problemas; kadangi Komisija savo 2016 m. gruodžio 15 d. ataskaitoje Parlamentui ir Tarybai dėl POSEI įgyvendinimo padarė išvadą, kad atsižvelgiant į „programos vertinimą, nemanoma, kad reikėtų keisti pagrindinį reglamentą, t. y. Reglamentą (ES) Nr. 228/2013“; |
| --- | --- |

BS.

kadangi taikant BŽŪP sistemą atokiausiuose regionuose turėtų būti visapusiškai pasinaudota SESV 349 straipsnio taikymo nuostatomis, nes šie regionai yra ypač nepalankioje padėtyje socialinio ir ekonominio vystymosi požiūriu, atsižvelgiant į tokius aspektus kaip visuomenės senėjimas ir gyventojų skaičiaus mažėjimas; kadangi POSEI yra veiksminga priemonė plėtoti ir stiprinti sektoriaus struktūrą, siekiant spręsti specifines atokiausių regionų žemės ūkio problemas; kadangi Komisija savo 2016 m. gruodžio 15 d. ataskaitoje Parlamentui ir Tarybai dėl POSEI įgyvendinimo padarė išvadą, kad atsižvelgiant į „programos vertinimą, nemanoma, kad reikėtų keisti pagrindinį reglamentą, t. y. Reglamentą (ES) Nr. 228/2013“;

| BT. | kadangi tiek miškotvarka, tiek agrarinė miškininkystė, kai jos apima viršutinį miško vegetacijos sluoksnį virš ganyklų arba žemės ūkio kultūrų, gali prisidėti prie didesnio atsparumo žemės ūkio ir kraštovaizdžio lygmeniu ir prie reikiamų aplinkosaugos ir klimato kaitos švelninimo veiksmų, teikdamos miškų ar žemės ūkio produktus arba atlikdamos kitokias ekosistemų funkcijas, ir taip padėti aktyviau siekti BŽŪP tikslų ir sudaryti sąlygas žiedinei ekonomikai ir bioekonomikai prisidėti prie naujų verslo modelių, naudingų ūkininkams, miškininkams ir kaimo vietovėms; kadangi ES miškų strategijoje skatinamas nuoseklus, visaapimantis požiūris į miškų valdymą ir daugybę miško teikiamų privalumų ir ji apima visą miškų vertės grandinę; pabrėžia, kad BŽŪP atlieka itin svarbų vaidmenį siekiant šios strategijos tikslų, joje ypatingas dėmesys skiriamas Viduržemio jūros regiono miškams, kurie labiau nukenčia nuo klimato kaitos ir gaisrų, todėl kyla pavojus jų biologinei įvairovei ir galimai žemės ūkio gamybai; |
| --- | --- |

BT.

kadangi tiek miškotvarka, tiek agrarinė miškininkystė, kai jos apima viršutinį miško vegetacijos sluoksnį virš ganyklų arba žemės ūkio kultūrų, gali prisidėti prie didesnio atsparumo žemės ūkio ir kraštovaizdžio lygmeniu ir prie reikiamų aplinkosaugos ir klimato kaitos švelninimo veiksmų, teikdamos miškų ar žemės ūkio produktus arba atlikdamos kitokias ekosistemų funkcijas, ir taip padėti aktyviau siekti BŽŪP tikslų ir sudaryti sąlygas žiedinei ekonomikai ir bioekonomikai prisidėti prie naujų verslo modelių, naudingų ūkininkams, miškininkams ir kaimo vietovėms; kadangi ES miškų strategijoje skatinamas nuoseklus, visaapimantis požiūris į miškų valdymą ir daugybę miško teikiamų privalumų ir ji apima visą miškų vertės grandinę; pabrėžia, kad BŽŪP atlieka itin svarbų vaidmenį siekiant šios strategijos tikslų, joje ypatingas dėmesys skiriamas Viduržemio jūros regiono miškams, kurie labiau nukenčia nuo klimato kaitos ir gaisrų, todėl kyla pavojus jų biologinei įvairovei ir galimai žemės ūkio gamybai;

Nauji Europos Sąjungos, valstybių narių, regionų ir ūkininkų santykiai

| 1. | teigiamai vertina siekį supaprastinti ir modernizuoti BŽŪP, kad ji būtų ekonomiškai naudinga ūkininkams ir atitiktų piliečių lūkesčius, tačiau pabrėžia, kad svarbiausi reformos prioritetai turi būti Romos sutartyje nustatyti principai, bendrosios rinkos vientisumas ir iš tiesų bendra politika, tinkamai ES finansuojama, moderni ir orientuota į rezultatus, remianti darnų žemės ūkį ir užtikrinanti saugų, kokybišką ir įvairų maistą, užimtumą ir vystymąsi kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl maisto ir ūkininkavimo ateities ir teigiamai vertina tai, kad vienas iš BŽŪP tikslų – stiprinti ir užtikrinti darnų gamtos išteklių valdymą ir prisidėti prie ES aplinkosaugos ir klimato politikos tikslų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina suformuluoti tokią BŽŪP, kurios svarbiausias prioritetas būtų kiekvieno Europos ūkio perėjimas prie tokio ūkio, kuris suderina ekonominės veiklos ir aplinkosaugos veiksmingumo standartus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad įgyvendinant BŽŪP būtina palaikyti esminius ES teisės aktų leidėjų, ūkininkų ir piliečių ryšius; atmeta bet kokią galimybę vėl nacionalizuoti BŽŪP, nes dėl to padidėtų konkurencijos disbalansas bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į labai svarbų smulkiųjų ir vidutinio dydžio ūkių vaidmenį, kurį reikia pripažinti ir vertinti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės šiuo metu gali naudotis lankstumo galimybėmis, nustatytomis pagrindinėse taisyklėse, kurios leidžia imtis priemonių specifiniais atvejais, tačiau tuo pačiu metu šios galimybės rodo, kad tam tikros BŽŪP sritys nebegali būti laikomos bendromis; pabrėžia, kad reikia išsaugoti konkurencijos sąlygas bendrojoje rinkoje ir užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, kalbant apie galimybes naudotis ūkininkams skirtingose valstybėse narėse arba skirtinguose regionuose skiriama parama, taip pat reikia priimti tinkamus ir veiksmingus sprendimus siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymo riziką ar sanglaudai kylančius pavojus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad griežtų bendrų ES taisyklių, pagrindinių standartų, intervencijos priemonių, kontrolės priemonių ir finansinių asignavimų, dėl kurių ES lygmeniu susitarė teisėkūros institucijos, sistemoje valstybės narės turėtų turėti pakankamai lanksčių galimybių, kad galėtų užtikrinti vienodas sąlygas ūkininkams ir, visų pirma, ES požiūrį į paramą pagal pirmąjį ramstį, siekiant užtikrinti sąžiningos konkurencijos sąlygų laikymąsi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, jog siekiant, kad bendros žemės ūkio politikos įgyvendinimas būtų veiksmingesnis ir geriau pritaikytas prie įvairaus pobūdžio Europos žemės ūkio realijų, nacionaliniai sprendimai, priimami pagal ES apibrėžtą priemonių rinkinį, numatytą pirmajame ir antrajame ramsčiuose, turėtų būti suderinti, o valstybės narės kartu su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais turėtų parengti savo nuoseklias ir duomenimis pagrįstas nacionalines strategijas, remdamosi ES tikslais ir rodikliais, susijusiais su galimomis pagrindinių rūšių intervencijos priemonėmis, kurios taip pat turėtų būti apibrėžtos ES lygiu, ir jų pasirinkimo kriterijais, pagal aiškią bendrą visoje ES taikytinų taisyklių sistemą, deramai atsižvelgdamos į bendrosios rinkos taisykles ir principus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad papildomo subsidiarumo nuostatos turėtų būti taikomos tik esant griežtoms bendroms ES taisyklėms, tikslams, rodikliams ir patikroms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją padaryti reikiamus būsimos BŽŪP pakeitimus, kad būtų įgyvendintas Parlamento raginimas netaikyti jokių žemės ūkio subsidijų bulių veisimui kovoms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad dėl valstybių narių galimybės savarankiškai rengti savo nacionalinius planus ir kasmet peržiūrėti savo sprendimus priklausomai nuo tuo metu valdančios vyriausybės politikos kyla perteklinio reglamentavimo nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis pavojus ir ūkininkai patiria labai didelį netikrumą; todėl ragina Komisiją kartu su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų pateikti teisės aktų leidėjams aiškų ir paprastą nacionalinio strateginio plano pavyzdį, kad teisės aktų leidėjai galėtų įvertinti tokių planų aprėptį, išsamumą ir turinį, nes tie planai yra esminiai būsimo Komisijos pasiūlymo elementai, ir paaiškinti kriterijus, pagal kuriuos šios nacionalinės strategijos bus vertinamos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją pateikti priemones, kuriomis būtų siekiama labiau naudotis BŽŪP ir sanglaudos politikos finansavimo sinergija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad būsimoje BŽŪP reikia visapusiškai atsižvelgti į kiekvienoje valstybėje narėje esamą galių pasiskirstymą, dažnai įteisintą valstybės konstitucijoje, ir visų pirma paisyti ES regionų teisinės kompetencijos kuriant, valdant ir įgyvendinant politikos priemones, pvz., EŽŪFKP; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad ūkininkai ir kiti paramos gavėjai būtų tinkamai įtraukti į visus politikos formavimo etapus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Komisijos pastangas programų kūrimą, įgyvendinimą ir kontrolę grįsti rezultatais grindžiamu požiūriu siekiant skatinti ne atitiktį, o veiklos rezultatus, sykiu užtikrinant tinkamą ir rizika grindžiamą stebėseną pagal aiškiai apibrėžtus, paprastesnius, ne tokius biurokratinius (įskaitant perteklinio reglamentavimo prevenciją), griežtus, skaidrius ir išmatuojamus rodiklius ES lygmeniu, įskaitant tinkamą valstybių narių priemonių ir programų kūrimo, įgyvendinimo ir sankcijų kontrolę; mano, kad būtina įvesti vienodus pagrindinius kriterijus, kuriais remiantis būtų skiriamos panašios sankcijos už nustatytus lygiaverčius pažeidimus, padarytus įgyvendinant įvairias priemones, kuriomis naudojasi valstybės narės arba regionai, siekdami įgyvendinti bendrus ES nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad vien tik rezultatais grindžiamas metodas keltų riziką valstybėms narėms, nes jos dėl specifinių joms būdingų aplinkybių negalėtų visiškai pasiekti visų savo nacionaliniuose planuose numatytų rezultatų, o tai gali lemti jų nacionalinių paketų sumažinimą ex post ir finansavimo sustabdymą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta, kad naująjį įgyvendinimo modelį reikės koreguoti ir iš dalies keisti keletą metų, siekiant užtikrinti, kad ūkininkai nebūtų baudžiami dėl perėjimo prie rezultatais grindžiamo modelio; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad dėl galimo vėlavimo priimti BŽŪP strateginius planus išmokos gali būti mokamos pavėluotai ir kad to būtina vengti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad pagal I ramstį valstybės narės gali pasirinkti programas iš ES parengto prioritetų katalogo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina parengti atitinkamų institucinių ir teisinių pakeitimų, reikalingų siekiant pakeisti įgyvendinimo modelį, sistemą, kad nebūtų patirta papildomų išlaidų ir kad nesumažėtų finansavimo įsisavinimo valstybėse narėse lygis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad informacijos rinkimas turėtų būti grindžiamas palydoviniais vaizdais ir integruotos administravimo ir kontrolės sistemos duomenų bazėmis, o ne atskirų ūkininkų pateiktais duomenimis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją plėtoti atitinkamas sąveikas tarp ES kosminės erdvės pavyzdinių programų ir BŽŪP, visų pirma užtikrinant sąveiką su programa „Copernicus“, kuri žemės ūkio bendruomenei ypač aktuali klimato kaitos ir aplinkos stebėsenos aspektais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina imtis priemonių, kuriomis būtų didinamas maistinių medžiagų perdirbimas; ragina derinti žemės ūkio struktūrinę politiką su aplinkosaugos paramos schema, pvz., geriau derinant kultūrų auginimą ir gyvulininkystę; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prašo išsaugoti supaprastintą smulkiųjų ūkininkų sistemą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad ūkininkai, turintys mažiau nei penkis hektarus žemės, turėtų turėti galimybę savanoriškai prisijungti prie šios sistemos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją vykdyti finansų bei veiklos kontrolę ir auditus siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse funkcijos būtų vykdomos pagal tuos pačius standartus ir pagal tuos pačius kriterijus, nepaisant valstybėms narėms suteikiamo didesnio lankstumo rengiant ir valdant programas ir visų pirma siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų laiku išmokėtos lėšos visiems reikalavimus atitinkantiems ūkininkams ir kaimo bendruomenėms, sykiu kuo labiau mažinant administracinę naštą paramos gavėjams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad per ankstesnę reformą buvo sunku susitarti dėl „aktyvaus ūkininko“ apibrėžties; todėl mano, kad nustatant šią apibrėžtį ūkio rezultatai (pvz., išlaikyti žemę geros žemės ūkio būklės, užsiimti tinkama gyvulininkyste, prisidėti prie žiedinės ekonomikos) galėtų būti tikslingesnis ir išmatuojamas pasirinkimas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nepritaria 25 proc. sumažintam kaimo plėtros biudžetui, nurodytam neseniai pateiktame 2018 m. gegužės 2 d. pasiūlyme dėl 2021–2027 m. DFF; primygtinai ragina užtikrinti, kad bet koks žemės ūkio ir kaimo plėtros biudžeto mažinimas nenulemtų mažesnių užmojų, palyginti su dabartine BŽŪP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad visi Sąjungos finansų kontrolės proceso dalyviai, įskaitant Europos Audito Rūmus, turi vienodai suprasti veiklos rezultatais grindžiamą kontrolės sistemą, kad valstybės narės ar paramos gavėjai nesusidurtų su nenumatytomis finansinėmis korekcijomis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad ūkininkai yra verslininkai, todėl jiems turėtų būti suteikiama atitinkama laisvė, kad jie rinkoje galėtų užsitikrinti tinkamą savo produktų kainą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad negalima neįtraukti ne visą darbo laiką dirbančių ūkininkų ir įvairių pajamų gaunančių ūkininkų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą suteikti daugiau lankstumo valstybėms narėms, regionams ir ūkininkams taikant aukštesnę finansinę ribą žemės ūkio de minimis taisyklėms, sykiu užtikrinant vidaus rinkos vientisumą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | be to, ragina Komisiją suteikti valstybėms narėms daugiau lankstumo pagal žemės ūkio valstybės pagalbos taisyklių sistemą, kad ūkininkai būtų skatinami savanoriškai kaupti atsargas ir būtų geriau pasirengę įveikti su klimatu ir sveikata susijusias grėsmes bei ekonomines krizes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tačiau ragina tinkamai atlyginti už viešąsias gėrybes, kurias teikia labai maži ir smulkieji ūkiai, be kita ko, dalyvaudami bendradarbiaujamojoje ir bendruomeninėje veikloje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares ieškoti geresnės BŽŪP ir kitų politikos krypčių bei fondų, pvz., sanglaudos, struktūrinių ir kitų investicinių fondų, sąveikos, siekiant padidinti jų poveikį kaimo vietovėms; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina geriau tarpusavyje derinti BŽŪP ir kitas ES politikos kryptis ir veiksmus, visų pirma su Direktyva 2000/60/EB, Direktyva 91/676/EEB ir Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, nes tai būdas užtikrinti darnią vandens išteklių, kurių kiekį ir kokybę neigiamai veikia žemės ūkis, apsaugą; ragina teikti paskatas, kuriomis būtų remiami vietos ūkininkų ir vandens tiekėjų bendradarbiavimo projektai, kad būtų pagerinta vandens išteklių apsauga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad dėl administracinių priežasčių daug kaimų ir regionų, nors ir kaimiškų, kai kuriose valstybėse narėse nepatenka į kaimo plėtros programų taikymo sritį, todėl jie atsiduria nepalankioje padėtyje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | šiuo atveju ragina valstybes nares apsvarstyti lankstesnius metodus, kad būtų išvengta žalos šiems regionams ir juose įsikūrusiems gamintojams; |
| --- | --- |

37.

Pažangi, efektyvi, darni ir teisinga BŽŪP, naudinga ūkininkams, piliečiams, kaimo vietovėms ir aplinkai

| 38. | mano, kad būtina išlaikyti dabartinę dviejų ramsčių struktūrą, ir pabrėžia, kad ramsčiai turi būti darnūs ir vienas kitą papildantys: pirmasis ramstis visiškai finansuojamas vien ES lėšomis ir yra veiksminga parama pajamoms, bazinėms aplinkos apsaugos priemonėms ir dabartinių rinkos priemonių tolesniam vykdymui, o pagal antrąjį ramstį tenkinami konkretūs valstybių narių poreikiai; mano, kad sykiu vis dėlto būtina skatinti ūkininkus ir kitus paramos gavėjus vykdyti veiksmus, kurie teikia naudos aplinkai, visuomenei ir kuria viešąsias gėrybes, už kurias rinka neatlygina, taip pat gerbti naują ir nusistovėjusią žemės ūkio praktiką remiantis bendrais, vienodais ir objektyviais kriterijais, sykiu išsaugant valstybių narių galimybę taikyti specifinius metodus, pagal kuriuos atsižvelgiama į vietos ir sektoriaus sąlygas; mano, kad svarbiausias prioritetas yra visų Europos ūkių perėjimas prie darnumo ir visų Europos ūkių visapusiškas integravimas į žiedinę ekonomiką, ekonominę veiklą derinant su aplinkosauginio veiksmingumo standartais ir nemažinant socialinių ir darbo standartų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena Komisijai, kad SESV 39 straipsnyje nustatyti BŽŪP tikslai yra padidinti žemės ūkio našumą, užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, stabilizuoti rinkas, garantuoti pakankamą tiekimą ir užtikrinti vartotojams priimtinas teikiamos produkcijos kainas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia technologinių naujovių teikiamas galimybes pažangiam ir veiksmingam sektoriui, užtikrinančiam darnumą, visų pirma atsižvelgiant į veiksmingą išteklių naudojimą, kultūrinių augalų ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos stebėseną; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina vykdant BŽŪP sudaryti palankesnes sąlygas tokioms inovacijoms diegti ir jas remti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad įgyvendinant būsimą BŽŪP struktūrą tikslus galima pasiekti tik tuomet, jeigu jai bus skiriamas pakankamas finansavimas; todėl ragina kitoje DFP padidinti arba išlaikyti tokią pat BŽŪP sumą eurais, kad būtų pasiekti ambicingi persvarstytos ir veiksmingos BŽŪP po 2020 m. tikslai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad dėl tolesnio rinkos liberalizavimo ir atitinkamo ūkininkų apsaugos sumažėjimo reikėtų taikyti kompensacijas žemės ūkio sektoriui, visų pirma tiems ūkiams, kurie yra nepalankioje konkurencinėje padėtyje, konkrečiai susiduria su sunkumais, susijusiais su žemės ūkio paskirties žemės naudojimu arba esančiais kalnuotose vietovėse, ir kad tik tokios priemonės gali užtikrinti ekstensyvų žemės ūkio paskirties žemės valdymą ir kultūrinio kraštovaizdžio išsaugojimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad BŽŪP biudžetas turėtų būti pritaikytas prie būsimų poreikių ir iššūkių, kylančių dėl, pvz., „Brexit“ ir laisvosios prekybos susitarimų, kuriuos ES sudarė su pagrindiniais prekybos partneriais, poveikio; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į nemažėjančius skirtingų regionų ir valstybių narių kaimo vietovių vystymosi skirtumus ir todėl laikosi nuomonės, kad sanglaudos kriterijai ir toliau turėtų atlikti svarbų vaidmenį paskirstant antrojo ramsčio išteklius valstybėms narėms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, jog svarbu, kad bendrame BŽŪP biudžete būtų numatytas tvirtas biudžetas antrajam ramsčiui (regioninės plėtros politika); |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad perėjimo prie visiško darnumo procese reikia remti ūkininkus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad kuriant naujas ES politikos priemones ir tikslus turi būti nemažinamos BŽŪP įgyvendinimo perspektyvos ir jos ištekliai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripažįsta, kad šiuo metu yra susiklosčiusi neaiški būsimo BŽŪP biudžeto padėtis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad BŽŪP ištekliai yra kiekvienos valstybės narės mokesčių mokėtojų pinigai ir kad mokesčių mokėtojai visoje ES turi teisę į tai, kad šios lėšos būtų naudojamos tik tikslingai ir skaidriai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mano, kad reikėtų vengti naujų kaimo plėtros eilučių, nesuderintų su papildomu finansavimu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | laikosi nuomonės, kad būtina tikslingiau remti įvairias žemės ūkio sistemas, visų pirma mažus ir vidutinius šeimos ūkius ir jaunus ūkininkus, kad plėtojant ekonominiu, aplinkosaugos ir socialiniu požiūriu našų žemės ūkio sektorių būtų sustiprinta regionų ekonomika; mano, kad šio tikslo galima pasiekti taikant didesnio privalomo parskirstomosios paramos už pirmuosius ūkio valdos hektarus lygio nuostatą, susietą su vidutiniu valdos dydžiu valstybėse narėse, atsižvelgiant į ūkių dydžio įvairovę visoje ES; pabrėžia, kad parama didesniems ūkiams turėtų būti proporcingai mažinama atsižvelgiant į masto ekonomiją, Europos lygmeniu nustatant privalomą viršutinę ribą ir lanksčius kriterijus, siekiant atsižvelgti į ūkių ir kooperatyvų pajėgumą užtikrinti stabilias darbo vietas, kurios išlaiko žmones kaimo vietovėse; mano, kad dėl ribojimo ir laipsniško mažinimo sutaupytos lėšos turėtų likti valstybėje narėje ar regione, iš kurių jos buvo gautos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, jog labai svarbu užtikrinti, kad parama būtų skiriama tikriems ūkininkams, visų pirma tiems, kurie aktyviai ūkininkauja ir iš to užsidirba pragyvenimui; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad būtina toliau taikyti supaprastintą tvarką smulkiems gamintojams, kad jiems būtų paprasčiau gauti ir tvarkyti BŽŪP tiesiogines išmokas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad būtina apibrėžti pagrindinius elementus, kurie sudarys gerai subalansuotą, skaidrią, paprastą ir objektyvią sankcijų ir paskatų sistemą, kartu taikant skaidrią ir laiku veikiančią sistemą, pagal kurią bus nustatomas ūkininkų tinkamumas gauti viešąjį finansavimą už viešųjų gėrybių tiekimą: sistema turėtų apimti paprastas savanoriškas ir privalomas priemones ir ją taikant turėtų būti siekiama rezultatų, taip pabrėžiant ne atitiktį, o faktinius rezultatus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad ne visą darbo laiką dirbantys ūkininkai ir įvairių pajamų gaunantys ūkiai, labai įvairiais būdais praturtinantys kaimo regionus, žemės ūkio veiklą vykdo siekdami užsidirbti pragyvenimui, taigi, yra tikri ūkininkai, kaip apibrėžta Komisijos komunikate; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina modernizuoti dabartinę pirmojo ramsčio tiesioginių išmokų apskaičiavimo sistemą, ypač turint mintyje tas valstybes nares, kuriose išmokų dydis vis dar nustatomas iš dalies remiantis istorinėmis teisėmis į išmokas, ir tokią sistemą pakeisti ES išmokų apskaičiavimo metodu, pagal kurį pagrindinis elementas būtų ūkininkų pajamų rėmimas taikant tam tikrus apribojimus ir galimybės tą paramą padidinti už indėlį į viešųjų gėrybių tiekimą, laikantis nustatytų ir iki 2030 m. pasiektinų ES tikslų ir rodiklių, kad sistema taptų paprastesnė ir skaidresnė; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palankiai vertina tai, kad daugelyje valstybių narių sėkmingai taikoma paprasta, pagrįsta, skaidri ir lengvai įgyvendinama vienkartinės išmokos už plotus sistema; todėl ragina išsaugoti šią sistemą po 2020 m. ir siūlo ją naudoti bet kurioje valstybėje narėje arba bet kuriame ūkyje ES; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad tokia sistema galėtų pakeisti sudėtingai administruojamą teisių į išmokas sistemą ir sykiu labai sumažinti biurokratiją; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad, norint užtikrinti jų ilgalaikį veiksmingumą, šios naujos išmokos neturėtų tapti preke; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją išnagrinėti, ar būtina teikti mokėjimų prašymus, kalbant apie suderinamumą su PPO taisyklėmis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad vykdoma labai nuodugni ir smulki dabartinių BŽŪP lėšų, skiriamų konkretiems ūkininkų veiksmams, kontrolė; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mano, kad skiriant išmokas taip pat turėtų taikomos griežtos bendrosios sąlygos, įskaitant rezultatus aplinkosaugos srityje ir kitas viešąsias gėrybes, pvz., kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primena, kad Parlamento rezoliucijoje „Žemės ūkio paskirties žemės Europos Sąjungoje koncentracijos padėtis. Kaip padėti ūkininkams įgyti galimybę naudotis žeme“ pripažįstama, kad žemės išmokos be aiškių sąlygų lemia žemės rinkos iškraipymus, todėl vis daugiau žemės ūkio paskirties žemės sutelkiama nedidelio skaičiaus savininkų rankose; |
| --- | --- |

64.

| 65. | paaiškina, kad viešosios gėrybės – tai paslaugos, kurios viršija tai, kas nustatyta aplinkos apsaugos, klimato ir gyvūnų gerovės teisės aktuose, įskaitant visų pirma vandens telkinių apsaugą, biologinės įvairovės apsaugą, dirvožemio derlingumo apsaugą, apdulkintojų apsaugą, humuso sluoksnio apsaugą ir gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad būtina teisingai paskirstyti tiesiogines išmokas valstybėms narėms, nes tai labai svarbu bendrosios rinkos veikimui, ir privaloma atsižvelgti į objektyvius kriterijus, tokius kaip valstybių narių pagal pirmąjį ir antrąjį ramsčius gaunamos sumos, ir į tai, kad gamtinės sąlygos, užimtumas ir socialinės ir ekonominės aplinkybės, bendras gyvenimo lygis, gamybos sąnaudos, ypač žemės kaina, ir perkamoji galia ES yra nevienodi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad tik pakankamai padidinus biudžetą bus galima pasiekti tikslą užtikrinti didesnę valstybių narių tiesioginių išmokų konvergenciją; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad tiesioginių išmokų paskirtis – remti maisto produktus gaminančius ūkininkus, aplinkos apsaugą ir gyvūnų gerovės standartus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mano, kad bendrojoje rinkoje griežtai užtikrinant vienodas sąlygas, užkertant kelią konkurencijos iškraipymams, ypač susijusiems su prekėmis, užtikrinant suderinamumą su PPO taisyklėmis ir nemažinant pastangų siekti aplinkos ir klimato politikos tikslų, savanoriška susietoji parama turėtų būti nepanaikinta, tačiau ji turėtų būti įgyvendinama tik Komisijai atlikus vertinimą; mano, kad savanoriška susietoji parama yra priemonė, skirta pažeidžiamų sektorių poreikiams tenkinti ir konkretiems su aplinka, klimatu arba žemės ūkio produktų kokybe ir prekyba jais susijusiems tikslams pasiekti, aukštus gyvūnų gerovės ir aplinkosaugos standartus atitinkančiai ūkininkavimo praktikai skatinti, specifiniams sunkumams įveikti, visų pirma sunkumams, atsirandantiems dėl struktūrinių konkurencinių trūkumų mažiau palankiuose ūkininkauti ir kalnuotuose regionuose, taip pat siekiant įveikti labiau laikino pobūdžio sunkumus, kylančius dėl, pvz., senos teisių į išmokas sistemos atsisakymo; be to, mano, kad savanoriška susietoji parama taip pat yra priemonė, kurią naudojant ateityje bus galima skatinti strateginiu požiūriu svarbių produktų gamybą, pvz., baltymingų augalų auginimą, arba kompensuoti laisvosios prekybos susitarimų poveikį; be to, pabrėžia, kad savanoriška susietoji parama turi didelę reikšmę siekiant išlaikyti ES žemės ūkio gamybos įvairovę, darbo vietas žemės ūkyje ir darnios gamybos sistemas; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina apriboti I ramsčio, taip pat susietosios paramos, mokėjimus už hektarą ir paramos gavėją, kad jie atitiktų tiesioginės išmokos vienam hektarui ES vidurkio dvigubą dydį, siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui; |
| --- | --- |

70.

| 71. | primena, kad kartų atsinaujinimo užtikrinimas ir naujų dalyvių atėjimas į rinką yra daugelio valstybių narių ūkininkavimo problema, todėl kiekvienoje nacionalinėje strategijoje privaloma spręsti šį klausimą taikant visapusišką požiūrį, sutelkiant visus BŽŪP finansinius išteklius, įskaitant papildomas išmokas jauniems ūkininkams pagal pirmąjį ramstį ir priemones, kuriomis siekiama padėti jauniems ūkininkams įsitvirtinti, pagal antrąjį ramstį – abi priemonės valstybėms narėms turėtų būti privalomos ir teikiamos papildomai, sykiu su parama, teikiama naudojantis naujomis finansinėmis priemonėmis, tokiomis kaip priemonė, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų galima gauti kapitalo tais atvejais, kai ištekliai yra riboti; be to, pabrėžia, kad nacionalinės priemonės svarbios siekiant pašalinti reguliavimo ir ekonomines kliūtis, sykiu skatinant ūkio perėmimo planavimą, išėjimo į pensiją paketų sukūrimą ir galimybes naudotis žeme, ir supaprastinant bei populiarinant tokias bendradarbiavimo formas kaip partnerystė, pasidalijamasis ūkininkavimas, auginimas pagal sutartį ir senų ir jaunų ūkininkų nuomos tarpusavyje praktika; mano, kad rengiant valstybės pagalbos taisykles taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kokia svarbi kartų kaita, ir siekiama išvengti šeimos ūkių išnykimo; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mano, kad naujuosiuose teisės aktuose reikia aiškiau atskirti kriterijus, kurias grindžiamos jauniems ūkininkams ir ūkius steigiantiems naujiems dalyviams teikiamos paskatos (jauni ūkininkai turėtų būti nustatomi pagal jų amžių, o nauji dalyviai – pagal metų, praėjusių nuo jų ūkių įsteigimo, skaičių), siekiant suteikti šioms dviem grupėms daugiau galimybių skatinti kartų kaitą ir gerinti gyvenimą kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti, kad nauji visuomenės, technologijų ir ekonomikos pokyčiai, pvz., švari energija, skaitmeninimas ir pažangūs sprendimai, daro poveikį gyvenimui kaime; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Komisiją remti pastangas gerinti gyvenimo kaimo vietovėse kokybę, kad žmonės, ypač jaunuoliai, būtų skatinami likti kaimo vietovėse arba į jas grįžti, ir primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares remti verslininkų, daugiausia – moterų ir jaunimo, kuriamas naujas paslaugas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | susirūpinęs pažymi, kad dėl darbo jėgos trūkumo keliuose žemės ūkio sektoriuose nutraukiama ūkininkavimo veikla; ragina teikti paramą, siekiant pritraukti darbuotojų į žemės ūkio sektorių; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad reikia dalytis sėkmingais valstybių narių modeliais, pagal kuriuos, siekiant kartų kaitos tikslų, suburiami jauni ir vyresnio amžiaus ūkininkai; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rekomenduoja suteikti daugiau galimybių gauti finansavimą, šiuo tikslu subsidijuojant naujų dalyvių paskolų palūkanas; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primena, kad kaimo vietovėms ir gyvenvietėms reikalingas ypatingas dėmesys ir bendros pastangos plėtoti pažangius kaimus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina, siekiant skatinti visose valstybėse narėse kurti jauniems ūkininkams skirtas finansines priemones, aktyviau bendradarbiauti su EIB ir Europos investicijų fondu (EIF); |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina sudaryti vienodas sąlygas imtis specialių kaimo vietovių centrams ir tinklams skirtų technologinių patobulinimų; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia kaimo plėtros svarbą, įskaitant iniciatyvą LEADER, siekiant pagerinti įvairių politikos priemonių sąveiką ir didinti konkurencingumą, skatinti veiksmingą ir tvarią ekonomiką, remti darnų ir daugiafunkcį žemės ūkį ir miškininkystę, taip pat gaminti maisto ir ne maisto prekes ir teikti paslaugas, kuriant pridėtinę vertę ir darbo vietas; pabrėžia kaimo plėtros svarbą puoselėjant ūkininkų partnerystę, vietos bendruomenes ir pilietinę visuomenę ir skatinant papildomą verslumo veiklą ir galimybes, kurių dažniausiai negalima perkelti, žemės ūkio verslo, kaimo turizmo, tiesioginės rinkodaros, bendruomenės remiamo žemės ūkio, bioekonomikos, darnios bioenergijos gamybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityse – visa tai padeda užtikrinti ekonominės veiklos išsaugojimą regionuose; todėl pabrėžia, kad svarbu didinti antrojo ramsčio finansavimą, taip suteikiant daugiau galimybių gauti pajamų, kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimu, nedarbu ir skurdu ir skatinti socialinę įtrauktį, teikti socialines paslaugas ir stiprinti socialinę ir ekonominę struktūrą kaimo vietovėse, turint bendrą tikslą – gerinti gyvenimo kaimo vietovėse kokybę; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją, siekiant užtikrinti sklandų integruotų kaimo plėtros priemonių, pvz., Pažangiųjų kaimų iniciatyvos, įgyvendinimą, teisėkūros laikotarpiu po 2020 m. sukurti keliomis priemonėmis finansuojamą investicijų strategiją; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina sukurti naują bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondą, grindžiamą patirtimi, įgyta įgyvendinant LEADER ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros iniciatyvas, ir jam skirti 10 proc. visų struktūrinių fondų lėšų vietos bendruomenės strategijose nustatytiems tikslams įgyvendinti, neatskiriant struktūrinių fondų, kuriais bus naudojamasi decentralizuotai; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pabrėžia, kad kaimo plėtros programos turėtų padėti kurti pridėtinę vertę ūkiams ir toliau atlikti svarbų vaidmenį sudarant sąlygas imtis ilgalaikių veiksmų novatoriškos praktikos ir agrarinės aplinkosaugos priemonių srityje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mano, kad įgyvendinant iniciatyvą LEADER papildomas dėmesys turėtų būti skiriamas labai mažų šeimos ūkių poreikiams ir projektams, be kita ko, teikiant būtiną finansinę paramą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | mano, jog akivaizdu, kad smulkiųjų ir vidutinio dydžio ūkių vykdoma žemės ūkio veikla kaimo vietovėse turi būti sutelkta vyrų ir moterų rankose; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad svarbu toliau teikti konkrečią kompensacinę paramą mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse esantiems ūkiams, kurios skyrimo sąlygas nustatys valstybės narės, atsižvelgdamos į vietos ypatumus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | be to, pabrėžia, kad kaimo plėtros finansinės priemonės turėtų būti įgyvendinamos savanoriškai, tačiau investicijos į kaimo vietoves turėtų būti didinamos; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją parengti pažangių kaimų iniciatyvos priemones ir pažangius kaimus laikyti būsimos kaimo plėtros politikos prioritetu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mano, kad pagal II ramstį bitininkystei skiriamas finansavimas turėtų būti tikslingesnis ir veiksmingesnis ir kad naujojoje teisės aktų sistemoje turėtų būti nustatyta nauja paramos bitininkystei pagal I ramstį schema, įskaitant tiesioginę paramą bičių bendruomenėms; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pabrėžia, kad su žemės ūkiu tiesiogiai nesusijusioms priemonėms turi būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ragina Komisiją I ramstyje numatyti naują, nuoseklią, sugriežtintą ir supaprastintą sąlygų sistemą, sudarant sąlygas integruoti ir įgyvendinti įvairių rūšių aplinkosaugos veiksmus, pvz., esamas kompleksinio paramos susiejimo ir žalinimo priemones; pabrėžia, kad svarbiausi I ramsčio kriterijai, kuriais remiantis siekiama tvaresnės žemės ūkio plėtros, turėtų būti privalomi ir pagal juos turėtų būti aiškiai nustatytos priemonės ir rezultatai, kurių tikimasi iš ūkininkų, kad būtų užtikrinamos vienodos sąlygos ir kiek galima labiau sumažinta biurokratija ūkio lygmeniu ir, atsižvelgiant į vietos sąlygas, tinkama valstybių narių kontrolė; be to, ragina parengti naują ir paprastą sistemą, kuri turėtų būti privaloma valstybėms narėms ir pasirinktina ūkiams, grindžiama ES taisyklėmis, kurios viršytų svarbiausius kriterijus, siekiant skatinti ūkininkus pereiti prie klimatui ir aplinkai tinkamų tvarių metodų ir praktikos, ir kurios būtų suderinamos su agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities priemonėmis (AECMs) pagal II ramstį; mano, kad šios sistemos įgyvendinimas turėtų būti nustatytas nacionalinių strateginių planuos pagal ES programą; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina Komisiją užtikrinti, kad kaimo plėtrai skirtos II ramsčio agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities priemonės ir toliau kompensuotų papildomas išlaidas ir netektas pajamas, susijusias su ūkininkų savanoriškai taikoma aplinkai ir klimatui palankia praktika, numatant galimybę papildomai numatyti paskatas investicijoms į aplinkos apsaugą, biologinę įvairovę ir išteklių tausojimą; mano, kad šios programos turėtų būti supaprastintos, tikslingesnės ir veiksmingesnės, kad ūkininkai galėtų veiksmingai įgyvendinti plataus užmojo politikos tikslus, susijusius su aplinkos apsauga, biologinės įvairovės išsaugojimu, vandentvarka ir klimato politika ir klimato kaitos švelninimu, sykiu sumažinta biurokratija ūkių lygiu, atsižvelgiama į vietos sąlygas ir vykdoma tinkama valstybių narių kontrolė; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina, be įmonių, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 11 straipsnį vykdo tik ekologinę žemės ūkio gamybą ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnį atleistos nuo „žalinimo įpareigojimų“, nuo šių įpareigojimų atleisti ir įmones, kurios vykdo agrarinės aplinkosaugos priemones pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia, kad ES Viduržemio jūros regionams kyla didesnis pavojus patirti klimato kaitos poveikį, pavyzdžiui, susidurti su sausromis, gaisrais ir dykumėjimu ir kad todėl šių vietovių ūkininkai turės įdėti daugiau pastangų, kad savo veiklą pritaikytų prie pasikeitusios aplinkos; |
| --- | --- |

95.

| 96. | mano, kad būsimuose Komisijos pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turėtų būti numatyta galimybė remti kuo daugiau ūkininkų ir taip jiems padėti modernizuoti savo ūkius, siekiant pereiti prie tvaresnės žemės ūkio plėtros; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vadovaudamasis reikalavimu paprastinti BŽŪP, ragina išlaikyti esamą išimtį ir neapsunkinti mažiausių, mažesnių nei 15 hektarų ūkių papildomais BŽŪP veiksmais aplinkos ir klimato srityje; |
| --- | --- |

97.

| 98. | siūlo kartu su šia nauja žalinimo forma pagal II ramstį įgyvendinti reikšmingas, suderintas ir veiksmingesnes priemones, šiuo tikslu pasitelkiant tikslines investicijas į materialųjį ir nematerialųjį turtą (žinių perdavimas, mokymas, konsultavimas, keitimasis praktine patirtimi, tinklaveika ir inovacijos pasitelkiant Europos inovacijų partnerystes (EIP)), kurios turėtų būti dar viena pokyčių varomoji jėga; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ragina Komisiją užtikrinti, kad į jos pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl BŽŪP reformos būtų įtraukta pakankamai priemonių, kuriomis baltymingų augalų auginimas būtų integruotas į pagerintas sėjomainos sistemas, siekiant išspręsti baltymų trūkumo problemą, padidinti ūkininkų pajamas ir įveikti pagrindinius sunkumus, su kuriais susiduria žemės ūkis, kaip antai klimato kaitą, biologinės įvairovės ir dirvožemio derlingumo mažėjimą ir vandens išteklių apsaugą ir tvarų valdymą; |
| --- | --- |

99.

| 100. | mano, kad minimali suma iš viso turimo II ramsčio biudžeto turėtų būti skirta AECMs, be kita ko, ekologiniam žemės ūkiui, CO2 sekvestracijai, gerai dirvožemio būklei, tvaraus miškų valdymo priemonėms, maisto medžiagų valdymo planavimui siekiant apsaugoti biologinę įvairovę, apdulkinimą ir gyvūnų ir augalų genetinę įvairovę; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu išlaikyti „Natura 2000“ išmokas ir užtikrinti, kad jos būtų pakankamos ir taptų tikra paskata ūkininkams; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pabrėžia, kad užtikrinant kaimo plėtrą būtina skirti išmokas ūkininkams, įsikūrusiems vietovėse, kuriose esama gamtinių kliūčių, pvz., nepalankios klimato sąlygos, statūs šlaitai ar menka dirvožemio kokybė; ragina supaprastinti planą dėl vietovių, kuriose esama gamtinių kliūčių, ir geriau nustatyti jo tikslus laikotarpiu po 2020 m.; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pakartoja, kad Europos Parlamentas jau pabrėžė, jog Paukščių ir Buveinių direktyvų „tinkamumo patikra“ rodo, kad būtina gerinti suderinamumą su BŽŪP, ir pabrėžia, kad dėl žemės ūkio mažėja rūšių ir buveinių ir tai kelia susirūpinimą; ragina Komisiją atlikti BŽŪP poveikio biologinei įvairovei vertinimą; taip pat ragina didinti „Natura 2000“ išmokas siekiant labiau skatinti „Natura 2000“ žemės ūkio paskirties teritorijų, kurios yra labai prastos būklės, apsaugą; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ragina stiprinti ir įgyvendinti klimato kaitos atžvilgiu pažangias žemės ūkio priemones, nes ateityje didės klimato kaitos poveikis Europos žemės ūkiui; |
| --- | --- |

103.

| 104. | mano, kad BŽŪP turi valdyti riziką, susijusią su klimato kaita ir dirvos kokybės prastėjimu visame kultivuojamame kraštovaizdyje, investuojant į tai, kad agroekosistemos taptų atsparios ir tvirtos, taip pat investuojant į ekologinę infrastruktūrą viršutinio dirvos sluoksnio storinimui, stabdant dirvožemio eroziją, taikant ir (arba) prailginant sėjomainą, sodinant daugiau medžių ir taip gerinant kraštovaizdį bei didinant biologinę ir struktūrinę įvairovę ūkyje; |
| --- | --- |

104.

| 105. | mano, kad turėtų būti remiama ir skatinama dažniau naudotis žemės ūkio kultūrų liekanomis kaip atsinaujinančiaisiais, efektyviais ir tvariais kaimo vietovių energijos ištekliais; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina Komisiją skatinti inovacijas, mokslinius tyrimus ir modernizaciją žemės ūkio, agrarinės miškininkystės ir maisto produktų sektoriuose, remiant tvirtą konsultavimo sistemą ir prie BŽŪP paramos gavėjų poreikių labiau pritaikytą mokymą jiems plėtojant savo praktikas siekiant didesnio tvarumo ir išteklių apsaugos, taip pat remiant pažangiųjų technologijų naudojimą siekiant veiksmingiau spręsti problemas sveikatos, aplinkos ir konkurencingumo srityse; pabrėžia, kad mokymas ir mokslinių žinių sklaida turi būti išankstine programos rengimo ir įgyvendinimo sąlyga visose valstybėse narėse ir kad būtina skatinti žinių perdavimą ir keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais tarp kooperatyvų ir kitų gamintojų organizacijų visose valstybėse narėse, pvz., pasitelkiant Europos žemės ūkio žinių ir informacijos sistemą (angl. AKIS); mano, kad ekologiški žemės ūkio gamybos metodai ir principai, kuriais grindžiamas tikslusis ūkininkavimas, gali duoti daug naudos aplinkai, padėti didinti ūkininkų pajamas, optimaliau naudotis žemės ūkio technika ir daug efektyviau naudoti išteklius; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pabrėžia BŽŪP, programos „Horizontas 2020“ ir kitų paramos ir finansavimo schemų svarbią būtinybę skatinti ūkininkus investuoti į naujas, prie jų ūkio dydžio pritaikytas technologijas, pavyzdžiui, tiksliojo ir skaitmeninio ūkininkavimo priemones, kuriomis didinamas žemės ūkio atsparumas ir mažinamas jo poveikis aplinkai; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina Komisiją skatinti kurti ir taikyti naujoviškas technologijas, skirtas visų rūšių ūkiams, neatsižvelgiant į jų dydį ir gaminamą produkciją – nesvarbu, ar tai būtų įprastas, ar ekologinis, gyvulininkystės ar ariamosios žemės, mažas ar didelis ūkis; |
| --- | --- |

108.

| 109. | ragina Komisiją parengti BŽŪP, kuria būtų siekiama daugiau naujovių, skatinama bioekonomika ir randami biologinės įvairovės, klimato kaitos ir aplinkos problemų sprendimai; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ragina Komisiją sutelkti dėmesį į gyvenimo kaimo vietovėse kokybę, kad jis taptų patrauklus visiems žmonėms, ypač jaunajai kartai; |
| --- | --- |

110.

| 111. | mano, kad įgyvendinant BŽŪP skatinamas skaitmeninimas ir tikslusis ūkininkavimas neturėtų paversti ūkininkų labiau priklausomų nei nuo papildomo indėlio, nei nuo išorinio finansavimo, taip pat jie neturėtų trukdyti ūkininkams naudotis ištekliais, tačiau turėtų būti atviri ir kartu su ūkininkais sukurti metodai; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ragina, nedarant poveikio pakartotiniam bendros ES paramos kaimo plėtrai nustatymui, užtikrinti, kad dabartinės kaimo plėtros programos, patvirtintos pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 10 straipsnio 2 dalį būtų toliau taikomos iki 2024 m. arba tol, kol bus patvirtinta nauja reforma; |
| --- | --- |

112.

| 113. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą Europos Sąjungoje populiarinti pažangiųjų kaimų sampratą, kuri, nuosekliau plėtojant įvairias politikos kryptis, suteiks galimybę visapusiškai spręsti nepakankamos plačiajuosčio ryšio aprėpties ir darbo galimybių bei teikiamų paslaugų trūkumo kaimo vietovėse problemas; |
| --- | --- |

113.

| 114. | reikalauja imtis veiksmų ir spręsti didelę nelaimingų atsitikimų ūkiuose, dėl kurių ES ūkiuose sužalojami ir žūsta žmonės, problemą, šiuo tikslu pasitelkiant II ramsčio priemones investicijoms į saugos priemones ir šios srities mokymą remti; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina rengiant ES baltymingų augalų strategiją nustatyti, kad visuose baltymingų augalų laukuose leidžiama vieną kartą prieš sėją arba iškart po sėjos panaudoti augalų apsaugos produktus; |
| --- | --- |

115.

| 116. | mano, kad investicijos į inovacijas, švietimą ir mokymą yra labai svarbios Europos žemės ūkio ateičiai; |
| --- | --- |

116.

| 117. | pabrėžia, kad įgyvendinant būsimą BŽŪP reikėtų toliau nagrinėti galimybes valstybės narės ir regiono lygmeniu taikyti rezultatais grindžiamą metodą ir sertifikavimo schemose numatytus novatoriškus sprendimus, neužkraunant papildomos biurokratinės naštos ir neatliekant patikrinimų vietoje; |
| --- | --- |

117.

| 118. | tvirtai pritaria tam, kad būtų imtasi tikslingų II ramsčio modernizavimo ir struktūros gerinimo priemonių, siekiant įgyvendinti prioritetinius tikslus, kaip antai skaitmeninio ūkininkavimo iniciatyvą „Digital Farming 4.0“; |
| --- | --- |

118.

| 119. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares apsaugoti ir skatinti smulkiųjų ūkininkų ir marginalizuotų grupių galimybes įsigyti sėklų ir žemės ūkyje naudojamų medžiagų, taip pat skatinti ir apsaugoti sėklų mainų ir jų viešosios nuosavybės procesus bei tvarius tradicinius metodus, kuriais užtikrinama žmogaus teisė į tinkamą maistą ir mitybą; |
| --- | --- |

119.

| 120. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares labiau pabrėžti verslininkų galimybes teikti paslaugas kaimams ir pirkti paslaugas iš jų; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pažymi, kad visi ūkiai yra skirtingi, ir todėl reikalingi individualūs sprendimai; |
| --- | --- |

121.

Stipri ūkininkų pozicija pasaulinėse maisto sistemose

| 122. | ragina Komisiją išlaikyti dabartinę bendro žemės ūkio rinkų organizavimo (vieno BRO) sistemą I ramstyje, įskaitant konkrečias politikos priemones ir prekybos standartus, bei patobulinti vaisių, daržovių ir pieno vartojimo skatinimo ES mokyklose programas; pabrėžia esamų gamybos valdymo sistemų, skirtų konkretiems produktams, svarbą, taip pat pabrėžia, kad svarbu išlaikyti privalomas atskiriems sektoriams skirtas programas (vyno, vaisių ir daržovių, alyvuogių aliejaus ir bitininkystės) šalims-gamintojoms siekiant galutinio tikslo – stiprinti kiekvieno sektoriaus tvarumą ir konkurencingumą, užtikrinant vienodas sąlygas ir kartu suteikiant prieigą visiems ūkininkams; |
| --- | --- |

122.

| 123. | mano, kad teigiama patirtis, įgyta gamintojų organizacijoms vaisių ir daržovių sektoriuje įgyvendinant BRO veiksmų programas, finansuojamas remiantis parduodamos produkcijos verte (PPV), parodė, kad jos veiksmingai padeda didinti tikslinių sektorių konkurencingumą ir stiprinti jų struktūrą, taip pat didinti jų tvarumą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pradėti taikyti panašias veiksmų programas, skirtas kitiems sektoriams; pabrėžia, kad tai gali būti ypač naudinga gamintojų organizacijoms, kurios atstovauja Sąjungos kalnuotų vietovių ir atokių regionų pieno ūkininkams, gaminantiems ir rinkai teikiantiems aukštos kokybės produktus, taip pat išlaikantiems pieno gamybą šiuose nepalankiuose gamybos regionuose; |
| --- | --- |

123.

| 124. | primena, kad nevienoda įtaka rinkoje, daugiausia – pieno sektoriuje, itin trukdo gaminti produkciją taip, kad būtų padengiamos gamybos sąnaudos; |
| --- | --- |

124.

| 125. | atkreipia dėmesį į galimybę pagal BRO sukurti savanorišką pieno tiekimo mažinimo programą; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ragina sukurti naują alyvuogių aliejaus sektoriui skirtą savitarpio pagalbos valdymo priemonę, pagal kurią produkciją būtų leidžiama laikyti perprodukcijos metais ir išleisti į rinką tuomet, kai pasiūla yra mažesnė už paklausą; |
| --- | --- |

126.

| 127. | pabrėžia, kad vykdant būsimą bendrą žemės ūkio politiką itin svarbu efektyviau, teisingiau ir nedelsiant remti ūkininkus, kad jie galėtų atlaikyti kainų ir pajamų svyravimus dėl klimato, nepalankių oro sąlygų, sveikatos ir rinkos rizikos, sukuriant daugiau paskatų ir rinkos sąlygas, skatinančias plėtoti ir savo noru taikyti rizikos valdymo ir stabilizavimo priemones (įvairių rūšių draudimas, pajamų stabilizavimo priemonės, individualaus rezervo mechanizmai ir savitarpio fondai), kartu užtikrinant visiems ūkininkams prieigą ir suderinamumą su galiojančiomis nacionalinėmis sistemomis; |
| --- | --- |

127.

| 128. | ragina teikti tinkamesnę paramą, siekiant skatinti ES auginti daugiau ankštinių augalų, ir teikti konkrečią pagalbą stambiems avių ir ožkų veisimo ūkiams, atsižvelgiant į teigiamą šių sektorių poveikį ir poreikį sumažinti ES priklausomybę nuo pašarų baltyminių papildų importo; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pabrėžia, kad į ateitį nukreipta BŽŪP turėtų būti siekiama geriau spręsti itin svarbius sveikatos klausimus, susijusius, pvz., su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, oro kokybe ir sveikesne mityba; |
| --- | --- |

129.

| 130. | atkreipia dėmesį į problemas, kurias atsparumas antimikrobinėms medžiagoms kelia gyvūnų ir žmonių sveikatai; mano, kad naujoji teisinė sistema turėtų aktyviai skatinti geresnę gyvūnų sveikatą ir jų gerovę, kaip kovos su atsparumu antibiotikams priemonę, tuo geriau apsaugant visuomenės sveikatą ir visą žemės ūkio sektorių; |
| --- | --- |

130.

| 131. | atkreipia dėmesį į tai, kad rinkos rizika taip pat gali būti valdoma gerinant sąlygas ES žemės ūkio ir maisto produktams patekti į eksporto rinkas; |
| --- | --- |

131.

| 132. | primygtinai ragina sustiprinti pirminių gamintojų poziciją maisto tiekimo grandinėje, ypač užtikrinant sąžiningą pridėtinės vertės paskirstymą tarp gamintojų, perdirbėjų ir mažmeninės prekybos sektoriaus, suteikiant finansinių išteklių ir paskatų, kurių reikia siekiant kurti ir plėtoti ekonomines vertikaliąsias ir horizontaliąsias organizacijas, pvz., gamintojų organizacijas, įskaitant kooperatyvus, ir jų asociacijas bei tarpšakines organizacijas, nustatant suderintus būtiniausius standartus, kuriuos taikant būtų kovojama su nesąžininga ir piktnaudžiaujamojo pobūdžio prekybos praktika maisto tiekimo grandinėje, ir padidinat skaidrumą rinkose bei taikant krizių prevencijos priemones; |
| --- | --- |

132.

| 133. | pabrėžia, kad, laikantis SESV 39 straipsnio tikslų ir SESV 42 straipsnyje nurodytos išimties bendruoju reglamentu paaiškintas vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo (BRO) nuostatų ir ES konkurencijos taisyklių teisinis ryšys ir numatytos naujos ūkininkams skirtos kolektyvinės galimybės siekiant padidinti jų derybinę galią maisto tiekimo grandinėje; mano, kad šios nuostatos būtinos įgyvendinant būsimą BŽŪP ir jos turėtų būti toliau tobulinamos; |
| --- | --- |

133.

| 134. | mano, kad, remiantis įgyta patirtimi, susijusia su įvairių ES (pieno, mėsos, cukraus ir kultūrinių augalų) rinkos stebėjimo centrų veikimu, tokios priemonės turėtų būti taikomos ir tiems sektoriams, kurie dar neįtraukti, ir toliau plėtojamos, kad rinkos dalyviams būtų teikiami patikimi duomenys ir prognozės, siekiant iš anksto įspėti ir sudaryti sąlygas nedelsiant imtis ankstyvų veiksmų rinkos sutrikimo atveju, kad būtų užkirstas kelias krizėms; |
| --- | --- |

134.

| 135. | ragina labiau remti ir skatinti vietos rinkas ir trumas maisto tiekimo grandines; pabrėžia, kad reikia plėtoti su trumpomis tiekimo grandinėmis susijusias vietos lygmens paslaugas; |
| --- | --- |

135.

| 136. | ragina Komisija išsamiau išaiškinti ir prireikus patikslinti gamintojų organizacijoms ir tarpšakinėms organizacijoms taikomas taisykles, visų pirma susijusias su konkurencijos politika, atsižvelgiant į tarpšakinių organizacijų priemones ir susitarimus, siekiant patenkinti visuomenės poreikius; |
| --- | --- |

136.

| 137. | pabrėžia, kad tradicinės BŽŪP rinkos valdymo priemonės (t. y. viešoji intervencija ir privatus sandėliavimas) daro mažesnį ir nepakankamą poveikį globalizuotos ekonomikos sąlygomis ir kad rizikos valdymo priemonių ne visuomet pakanka siekiant spręsti itin didelio kainų svyravimo ir didelių rinkos sutrikimų problemas; |
| --- | --- |

137.

| 138. | todėl pabrėžia, jog reikia, kad vienas BRO ir toliau atliktų svarbų apsaugos priemonės vaidmenį įgyvendinant būsimą BŽŪP greitai stabilizuojančiose žemės ūkio rinkose ir numatant krizes, ir atkreipia dėmesį į bendrojo reglamento svarbą (remiantis pastarųjų rinkos krizių metu sukaupta patirtimi, ypač pieno sektoriuje) sudarant sąlygas papildomai naudoti novatoriškas rinkos ir krizių valdymo priemones, pvz., savanoriškus sektorinius susitarimus, ir skatinant tokį naudojimą, kad kiekybiniu požiūriu būtų valdomas ir prireikus mažinamas tiekimas tarp gamintojų, gamintojų organizacijų, gamintojų organizacijų asociacijų, tarpšakinių organizacijų ir perdirbėjų (pvz., ES pieno gamybos mažinimo programa); |
| --- | --- |

138.

| 139. | palankiai vertina darbą, atliekamą rengiant ES tvarios baltymų gamybos strategiją; |
| --- | --- |

139.

| 140. | pažymi, kad būtina visoje Europoje kurti vietos lygmens ir regionines ankštinių kultūrinių augalų rinkas, gerinti aplinkosauginio veiksmingumo rodiklius, auginant kultūras pagal sėjomainos principą, kartu taip pat mažinti priklausomybę nuo importuojamų pašarų, trąšų ir pesticidų žaliavų ir didinti šio sektoriaus gyvybingumą bei teikti jam daugiau ekonominių paskatų pereiti prie tvaresnės ūkininkavimo praktikos; |
| --- | --- |

140.

| 141. | mano, kad pasiūlos valdymo priemonės, taikomos sūriui ir kumpiui su saugomomis kilmės vietos arba geografinėmis nuorodomis arba vynui, pasirodė esančios veiksmingos didinant tikslinių produktų tvarumą, konkurencingumą ir gerinant jų kokybę ir todėl turėtų būti išlaikytos, o prireikus – išplėstos ir taikomos visiems kokybės ženklu pažymėtiems produktams, laikantis BŽŪP tikslų; |
| --- | --- |

141.

| 142. | ragina atlikti išsamią dabartinio krizių rezervo mechanizmo peržiūrą, kad būtų sukurtas veiksmingas ir nepriklausomas ES žemės ūkio krizių fondas, kuriam nebūtų taikomas biudžetinis metinio periodiškumo principas, kad būtų leidžiama perkelti biudžeto lėšas iš vienų metų į kitus, ypač tuomet, kai rinkos kainos yra pakankamai didelės, išlaikant tokį patį krizių rezervo lygį visu DFP laikotarpiu, taip sudarant sąlygas greičiau, nuosekliau ir veiksmingiau imtis prevencijos veiksmų ir reaguoti papildant rinkos ir rizikos valdymo priemonių naudojimą labai didelių krizių atvejais, įskaitant tas, kurios susijusios su ekonominėmis pasekmėmis ūkininkams dėl gyvūnų sveikatos problemų, augalų ligų ir maisto saugos, bet taip pat ir tas, kurios kyla dėl išorės sukrėtimų, darančių poveikį žemės ūkiui; |
| --- | --- |

142.

| 143. | mano, kad, nors prekybos susitarimai daro teigiamą poveikį kai kuriems ES žemės ūkio sektoriams ir yra būtini norint sustiprinti Sąjungos poziciją pasaulinėje žemės ūkio rinkoje, taip pat yra naudingi visai ES ekonomikai, jie taip pat kelia nemažai iššūkių, ypač smulkiajam ir vidutinio masto ūkininkavimui bei jautriems sektoriams, į kuriuos reikia atsižvelgti, pvz., turi būti paisoma ES sanitarijos ir fitosanitarijos, gyvūnų gerovės, aplinkosaugos ir socialinių standartų, dėl to reikia užtikrinti prekybos politikos ir kai kurių BŽŪP tikslų nuoseklumą ir neturėtų būti kenkiama aukštiems Europos standartams arba keliamas pavojus jos kaimo vietovėms; |
| --- | --- |

143.

| 144. | pabrėžia, kad skirtingų standartų taikymas padidintų riziką, jog ES viduje pagaminta produkcija bus eksportuojama į užsienį, pakenkiant kaimo plėtrai, aplinkai ir kai kuriais atvejais maisto kokybei; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pabrėžia, kad stipresnių apsaugos priemonių poreikis turėtų būti atspindėtas ir diskutuojant dėl būsimų prekybos susitarimų (su MERCOSUR, Naująja Zelandija, Australija ir t. t.) ir jų poveikio Europos žemės ūkiui; |
| --- | --- |

145.

| 146. | pabrėžia, kad svarbu toliau siekti didesnių Europos žemės ūkio produktų galimybių patekti į rinkas, tačiau reikia numatyti tinkamas Europos žemės ūkio apsaugos priemones, kuriomis būtų atsižvelgiama į su konkrečiais sektoriais susijusius susirūpinimą keliančius klausimus, pvz., apsaugos mechanizmus, siekiant išvengti neigiamo socialinio ir ekonominio poveikio smulkiems ir vidutiniams ūkininkams ES ir trečiosiose šalyse, galimą jautriausių sektorių neįtraukimą į derybas ir abipusiškumo principo taikymą gamybos sąlygoms, kad būtų užtikrintos vienodos ES ūkininkų ir jų užsienio konkurentų sąlygos; primygtinai reikalauja užtikrinti, kad Europos gamybai nepakenktų importuojami prastesnės kokybės ir standartų neatitinkantys produktai; |
| --- | --- |

146.

| 147. | ragina Komisiją vėl pripažinti žemės ūkį strategine veiklos sritimi ir laisvosios prekybos susitarimus rengti nebelaikant žemės ūkio kitų prekybos sektorių koregavimo kintamuoju bei stengiantis apsaugoti pagrindinius sektorius, kaip antai žalio pieno gamybos sektorių; |
| --- | --- |

147.

| 148. | mano, kad tarptautinės prekybos ir PPO reikalavimai turėjo itin didelio poveikio BŽŪP reformoms, atliktoms nuo paskutinio XX a. dešimtmečio; mano, kad šios reformos padėjo padidinti Europos žemės ūkio produkcijos ir žemės ūkio maisto produktų sektoriaus konkurencingumą, tačiau dėl pasaulinių rinkų nestabilumo didelei žemės ūkio sektoriaus daliai taip pat buvo padarytas neigiamas poveikis; mano, kad, kaip siūloma Komisijos komunikate dėl maisto ir ūkininkavimo ateities Europoje, dabar laikas didžiausią dėmesį skirti kitiems BŽŪP tikslams, pvz., ūkininkų gyvenimo lygiui ir klausimams, susijusiems su sveikata, užimtumu, aplinka ir klimatu; |
| --- | --- |

148.

| 149. | pabrėžia, kad ES prekybos politika turi būti suderinta su kitomis ES politika kitose srityse, pvz., vystymosi ir aplinkos apsaugos politika, bei padėti siekti DVT ir kad gali prisidėti prie bendros žemės ūkio politikos BŽŪP tikslų siekimo, visų pirma užtikrinant deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį ir užtikrinant, kad vartotojai gautų tiekiamą produkciją už priimtinas kainas; pabrėžia, kad ES žemės ūkio maisto produktų sektorius turėtų pasinaudoti eksporto teikiamomis augimo galimybėmis, atsižvelgiant į tai, kad maždaug 90 % papildomos pasaulinės žemės ūkio produktų paklausos per ateinantį dešimtmetį bus ne iš Europos; pabrėžia, kad BŽŪP turi ne orientuotis į gamybą siekiant parduoti produktus tarptautinėje žemės ūkio rinkoje, o tenkinti Europos visuomenės poreikius, susijusius su maistu, aplinka ir klimatu; pabrėžia, kad vadinamosioms besivystančioms šalims turėtų būti sudaryta pakankamai galimybių susikurti ir palaikyti stiprų savo žemės ūkio sektorių; |
| --- | --- |

149.

| 150. | be to, mano, kad turėtų būti neleidžiama į ES rinką pateikti prekių, kurių gamyba susijusi su miškų naikinimu, žemės ar išteklių grobimu ir žmogaus teisių pažeidimais; |
| --- | --- |

150.

| 151. | primena apie naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi, kuriame ES ir jos valstybės narės dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą ir pripažįsta, kad nepaprastai svarbu veiksmingai laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui (PSVL) principo, įtvirtinto SESV 208 straipsnyje, pagal kurį visose ES politikos srityse būtina atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus, įskaitant žemės ūkio politiką ir finansavimo priemones, nes jos gali daryti neigiamą įtaką besivystančioms šalims; todėl mano, kad BŽŪP reforma reikėtų gerbti besivystančių šalių teisę formuoti savo žemės ūkio ir maisto politikos kryptis, nesilpninant jų maisto gamybos pajėgumų ir ilgalaikio apsirūpinimo maistu saugumo, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių šalių; |
| --- | --- |

151.

| 152. | primena apie ES ir jos valstybių narių įsipareigojimus darnaus vystymosi tikslams (DVT) ir pabrėžia, kad BŽŪP suderinamumas su darnaus vystymosi tikslais yra labai svarbus, ypač su tikslais Nr. 2 (panaikinti badą), Nr. 5 (lyčių lygybė), Nr. 12 (atsakingas vartojimas ir gamyba), Nr. 13 (klimato politika) ir Nr. 15 (gyvybė žemėje), su kuriais BŽŪP turi būti suderinta ateityje; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ragina, vadovaujantis biudžeto efektyvumo principu, užtikrinti BŽŪP ir visų kitų politikos sričių ir tarptautinių įsipareigojimų nuoseklumą ir geresnę sąveiką, visų pirma energetikos, vandens tiekimo, žemės naudojimo, biologinės įvairovės ir ekosistemų, taip pat atokių ir kalnuotų vietovių vystymo srityse; |
| --- | --- |

153.

| 154. | ragina Komisiją atlikti sisteminį visų prekybos susitarimų nuostatų dėl žemės ūkio sektoriaus poveikio vertinimą ir pasiūlyti konkrečią strategiją, kuria būtų užtikrinta, kad su trečiąja šalimi sudarytas prekybos susitarimas nepakenktų jokiam žemės ūkio sektoriui; |
| --- | --- |

154.

| 155. | pabrėžia, kad vykdant pasaulio masto prekybą žemės ūkio produktais procesai ir gamybos būdai sudaro itin svarbią socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos standartų dalį, ir ragina Komisiją skatinti PPO juos pripažinti; |
| --- | --- |

155.

| 156. | pabrėžia, kad Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos tikslų ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas turi būti vienas pamatinių prekybos politikos, susijusios su žemės ūkio produktais, principų; pažymi, kad Komisija savo diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo teisingai nurodo, kad poreikis užtikrinti sąžiningesnę prekybą tvariais vietos gaminiais yra naujai kylanti globalizacijos tendencija; pabrėžia, kad ES prekybos politikos indėlis siekiant DVT ir pagal Paryžiaus susitarimą numatytų klimato tikslų gali būti labai didelis; |
| --- | --- |

156.

| 157. | primena, kad ES palaipsniui panaikino eksporto subsidijas ir kad dabartiniame ES biudžete nebeliko biudžeto eilutės, skirtos eksporto subsidijoms; atsižvelgdamas į tai, ragina ES prekybos partneres prisiimti įsipareigojimus mažinti prekybą iškreipiančią vidaus paramą; ragina PPO narius, kurie toliau teikia eksporto subsidijas, įgyvendinti Ministrų konferencijos sprendimą dėl konkurencijos eksporto srityje, priimtą 2015 m. gruodžio 19 d. Nairobyje; |
| --- | --- |

157.

| 158. | reikalauja, kad Komisija nuolat stebėtų ir spartintų Sąjungos gynybinius veiksmus, siekiant pašalinti didėjančias esamas ir būsimas patekimo į rinką kliūtis trečiosiose šalyse, kartu paisant aplinkos apsaugos ir žmogaus teisių, įskaitant teisę į maistą; pabrėžia, kad dauguma šių kliūčių turi įtakos žemės ūkio produktams (27 %, remiantis Komisijos tvarkoma patekimo į rinkas duomenų baze) ir kurios savo ruožtu daugiausia susijusios su sanitarijos ir fitosanitarijos (SFS) patekimo į rinką priemonėmis; |
| --- | --- |

158.

| 159. | prašo Komisijos numatyti Brexit'o padarinius rengiantis keistis pasiūlymais ir apskaičiuoti kvotas, ir į juos atsižvelgti; |
| --- | --- |

159.

| 160. | ragina Europos Komisiją imtis aiškių ir skaidrių iniciatyvų, kuriomis būtų toliau stiprinamas ES gamybos, saugos, gyvūnų gerovės ir aplinkos apsaugos standartų bei trumpų tiekimo grandinių skatinimas, ir remti kokybiškos gamybos schemas, kurias būtų galima užtikrinti, be kita ko, pasitelkiant Europos prekių kilmės ženklinimo sistemas ir rinkodaros bei pardavimo skatinimo veiklą vidaus ir trečiųjų šalių rinkose sektoriams, kuriems taikomos konkrečios BŽŪP politikos priemonės; primygtinai pabrėžia, kad reikia mažinti biurokratiją ir nereikalingas sąlygas, kad šiose schemose galėtų dalyvauti mažesni gamintojai; palankiai vertina tai, kad skatinimo programoms skiriamas biudžetas nuolat auga, ir ragina Komisiją toliau sparčiai didinti asignavimus, atsižvelgiant į didėjantį gamintojų susidomėjimą; |
| --- | --- |

160.

| 161. | atkreipia dėmesį į trumpų vietos ir regionų tiekimo grandinių svarbą – jos yra tvaresnės aplinkos apsaugos požiūriu, nes mažiau naudojantis transportu užtikrinama mažesnė tarša, be to, užtikrinamas geresnis atsekamumas ir žemės ūkio produktai yra šviežesni; |
| --- | --- |

161.

| 162. | primena, kad svarbu suteikti daugiau galių vietos ūkininkams, siekiantiems pakilti vertės grandinėje, jiems teikiant pagalbą ir paramą organiniams ir pridėtinės vertės produktams; suteikti naujų žinių ir technologijų, nes siekiant tvarumo reikia imtis tiesioginių veiksmų, skirtų išsaugoti, apsaugoti ir didinti gamtos išteklius; |
| --- | --- |

162.

| 163. | primena, kad vietos gamyba skatinama vietos maisto kultūra ir vietos ekonomika; |
| --- | --- |

163.

| 164. | pabrėžia, kad ateityje ūkininkavimo srityje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama aukštos kokybės maisto gamybai, nes tuo grindžiamas Europos konkurencinis pranašumas; pabrėžia, kad, kai tai perspektyvu, turi būti išlaikomi ir stiprinami ES standartai; ragina taikyti priemones siekiant toliau didinti maisto produktų gamybos sektoriaus ilgalaikį produktyvumą ir konkurencingumą, taip pat diegti naujas technologijas ir veiksmingiau naudoti išteklius, taip stiprinant ES kaip pasaulio lyderės vaidmenį; |
| --- | --- |

164.

| 165. | mano, jog yra nepriimtina, kad esama bendrojoje rinkoje su tuo pačiu prekės ženklu ir toje pačioje pakuotėje reklamuojamų ir parduodamų produktų kokybės skirtumų; pritaria Komisijos iniciatyvai spręsti dvejopos maisto produktų kokybės bendrojoje rinkoje problemą, be kita ko, Komisijos darbui bendros bandymų metodikos klausimu; |
| --- | --- |

165.

| 166. | teigiamai vertina pažangą, padarytą skatinant ES žemės ūkio interesus neseniai vykusiose dvišalėse prekybos derybose, visų pirma susijusiose su aukštos kokybės ES žemės ūkio maisto produktų patekimu į rinką ir geografinių nuorodų apsaugos trečiosiose šalyse; tikisi, kad šią tendenciją galima tęsti ir tobulinti; |
| --- | --- |

166.

Skaidrus sprendimų priėmimo procesas siekiant pateikti svarų pasiūlymą dėl BŽŪP 2021–2028 m.

| 167. | pabrėžia, kad Europos Parlamentas ir Taryba turėtų, naudodamiesi bendro sprendimo procedūra, nustatyti bendruosius tikslus, pagrindinius standartus, priemones ir finansinius asignavimus ir apibrėžti reikiamą lankstumo lygį, kad valstybės narės ir jų regionai galėtų suderinti savo ypatumus ir poreikius su bendrąja rinka ir išvengti konkurencijos iškraipymo, susijusio su nacionaliniais sprendimais; |
| --- | --- |

167.

| 168. | apgailestauja, kad visas BŽŪP po 2020 m. programavimo procesas – konsultacijos, komunikatas, poveikio vertinimas ir pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų – vėl pradedamas gerokai vėluojant, nes jau artėja aštuntosios kadencijos pabaiga, o dėl to kyla pavojus, kad diskusijas dėl būsimos BŽŪP užgoš rinkimų debatai, ir mažėja galimybė pasiekti galutinį susitarimą iki Europos Parlamento rinkimų; |
| --- | --- |

168.

| 169. | ragina Komisiją pasiūlyti pereinamojo laikotarpio reglamentą, kuris vėlavimo patvirtinti BŽŪP atveju suteiktų ūkininkams galimybę toliau naudotis kaimo plėtros programos priemonėmis, visų pirma aplinkosaugos ir investicijų priemonėmis; |
| --- | --- |

169.

| 170. | ragina valstybes nares, įgyvendinant naują reformą, užtikrinti, kad nebūtų išmokų mokėjimo ūkininkams vėlavimo, o vėlavimo atveju prisiimti atsakomybę ir mokėti ūkininkams tinkamą kompensaciją; |
| --- | --- |

170.

| 171. | tačiau pabrėžia, kad reikia padaryti kuo didesnę pažangą iki dabartinės kadencijos pabaigos ir šią temą aptarti per rinkimų į Europos Parlamentą kampaniją; |
| --- | --- |

171.

| 172. | pripažįsta, kad į BŽŪP sprendimų priėmimo procesą svarbu įtraukti institucijas ir ekspertus, atsakingus už sveikatos ir aplinkos apsaugos politikos sritis, turinčias įtakos biologinei įvairovei, klimato kaitai, oro, dirvožemio ir vandens taršai; |
| --- | --- |

172.

| 173. | ragina Komisiją, prieš darant bet kokį esminį pakeitimą, susijusį su BŽŪP koncepcija ir (arba) jos įgyvendinimu, pasiūlyti pereinamąjį laikotarpį, kuris būtų pakankamai ilgas, kad būtų galima užtikrinti sklandų perėjimą ir laiką, per kurį valstybės narės galėtų tinkamai ir tvarkingai įgyvendinti naująją politiką ir taip būtų galima išvengti bet kokio metinių išmokų ūkininkams mokėjimo ir kaimo plėtros programų įgyvendinimo vėlavimo; |
| --- | --- |

173.

| 174. | ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti dialogą su besivystančiomis šalimis ir pasidalyti savo ekspertinėmis žiniomis ir skirti finansinę paramą skatinti ekologiškai tvarų žemės ūkį, paremtą nedidelio masto ir šeimos ūkiais, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir jauniems žmonėms, vadovaujantis įsipareigojimu, išdėstytu 2017 m. Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo bendroje deklaracijoje „Investicijos į jaunimą, siekiant pagreitinti tvarų vystymąsi ir integracinį augimą; primena apie moterų kaip verslininkių ir darnaus vystymosi skatintojų indėlį kaimo vietovėse; pabrėžia, kad būtina ugdyti jų gebėjimus tvaraus žemės ūkio srityje ir jų atsparumą kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

174.

| 175. | primena, kad badas ir netinkama mityba besivystančiose šalyse yra iš esmės susiję su nepakankama perkamąja galia ir (arba) skurdžių kaimo žmonių negalėjimu tapti savarankiškais; taigi ragina ES ryžtingai padėti besivystančioms šalims įveikti jų žemės ūkio gamybai trukdančias kliūtis (pvz., prastą infrastruktūrą ir logistiką); |
| --- | --- |

175.

| 176. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2050 m. daugiau nei pusė mažiausiai išsivysčiusių šalių gyventojų ir toliau gyvens kaimo vietovėse ir kad tvarus žemės ūkio vystymasis besivystančiose šalyse padės atskleisti kaimo bendruomenių potencialą, išlaikyti kaimo gyventojus ir mažinti nedarbą, skurdą ir maisto stygių, o tai padės kovoti su esminėmis priverstinės migracijos priežastimis; |
| --- | --- |

176.

| 177. | pripažįsta, kad kosminės technologijos, pavyzdžiui, parengtos ES kosmoso ir palydovų programos, kurias administruoja Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos agentūra (GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“), gali atlikti pagrindinį vaidmenį siekiant JTO darnaus vystymosi tikslų, pasiūlant įperkamus sprendimus, kuriais būtų pereinama prie tiksliojo ūkininkavimo, tokiu būdu pašalinant atliekas ir sutaupant laiko, sumažinant nuovargį ir optimizuojant naudojimąsi įranga; |
| --- | --- |

177.

| 178. | ragina Komisiją išnagrinėti kosmoso technologijas ir taikomąsias priemones bei Visuotinę veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę kaip mechanizmus, kuriais padedama stebėti augalininkystę, gyvulininkystę, miškininkystę, žuvininkystę ir akvakultūrą, remti ūkininkų, žvejų, miškininkų ir politikos formuotojų pastangas naudoti įvairius metodus, kuriais galima užtikrinti tvarią maisto gamybą ir spręsti su tuo susijusias problemas; |
| --- | --- |

178.

| 179. | ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės savo veiksmų planuose užtikrintų moterų ir vyrų lygybę kaimo vietovėse; ragina Komisiją ir valstybes nares remti vienodą atstovavimą moterims institucijų dialogo su sektoriumi struktūrose, taip pat profesinių organizacijų, kooperatyvų ir asociacijų sprendimų priėmimo organuose; mano, kad naujais ES teisės aktais turėtų būti iš esmės pagerintos teminės paprogramės, skirtos kaimo vietovėse gyvenančioms moterims; |
| --- | --- |

179.

| 180. | pabrėžia, kad Komisija turėtų ir toliau užtikrinti, kad visos valstybės narės vienodai visada griežtai užtikrintų ES gyvūnų gerovės teisės aktų taikymą ir numatytų atitinkamas kontrolės priemones bei sankcijas; ragina Komisiją vykdyti gyvūnų sveikatos ir gerovės, įskaitant jų vežimo metu, stebėseną ir teikti ataskaitas; primena, kad į ES įvežami produktai turi atitikti Europos gyvūnų gerovės, aplinkos apsaugos ir socialinius standartus; ragina teikti finansines paskatas už savanoriškai priimtas gyvūnų gerovės priemones, kurios viršija minimalius teisinius standartus; |
| --- | --- |

180.

| 181. | ragina Komisiją įgyvendinti aktualius ES teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą, ypač 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant; mano, kad atsižvelgiant į tai, būtina vykdyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą, kuriame teigiama, kad gyvūnų gerovės apsauga nesibaigia ties ES išorinėmis sienomis ir kad dėl šios priežasties vežėjai, išvežantys gyvūnus iš Europos Sąjungos, net ir už ES ribų turi laikytis Europos gyvūnų gerovės taisyklių; |
| --- | --- |

181.

| 182. | pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ūkininkams, kurie patiria papildomų išlaidų dėl specifinių apribojimų, susijusių su didelės vertės gamtinėmis zonomis, kaip antai kalnuotos vietovės, salos, atokiausi regionai ir kitos mažiau palankios ūkininkauti vietovės; mano, kad dėl šių specifinių apribojimų BŽŪP finansavimas šiems regionams yra gyvybiškai svarbus, o bet koks sumažinimas turėtų labai neigiamą poveikį daugeliui žemės ūkio produktų; primygtinai ragina valstybes nares parengti ir įgyvendinti kokybės schemas, kad suinteresuotiems gamintojams būtų suteikta galimybė greitai pradėti jas taikyti; |
| --- | --- |

182.

| 183. | be to, mano, kad, kaip jau ne kartą ragino Europos Parlamentas, POSEI programų biudžetas turėtų būti išlaikytas pakankamo dydžio, kad būtų galima įveikti žemės ūkio iššūkius atokiausiuose regionuose; palankiai vertina naujausios Komisijos POSEI programų įgyvendinimo ataskaitos išvadas ir pakartoja, kad, siekiant užtikrinti darnią teritorinę plėtrą užkertant kelią pavojui, kad dėl sunkumų, susijusių su atokumu, izoliuotumu, mažumu, sudėtingomis topografinėmis sąlygomis bei klimatu, ir dėl ekonominės priklausomybės nuo kelių produktų bus nutraukta gamyba, atokiausiems regionams ir mažosioms Egėjo saloms skirtos programos turėtų ir toliau būti atskirtos nuo bendros ES tiesioginių išmokų sistemos; |
| --- | --- |

183.

| 184. | ragina Komisiją Pieno rinkos stebėjimo centre įsteigti nepriklausomą padalinį, kuris tirtų kainas atokiausiuose regionuose, siekiant skubiai reaguoti į krizes šiame sektoriuje; mano, kad krizės sąvokos apibrėžtis ir atitinkama Komisijos intervencija turėtų būti pritaikytos prie atokiausių regionų, atsižvelgiant į jų rinkos dydį, priklausymą nuo riboto skaičiaus rūšių ekonominės veiklos ir mažesnę įvairinimo galimybę; |
| --- | --- |

184.

| 185. | ragina geriau integruoti žiedinės ekonomikos principus, siekiant užtikrinti, kad besiformuojančios bioekonomikos sąlygomis būtų kuo geriau ir veiksmingiau naudojamasi pirminėmis žaliavomis ir šalutiniais produktais, kartu atsižvelgiant į biomasės, žemės ir kitų ekosistemų teikiamų paslaugų prieinamumo apribojimus, ir mano, kad kaimo vietovėse plėtojant biologinę pramonę būtų galima kurti naujus verslo modelius, kurie galėtų padėti ūkininkams ir miškų savininkams atrasti naujų rinkų savo produktams ir sukurti naujų darbo vietų; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares teikti reikiamą paramą žemės ūkio ir miškininkystės sektoriui, siekiant labiau prisidėti prie tolesnės bioekonomikos plėtros Europos Sąjungoje; pabrėžia būtinybę skatinti agrarinę miškininkystę, kuri gali suteikti daugiafunkces rekreacines ir gamybines ekosistemas ir mikroklimatus, ir pašalinti visas spragas, galinčias trukdyti jos plėtrai; |
| --- | --- |

185.

| 186. | mano, kad agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės, kartu su valstybių narių lygmens ekologinėmis sistemomis, turėtų padengti ūkininkų perėjimo prie naujų tvarių metodų išlaidas, pvz., skatinant ir remiant agrarinę miškininkystę ir kitas tvarios miškininkystės priemones, kuriomis prisidedama prie biologinės įvairovės ir gyvūnų bei augalų rūšių genetinės įvairovės, ir prisitaikymo prie kintančių klimato sąlygų išlaidas; |
| --- | --- |

186.

| 187. | ragina Komisiją užtikrinti inovacijas, mokslinius tyrimus ir modernizaciją agrarinės miškininkystės ir miškininkystės sektoriuje, remiant tvirtą ir prie konkrečių poreikių pritaikytą konsultavimo sistemą, tikslinį mokymą ir prie konkrečių poreikių pritaikytus sprendimus, siekiant paskatinti inovacijas ir valstybių narių keitimąsi praktine patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais, daugiausia dėmesio paprastai skiriant atitinkamoms naujosioms technologijoms ir skaitmeninimui; kartu pabrėžia labai svarbų miškų savininkų asociacijų vaidmenį perduodant informaciją ir inovacijas, mokant ir toliau šviečiant smulkiuosius miškų savininkus ir užtikrinant aktyvią daugiafunkcę miškotvarką; |
| --- | --- |

187.

o

o o

| 188. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

188.

---

(1)  OL L 350, 2017 12 29, p. 15.

(2)  OL L 221, 1998 8 8, p. 23.

(3)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0022.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0203.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0095.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0075.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0057.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0197.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0099.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0504.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0427.

(13)  OL C 86, 2018 3 6, p. 62.

(14)  OL C 265, 2017 8 11, p. 7.

(15)  OL C 288, 2017 8 31, p. 10.

(16)  OL C 342, 2017 10 12, p. 10.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/86

---

P8_TA(2018)0225

Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros aiškinimas ir įgyvendinimas

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros aiškinimo ir įgyvendinimo (2016/2018(INI))

(2020/C 76/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 295 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 295 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (1) (toliau – naujasis TIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (1) (toliau – naujasis TIS),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2) (toliau – 2010 m. Pagrindų susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2) (toliau – 2010 m. Pagrindų susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (3) (2003 m. TIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (3) (2003 m. TIS),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (4),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 22 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl bendrųjų Bendrijos teisės aktų rengimo kokybės gairių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 22 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl bendrųjų Bendrijos teisės aktų rengimo kokybės gairių (5),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 13 d. Bendrą deklaraciją dėl praktinių bendro sprendimo procedūros taisyklių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 13 d. Bendrą deklaraciją dėl praktinių bendro sprendimo procedūros taisyklių (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 27 d. bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 27 d. bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (8),

| — | atsižvelgdamas į Bendrą deklaraciją dėl 2017 m. ES teisėkūros prioritetų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrą deklaraciją dėl 2017 m. ES teisėkūros prioritetų (9),

| — | atsižvelgdamas į Bendrą deklaraciją dėl 2018–2019 m. ES prioritetų teisėkūros srityje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrą deklaraciją dėl 2018–2019 m. ES prioritetų teisėkūros srityje (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2014 m. kovo 18 d. sprendimą (byla dėl biocidų), 2015 m. liepos 16 d. sprendimą (byla dėl vizų režimo abipusiškumo mechanizmo), 2016 m. kovo 17 d. sprendimą (byla dėl deleguotojo akto, susijusio su Europos infrastruktūros tinklų priemone), 2016 m. birželio 14 d. sprendimą (byla dėl Tanzanijos) ir 2014 m. birželio 24 d. sprendimą (byla dėl Mauricijaus) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2014 m. kovo 18 d. sprendimą (byla dėl biocidų), 2015 m. liepos 16 d. sprendimą (byla dėl vizų režimo abipusiškumo mechanizmo), 2016 m. kovo 17 d. sprendimą (byla dėl deleguotojo akto, susijusio su Europos infrastruktūros tinklų priemone), 2016 m. birželio 14 d. sprendimą (byla dėl Tanzanijos) ir 2014 m. birželio 24 d. sprendimą (byla dėl Mauricijaus) (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. sprendimą dėl bendros Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. sprendimą dėl bendros Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT). Dabartinė padėtis ir perspektyva“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT). Dabartinė padėtis ir perspektyva“ (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl prioritetų, susijusių su 2017 m. Komisijos darbo programa (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl prioritetų, susijusių su 2017 m. Komisijos darbo programa (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 9 d. sprendimą dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros sudarymo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 9 d. sprendimą dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros sudarymo (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl Komisijos poveikio vertinimo gairių persvarstymo ir poveikio MVĮ tyrimo vaidmens (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl Komisijos poveikio vertinimo gairių persvarstymo ir poveikio MVĮ tyrimo vaidmens (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją „ES reglamentavimo kokybė, subsidiarumas ir proporcingumas. 19-oji ataskaita dėl geresnės teisėkūros (2011 m.)“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją „ES reglamentavimo kokybė, subsidiarumas ir proporcingumas. 19-oji ataskaita dėl geresnės teisėkūros (2011 m.)“ (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „18-oji ataskaita dėl geresnės teisėkūros. Subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymas (2010 m.)“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „18-oji ataskaita dėl geresnės teisėkūros. Subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymas (2010 m.)“ (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl geresnės teisėkūros, subsidiarumo ir proporcingumo principų bei sumanaus reguliavimo (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl geresnės teisėkūros, subsidiarumo ir proporcingumo principų bei sumanaus reguliavimo (20),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl nepriklausomo poveikio vertinimo užtikrinimo (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl nepriklausomo poveikio vertinimo užtikrinimo (21),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatą „Baigiant įgyvendinti geresnio reglamentavimo darbotvarkę: geresni sprendimai duoda geresnių rezultatų“ (COM(2017)0651), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatą „Baigiant įgyvendinti geresnio reglamentavimo darbotvarkę: geresni sprendimai duoda geresnių rezultatų“ (COM(2017)0651),

| — | atsižvelgdamas į SESV 294 straipsnį dėl bendro sprendimo procedūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 294 straipsnį dėl bendro sprendimo procedūros,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Sąjungos pastangų supaprastinti ir sumažinti reglamentavimo naštą apžvalga“ (SWD(2017)0675), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Sąjungos pastangų supaprastinti ir sumažinti reglamentavimo naštą apžvalga“ (SWD(2017)0675),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikatą „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikatą „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ (22),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas – geresnių stipresnės Sąjungos rezultatų pagrindas“ (COM(2016)0615), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas – geresnių stipresnės Sąjungos rezultatų pagrindas“ (COM(2016)0615),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“ (COM(2015)0215),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 7 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl geresnio reglamentavimo gairių (SWD(2017)0350), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 7 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl geresnio reglamentavimo gairių (SWD(2017)0350),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Teisės reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Teisės reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A8-0170/2018),

| A. | kadangi naujasis TIS įsigaliojo jo pasirašymo dieną – 2016 m. balandžio 13 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi naujasis TIS įsigaliojo jo pasirašymo dieną – 2016 m. balandžio 13 d.;

| B. | kadangi naujojo TIS priėmimo proga Parlamentas ir Komisija paskelbė pareiškimą, kuriame patvirtino, kad naujasis susitarimas „atspindi pusiausvyrą tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos ir jų atitinkamą kompetenciją, kaip nustatyta Sutartyse“ ir kad „juo nedaromas poveikis 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimui dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių“ (23); |
| --- | --- |

B.

kadangi naujojo TIS priėmimo proga Parlamentas ir Komisija paskelbė pareiškimą, kuriame patvirtino, kad naujasis susitarimas „atspindi pusiausvyrą tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos ir jų atitinkamą kompetenciją, kaip nustatyta Sutartyse“ ir kad „juo nedaromas poveikis 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimui dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių“ (23);

| C. | kadangi, siekdamas įgyvendinti naujojo TIS nuostatas dėl tarpinstitucinio programų sudarymo, Parlamentas peržiūrėjo savo Darbo tvarkos taisykles, kad, inter alia, nustatytų vidaus procedūras, taikytinas derantis dėl bendrų išvadų, susijusių su daugiamečių programų sudarymu, ir dėl bendrų deklaracijų, susijusių su tarpinstituciniu metinių programų sudarymu, bei jas priimant; |
| --- | --- |

C.

kadangi, siekdamas įgyvendinti naujojo TIS nuostatas dėl tarpinstitucinio programų sudarymo, Parlamentas peržiūrėjo savo Darbo tvarkos taisykles, kad, inter alia, nustatytų vidaus procedūras, taikytinas derantis dėl bendrų išvadų, susijusių su daugiamečių programų sudarymu, ir dėl bendrų deklaracijų, susijusių su tarpinstituciniu metinių programų sudarymu, bei jas priimant;

| D. | kadangi, aptardamos tarpinstitucinio metinių programų sudarymo klausimą, trys institucijos susitarė dėl dviejų bendrų deklaracijų dėl ES teisėkūros prioritetų atitinkamai 2017 m. ir 2018–2019 m.; |
| --- | --- |

D.

kadangi, aptardamos tarpinstitucinio metinių programų sudarymo klausimą, trys institucijos susitarė dėl dviejų bendrų deklaracijų dėl ES teisėkūros prioritetų atitinkamai 2017 m. ir 2018–2019 m.;

| E. | kadangi, kitaip negu 2003 m. TIS, naujasis TIS nebeapima teisinio pagrindo alternatyviems reglamentavimo metodams – pvz., bendram reguliavimui ir savireguliavimui – naudoti, taigi jokių nuorodų į šiuos metodus apskritai nepateikta; |
| --- | --- |

E.

kadangi, kitaip negu 2003 m. TIS, naujasis TIS nebeapima teisinio pagrindo alternatyviems reglamentavimo metodams – pvz., bendram reguliavimui ir savireguliavimui – naudoti, taigi jokių nuorodų į šiuos metodus apskritai nepateikta;

| F. | kadangi pagal naujojo TIS 13 dalį, atlikdama savo poveikio vertinimus, Komisija turi kuo plačiau konsultuotis; kadangi naujojo TIS 19 dalyje panašiai nustatyta, jog Komisija prieš priimdama pasiūlymą, o ne po to turi atvirai ir skaidriai rengti viešas konsultacijas bei pasirūpinti, kad šioms viešoms konsultacijoms taikomos sąlygos ir laiko ribos būtų palankios kuo didesniam dalyvavimui užtikrinti, neapsiribojant subjektais, kurie naudojasi įtvirtintomis teisėmis, ir jų lobistais; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal naujojo TIS 13 dalį, atlikdama savo poveikio vertinimus, Komisija turi kuo plačiau konsultuotis; kadangi naujojo TIS 19 dalyje panašiai nustatyta, jog Komisija prieš priimdama pasiūlymą, o ne po to turi atvirai ir skaidriai rengti viešas konsultacijas bei pasirūpinti, kad šioms viešoms konsultacijoms taikomos sąlygos ir laiko ribos būtų palankios kuo didesniam dalyvavimui užtikrinti, neapsiribojant subjektais, kurie naudojasi įtvirtintomis teisėmis, ir jų lobistais;

| G. | kadangi 2017 m. liepos mėn. Komisija peržiūrėjo savo geresnio reglamentavimo gaires, siekdama geriau paaiškinti įvairių politikos formavimo etapų Komisijoje sąsajas ir jomis pasinaudoti bei pakeisti ankstesnes nepriklausomas gaires, kuriomis buvo atskirai sprendžiami poveikio vertinimo, analizės ir įgyvendinimo klausimai, kad būtų įtraukti nauji planavimo ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais orientyrai; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2017 m. liepos mėn. Komisija peržiūrėjo savo geresnio reglamentavimo gaires, siekdama geriau paaiškinti įvairių politikos formavimo etapų Komisijoje sąsajas ir jomis pasinaudoti bei pakeisti ankstesnes nepriklausomas gaires, kuriomis buvo atskirai sprendžiami poveikio vertinimo, analizės ir įgyvendinimo klausimai, kad būtų įtraukti nauji planavimo ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais orientyrai;

| H. | kadangi pagal naujojo TIS 16 dalį „Komisija gali savo iniciatyva arba Europos Parlamento ar Tarybos prašymu papildyti savo poveikio vertinimą arba atlikti kitą, jos nuomone, būtiną analitinį darbą“; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal naujojo TIS 16 dalį „Komisija gali savo iniciatyva arba Europos Parlamento ar Tarybos prašymu papildyti savo poveikio vertinimą arba atlikti kitą, jos nuomone, būtiną analitinį darbą“;

| I. | kadangi pagal naująjį TIS pripažįstama, kad ankstesnioji Poveikio vertinimo valdyba pakeičiama Komisijos Reglamentavimo patikros valdyba; kadangi pastarosios uždavinys, be kita ko, – objektyviai tikrinti Komisijos poveikio vertinimų kokybę; kadangi norint, kad iniciatyva, įskaitant poveikio įvertinimą, būtų pateikta priimti Komisijai, būtina gauti teigiamą Valdybos nuomonę; kadangi tuo atveju, jei pateikiama neigiama nuomonė, ataskaitos projektas turi būti peržiūrėtas ir iš naujo pateiktas Valdybai, o, neigiamą nuomonę pateikus antrą kartą, būtinas politinis sprendimas, jei norima, kad iniciatyva būtų tęsiama; kadangi Valdybos nuomonė viešai paskelbiama Komisijos interneto svetainėje tuo pat metu, kaip ir su atitinkama iniciatyva susijusi ataskaita, o jeigu atliekamas poveikio vertinimas – kai tik Komisija patvirtina atitinkamą politikos iniciatyvą (24); |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal naująjį TIS pripažįstama, kad ankstesnioji Poveikio vertinimo valdyba pakeičiama Komisijos Reglamentavimo patikros valdyba; kadangi pastarosios uždavinys, be kita ko, – objektyviai tikrinti Komisijos poveikio vertinimų kokybę; kadangi norint, kad iniciatyva, įskaitant poveikio įvertinimą, būtų pateikta priimti Komisijai, būtina gauti teigiamą Valdybos nuomonę; kadangi tuo atveju, jei pateikiama neigiama nuomonė, ataskaitos projektas turi būti peržiūrėtas ir iš naujo pateiktas Valdybai, o, neigiamą nuomonę pateikus antrą kartą, būtinas politinis sprendimas, jei norima, kad iniciatyva būtų tęsiama; kadangi Valdybos nuomonė viešai paskelbiama Komisijos interneto svetainėje tuo pat metu, kaip ir su atitinkama iniciatyva susijusi ataskaita, o jeigu atliekamas poveikio vertinimas – kai tik Komisija patvirtina atitinkamą politikos iniciatyvą (24);

| J. | kadangi 2017 m. pradžioje Reglamentavimo patikros valdyba baigė savo personalo, įskaitant tris narius ne iš ES institucijų, įdarbinimo procedūras; kadangi 2016 m. Valdyba peržiūrėjo 60 atskirų poveikio įvertinimų, kurių 25 (42 proc.) iš pradžių buvo įvertinti neigiamai, taigi buvo peržiūrėti ir iš naujo pateikti Valdybai; kadangi po to Valdyba apskritai teigiamai įvertino visus, išskyrus vieną iš savo gautų ir peržiūrėtų poveikio įvertinimų; kadangi Valdyba keitėsi informacija su Parlamento tarnybomis dėl geriausios poveikio vertinimui taikytinos praktikos ir metodikos; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. pradžioje Reglamentavimo patikros valdyba baigė savo personalo, įskaitant tris narius ne iš ES institucijų, įdarbinimo procedūras; kadangi 2016 m. Valdyba peržiūrėjo 60 atskirų poveikio įvertinimų, kurių 25 (42 proc.) iš pradžių buvo įvertinti neigiamai, taigi buvo peržiūrėti ir iš naujo pateikti Valdybai; kadangi po to Valdyba apskritai teigiamai įvertino visus, išskyrus vieną iš savo gautų ir peržiūrėtų poveikio įvertinimų; kadangi Valdyba keitėsi informacija su Parlamento tarnybomis dėl geriausios poveikio vertinimui taikytinos praktikos ir metodikos;

| K. | kadangi pagal naujojo TIS 25 dalį „jeigu dėl numatomo teisinio pagrindo keitimo įprasta teisėkūros procedūra turės būti pakeista specialia teisėkūros procedūra arba ne teisėkūros procedūra, trys institucijos pasikeis nuomonėmis apie šį pakeitimą“; kadangi Parlamentas, siekdamas taikyti šią nuostatą, peržiūrėjo savo Darbo tvarkos taisykles; kadangi šios nuostatos dar nereikėjo taikyti; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal naujojo TIS 25 dalį „jeigu dėl numatomo teisinio pagrindo keitimo įprasta teisėkūros procedūra turės būti pakeista specialia teisėkūros procedūra arba ne teisėkūros procedūra, trys institucijos pasikeis nuomonėmis apie šį pakeitimą“; kadangi Parlamentas, siekdamas taikyti šią nuostatą, peržiūrėjo savo Darbo tvarkos taisykles; kadangi šios nuostatos dar nereikėjo taikyti;

| L. | kadangi pagal naujojo TIS 27 dalį „trys institucijos pripažįsta, kad visus galiojančius teisės aktus reikia suderinti su Lisabonos sutartimi nustatyta teisine sistema, ir visų pirma tai, kad reikia didelį prioritetą teikti skubiam visų pagrindinių teisės aktų, kuriuose vis dar daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimui“; kadangi Komisija šį suderinimą pasiūlė 2016 m. gruodžio mėn. (25); kadangi šiuo metu Parlamentas ir Taryba itin atidžiai nagrinėja šį pasiūlymą; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal naujojo TIS 27 dalį „trys institucijos pripažįsta, kad visus galiojančius teisės aktus reikia suderinti su Lisabonos sutartimi nustatyta teisine sistema, ir visų pirma tai, kad reikia didelį prioritetą teikti skubiam visų pagrindinių teisės aktų, kuriuose vis dar daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimui“; kadangi Komisija šį suderinimą pasiūlė 2016 m. gruodžio mėn. (25); kadangi šiuo metu Parlamentas ir Taryba itin atidžiai nagrinėja šį pasiūlymą;

| M. | kadangi naujojo TIS priede pateikta nauja Bendrojo susitarimo dėl deleguotųjų aktų ir dėl susijusių standartinių nuostatų versija; kadangi pagal naujojo TIS 28 dalį „visos trys institucijos nepagrįstai nedelsdamos po šio susitarimo įsigaliojimo pradės derybas siekdamos papildyti pridedamą „Bendrąjį susitarimą dėl deleguotųjų aktų“ numatant neprivalomus SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo kriterijus“; kadangi po ilgai trukusio parengiamojo darbo šios derybos pagaliau prasidėjo 2017 m. rugsėjo mėn.; |
| --- | --- |

M.

kadangi naujojo TIS priede pateikta nauja Bendrojo susitarimo dėl deleguotųjų aktų ir dėl susijusių standartinių nuostatų versija; kadangi pagal naujojo TIS 28 dalį „visos trys institucijos nepagrįstai nedelsdamos po šio susitarimo įsigaliojimo pradės derybas siekdamos papildyti pridedamą „Bendrąjį susitarimą dėl deleguotųjų aktų“ numatant neprivalomus SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo kriterijus“; kadangi po ilgai trukusio parengiamojo darbo šios derybos pagaliau prasidėjo 2017 m. rugsėjo mėn.;

| N. | kadangi pagal naujojo TIS 29 dalį „trys institucijos įsipareigoja [...] ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje sukurti bendrą deleguotųjų aktų funkcinį registrą, kuriame tinkamai struktūrizuotu ir naudotojui patogiu būdu teikiama informacija, siekiant padidinti skaidrumą, palengvinti planavimą ir užtikrinti visų įvairių deleguotojo akto gyvavimo ciklo stadijų atsekamumą“; kadangi registras jau sukurtas ir nuo 2017 m. gruodžio mėn. naudojamas; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal naujojo TIS 29 dalį „trys institucijos įsipareigoja [...] ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje sukurti bendrą deleguotųjų aktų funkcinį registrą, kuriame tinkamai struktūrizuotu ir naudotojui patogiu būdu teikiama informacija, siekiant padidinti skaidrumą, palengvinti planavimą ir užtikrinti visų įvairių deleguotojo akto gyvavimo ciklo stadijų atsekamumą“; kadangi registras jau sukurtas ir nuo 2017 m. gruodžio mėn. naudojamas;

| O. | kadangi TIS 32 punkte numatyta, kad „Komisija atlieka tarpininkės vaidmenį laikydamasi vienodo požiūrio į abi teisėkūros institucijos šakas, visapusiškai atsižvelgdama į trims institucijoms Sutartimis priskirtus vaidmenis“; |
| --- | --- |

O.

kadangi TIS 32 punkte numatyta, kad „Komisija atlieka tarpininkės vaidmenį laikydamasi vienodo požiūrio į abi teisėkūros institucijos šakas, visapusiškai atsižvelgdama į trims institucijoms Sutartimis priskirtus vaidmenis“;

| P. | kadangi naujojo TIS 34 dalyje Parlamentas ir Taryba, kaip teisėkūros institucijos, pabrėžė, kad svarbu palaikyti glaudžius ryšius dar prieš pradedant tarpinstitucines derybas, siekiant geresnio tarpusavio supratimo dėl savo atitinkamų pozicijų, ir šiuo tikslu susitarė sudaryti palankesnes sąlygas tarpusavyje keistis nuomonėmis ir informacija, be kita ko, reguliariai kviesdamos kitų institucijų atstovus dalyvauti neformaliuose pasikeitimuose nuomonėmis; kadangi dėl šių nuostatų neprireikė kurti jokių specialių procedūrų ar struktūrų; kadangi, taikant Bendrą deklaraciją dėl teisėkūros prioritetų, institucijų ryšiai suintensyvėjo, tačiau komitetų patirtis rodo, kad nesivadovaujama jokiu sisteminiu principu tokiems abipusiams nuomonių mainams skatinti ir kad gauti informacijos iš Tarybos apie visose valstybėse narėse keliamus klausimus ir užsitikrinti jos grįžtamąjį ryšį šiuo požiūriu tebėra sunku; kadangi, Parlamento nuomone, ši padėtis visiškai nepriimtina; |
| --- | --- |

P.

kadangi naujojo TIS 34 dalyje Parlamentas ir Taryba, kaip teisėkūros institucijos, pabrėžė, kad svarbu palaikyti glaudžius ryšius dar prieš pradedant tarpinstitucines derybas, siekiant geresnio tarpusavio supratimo dėl savo atitinkamų pozicijų, ir šiuo tikslu susitarė sudaryti palankesnes sąlygas tarpusavyje keistis nuomonėmis ir informacija, be kita ko, reguliariai kviesdamos kitų institucijų atstovus dalyvauti neformaliuose pasikeitimuose nuomonėmis; kadangi dėl šių nuostatų neprireikė kurti jokių specialių procedūrų ar struktūrų; kadangi, taikant Bendrą deklaraciją dėl teisėkūros prioritetų, institucijų ryšiai suintensyvėjo, tačiau komitetų patirtis rodo, kad nesivadovaujama jokiu sisteminiu principu tokiems abipusiams nuomonių mainams skatinti ir kad gauti informacijos iš Tarybos apie visose valstybėse narėse keliamus klausimus ir užsitikrinti jos grįžtamąjį ryšį šiuo požiūriu tebėra sunku; kadangi, Parlamento nuomone, ši padėtis visiškai nepriimtina;

| Q. | kadangi, siekdamas dar labiau stiprinti teisėkūros proceso skaidrumą, Parlamentas peržiūrėjo savo Darbo tvarkos taisykles, kad jų straipsniai dėl tarpinstitucinių derybų vykstant įprastai teisėkūros procedūrai būtų pritaikyti atsižvelgiant į 2012 m. pradėtas taikyti nuostatas; kadangi visi Parlamento derybų įgaliojimai viešinami, tačiau Tarybos įgaliojimų atveju šiuo principu nesivadovaujama; kadangi, Parlamento nuomone, ši padėtis visiškai nepriimtina; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, siekdamas dar labiau stiprinti teisėkūros proceso skaidrumą, Parlamentas peržiūrėjo savo Darbo tvarkos taisykles, kad jų straipsniai dėl tarpinstitucinių derybų vykstant įprastai teisėkūros procedūrai būtų pritaikyti atsižvelgiant į 2012 m. pradėtas taikyti nuostatas; kadangi visi Parlamento derybų įgaliojimai viešinami, tačiau Tarybos įgaliojimų atveju šiuo principu nesivadovaujama; kadangi, Parlamento nuomone, ši padėtis visiškai nepriimtina;

| R. | kadangi naujojo TIS 39 straipsnyje nustatyta, jog, „siekiant palengvinti įvairių teisėkūros proceso etapų atsekamumą, trys institucijos įsipareigoja ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. nustatyti būdus, kaip tuo tikslu toliau plėtoti platformas ir priemones, kad būtų sukurta speciali bendra duomenų bazė, kurioje būtų pateikiama informacija apie teisėkūros aktų esamą padėtį“; kadangi tokia bendra duomenų bazė iki šiol nesukurta; |
| --- | --- |

R.

kadangi naujojo TIS 39 straipsnyje nustatyta, jog, „siekiant palengvinti įvairių teisėkūros proceso etapų atsekamumą, trys institucijos įsipareigoja ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. nustatyti būdus, kaip tuo tikslu toliau plėtoti platformas ir priemones, kad būtų sukurta speciali bendra duomenų bazė, kurioje būtų pateikiama informacija apie teisėkūros aktų esamą padėtį“; kadangi tokia bendra duomenų bazė iki šiol nesukurta;

| S. | kadangi naujojo TIS 40 straipsnyje, susijusiame su derybomis dėl tarptautinių susitarimų ir jų sudarymu, „trys institucijos įsipareigoja per šešis mėnesius po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos susitikti siekiant vykdyti derybas dėl geresnės praktinės bendradarbiavimo ir dalijimosi informacija tvarkos taikant Sutartis, kaip yra išaiškinęs Europos Sąjungos Teisingumo Teismas“; kadangi šios derybos prasidėjo 2016 m. lapkričio mėn. ir vis dar tęsiasi; |
| --- | --- |

S.

kadangi naujojo TIS 40 straipsnyje, susijusiame su derybomis dėl tarptautinių susitarimų ir jų sudarymu, „trys institucijos įsipareigoja per šešis mėnesius po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos susitikti siekiant vykdyti derybas dėl geresnės praktinės bendradarbiavimo ir dalijimosi informacija tvarkos taikant Sutartis, kaip yra išaiškinęs Europos Sąjungos Teisingumo Teismas“; kadangi šios derybos prasidėjo 2016 m. lapkričio mėn. ir vis dar tęsiasi;

| T. | kadangi bendradarbiavimas reglamentavimo srityje tapo itin svarbia priemone sudarant tarptautinės prekybos susitarimus – siekiant dialogo reglamentavimo klausimais ir prekybos partnerių tarpusavio suderinamumo; kadangi vykstant šiam procesui Komisija turi likti įsipareigojusi laikytis teisingų ir vienodų sąlygų visoms suinteresuotosioms šalims principų bei užtikrinti kuo skaidresnį sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi bendradarbiavimas reglamentavimo srityje tapo itin svarbia priemone sudarant tarptautinės prekybos susitarimus – siekiant dialogo reglamentavimo klausimais ir prekybos partnerių tarpusavio suderinamumo; kadangi vykstant šiam procesui Komisija turi likti įsipareigojusi laikytis teisingų ir vienodų sąlygų visoms suinteresuotosioms šalims principų bei užtikrinti kuo skaidresnį sprendimų priėmimą;

| U. | kadangi naujojo TIS 46 straipsnyje „trys institucijos patvirtina savo įsipareigojimą iš dalies keičiant galiojančius teisės aktus dažniau naudoti išdėstymo nauja redakcija teisėkūros metodą visapusiškai laikantis 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo“; |
| --- | --- |

U.

kadangi naujojo TIS 46 straipsnyje „trys institucijos patvirtina savo įsipareigojimą iš dalies keičiant galiojančius teisės aktus dažniau naudoti išdėstymo nauja redakcija teisėkūros metodą visapusiškai laikantis 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo“;

| V. | kadangi pagal naujojo TIS 48 straipsnį „kaip indėlį į savo Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (toliau – REFIT), Komisija įsipareigoja kasmet pateikti Sąjungos pastangų, siekiant supaprastinti teisės aktus, išvengti pernelyg didelio reguliavimo ir sumažinti administracinę naštą rezultatų apžvalgą, įskaitant metinį naštos tyrimą“; kadangi pirmojo metinio naštos tyrimo rezultatai kaip 2018 m. Komisijos darbo programos dalis buvo pristatyti 2017 m. spalio 24 d.; |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal naujojo TIS 48 straipsnį „kaip indėlį į savo Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (toliau – REFIT), Komisija įsipareigoja kasmet pateikti Sąjungos pastangų, siekiant supaprastinti teisės aktus, išvengti pernelyg didelio reguliavimo ir sumažinti administracinę naštą rezultatų apžvalgą, įskaitant metinį naštos tyrimą“; kadangi pirmojo metinio naštos tyrimo rezultatai kaip 2018 m. Komisijos darbo programos dalis buvo pristatyti 2017 m. spalio 24 d.;

| W. | kadangi metinis naštos tyrimas yra unikali proga nustatyti ir stebėti ES pastangų rezultatus siekiant išvengti pernelyg didelio reguliavimo ir sumažinti administracinę naštą; kadangi atliekant metinį naštos tyrimą sudaroma puiki galimybė parodyti, kokią pridėtinę vertę kuria ES teisės aktai, ir užtikrinti skaidrumą ES piliečiams; |
| --- | --- |

W.

kadangi metinis naštos tyrimas yra unikali proga nustatyti ir stebėti ES pastangų rezultatus siekiant išvengti pernelyg didelio reguliavimo ir sumažinti administracinę naštą; kadangi atliekant metinį naštos tyrimą sudaroma puiki galimybė parodyti, kokią pridėtinę vertę kuria ES teisės aktai, ir užtikrinti skaidrumą ES piliečiams;

| X. | kadangi naujajame TIS raginama užtikrinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, siekiant supaprastinti esamus Sąjungos teisės aktus ir vengti pernelyg didelio reglamentavimo bei administracinės naštos piliečiams, administracijoms ir įmonėms; kadangi Parlamentas pabrėžia, kad sudarant tarptautinės prekybos susitarimus šie tikslai neturėtų lemti žemesnių aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos, darbuotojų sveikatos, saugos standartų, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartų ar prastesnio vartotojų teisių užtikrinimo; |
| --- | --- |

X.

kadangi naujajame TIS raginama užtikrinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, siekiant supaprastinti esamus Sąjungos teisės aktus ir vengti pernelyg didelio reglamentavimo bei administracinės naštos piliečiams, administracijoms ir įmonėms; kadangi Parlamentas pabrėžia, kad sudarant tarptautinės prekybos susitarimus šie tikslai neturėtų lemti žemesnių aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos, darbuotojų sveikatos, saugos standartų, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartų ar prastesnio vartotojų teisių užtikrinimo;

| Y. | kadangi pagal naujojo TIS 50 straipsnį „trys institucijos bendrai ir reguliariai stebės, kaip įgyvendinamas šis Susitarimas, politiniu lygmeniu – per kasmetines diskusijas ir techniniu lygmeniu – Tarpinstitucinio koordinavimo grupėje“; kadangi stebėjimas politiniu lygmeniu apima reguliarias Komitetų pirmininkų sueigos diskusijas ir kasmetinį aukšto lygio susitikimą rezultatams apžvelgti; be to, kadangi konkreti stebėjimo tvarka buvo apibrėžta bendrų deklaracijų dėl ES teisėkūros prioritetų atitinkamai 2017 m. ir 2018–2019 m. kontekste; taip pat kadangi patirtis, kurią iki šiol įgijo komitetai, yra neįkainojama priemonė vertinant, kaip įgyvendinamas naujasis TIS; kadangi Teisės reikalų komitetas disponuoja konkrečia kompetencija geresnės teisėkūros ir Sąjungos teisės supaprastinimo srityse; |
| --- | --- |

Y.

kadangi pagal naujojo TIS 50 straipsnį „trys institucijos bendrai ir reguliariai stebės, kaip įgyvendinamas šis Susitarimas, politiniu lygmeniu – per kasmetines diskusijas ir techniniu lygmeniu – Tarpinstitucinio koordinavimo grupėje“; kadangi stebėjimas politiniu lygmeniu apima reguliarias Komitetų pirmininkų sueigos diskusijas ir kasmetinį aukšto lygio susitikimą rezultatams apžvelgti; be to, kadangi konkreti stebėjimo tvarka buvo apibrėžta bendrų deklaracijų dėl ES teisėkūros prioritetų atitinkamai 2017 m. ir 2018–2019 m. kontekste; taip pat kadangi patirtis, kurią iki šiol įgijo komitetai, yra neįkainojama priemonė vertinant, kaip įgyvendinamas naujasis TIS; kadangi Teisės reikalų komitetas disponuoja konkrečia kompetencija geresnės teisėkūros ir Sąjungos teisės supaprastinimo srityse;

Bendri įsipareigojimai ir tikslai

| 1. | mano, kad naujasis TIS yra tarpinstitucinė praktika, kuria siekiama gerinti Sąjungos teisės aktų kokybę; primena, kad daugeliu atvejų ES teisės aktais suderinamos arba pakeičiamos skirtingos 28 valstybėse narėse taikomos taisyklės, taigi nacionalinės rinkos tampa abipusiškai ir vienodai prieinamos ir apskritai sumažinamos administracinės išlaidos, siekiant sukurti visapusiškai veikiančią vidaus rinką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina per pirmuosius su puse naujojo TIS taikymo metų padarytą pažangą ir įgytą patirtį bei ragina institucijas toliau dėti pastangas siekiant visapusiškai įgyvendinti Susitarimą, ypač kai tai susiję su tarpinstitucinėmis derybomis dėl neprivalomų SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo kriterijų, visų pagrindinių teisės aktų, kuriuose vis dar daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimu, tarpinstitucinėmis derybomis dėl praktinės bendradarbiavimo derantis dėl tarptautinių susitarimų ir juos sudarant bei dalijantis informacija šiais klausimais tvarkos ir specialios bendros duomenų bazės, kurioje būtų pateikiama informacija apie teisėkūros aktų esamą padėtį, sukūrimu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad naujojo TIS tikslas – vystyti atviresnius ir skaidresnius visų trijų institucijų santykius, siekiant rengti aukštos kokybės teisės aktus ES piliečių labui; mano, kad, nors institucijų lojalaus bendradarbiavimo principas paminėtas tik 9 ir 32 dalyse – kalbant apie konkrečias naujojo TIS apimamas sritis – jo, kaip vieno iš ES sutarties 13 straipsnyje įtvirtintų principų, turėtų būti laikomasi per visą teisėkūros ciklą; |
| --- | --- |

3.

Programų sudarymas

| 4. | teigiamai vertina trijų institucijų susitarimą stiprinti Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą pagal ES sutarties 17 straipsnio 1 dalį, taikant labiau struktūrizuotą procedūrą, įskaitant tikslią laikaskalę; su pasitenkinimu pažymi, kad per pirmąjį tarpinstitucinį metinių programų sudarymą pagal naująjį TIS aktyviai dalyvavo trys institucijos: šio dalyvavimo rezultatas – bendra deklaracija dėl ES teisėkūros prioritetų 2017 m., įskaitant 59 svarbiausius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kurie buvo įvardyti kaip 2017 m. prioritetai, taip pat bendra deklaracija dėl ES teisėkūros prioritetų 2018–2019 m., įskaitant 31 svarbiausią pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kurie buvo įvardyti kaip prioritetai iki einamojo laikotarpio pabaigos; atsižvelgdamas į tai ypač teigiamai vertina aktyvų Tarybos dalyvavimą ir tiki, kad jis tęsis ateityje – taip pat ir sudarant daugiametes naujojo laikotarpio programas; tačiau mano, kad prioritetinės tvarkos taikymas kai kuriems teisėkūros dokumentams, dėl kurių susitarta bendrose deklaracijose, neturėtų būti naudojamas siekiant daryti nederamą spaudimą teisėkūros institucijoms ir kad didesnis greitis neturėtų būti prioritetas, jei dėl to nukenčia teisėkūros kokybė; mano, kad svarbu įvertinti, kaip taikoma dabartinė bendrų deklaracijų tvirtinimo praktika ir taisyklės ir ar galima patobulinti tam tikras Parlamento darbo tvarkos taisyklių nuostatas, susijusias su derybomis dėl tarpinstitucinio programų sudarymo, pavyzdžiui, didinti frakcijų Parlamento pirmininkui suteikiamus įgaliojimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad per visą bendros deklaracijos rengimo ir įgyvendinimo procesą būtų visapusiškai konsultuojamasi su Parlamento komitetais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad naujuoju TIS nedaromas poveikis abipusiams įsipareigojimas, dėl kurių Parlamentas ir Komisija susitarė 2010 m. Pagrindų susitarime; visų pirma primena, kad, įgyvendinant naujojo TIS 6–11 dalis, turi būti laikomasi su Komisijos darbo programos grafiku susijusios tvarkos, kuri išdėstyta 2010 m. Pagrindų susitarimo 4 priede; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Komisija, pristatydama savo darbo programą, turėtų ne tik nurodyti naujojo TIS 8 dalyje numatytus elementus, bet ir pagrįsti numatomus teisės aktus subsidiarumo ir proporcingumo principų požiūriu, taip pat nurodyti jų Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad Komisija įsteigė Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupę, kuri turi bendradarbiauti įgyvendinant naująjį TIS, kad būtų pelnytas didesnis piliečių pasitikėjimas, nes jie subsidiarumo principą laiko vienu iš pagrindinių demokratinio proceso aspektų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją teikti įtraukesnes, išsamesnes ir patikimesnes darbo programas; visų pirma prašo, kad Komisijos darbo programose būtų aiškiai nurodomas teisinis kiekvieno pasiūlymo pobūdis, įskaitant tikslų ir realistišką tvarkaraštį; ragina Komisiją užtikrinti, kad būsimieji pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų – ypač svarbiausi teisės aktų rinkiniai – pasirodytų gerokai iki šios kadencijos pabaigos ir kad teisėkūros institucijos turėtų pakankamai laiko visapusiškai pasinaudoti savo prerogatyvomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina rengti veiksmingus teisės aktus, kurie būtų pritaikyti darbuotojų apsaugai ir Europos konkurencingumui remti, ypatingą dėmesį teikiant mažosioms ir vidutinėms įmonėms, visuose ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad Komisija atsakė į Parlamento prašymus pateikti pasiūlymus dėl Sąjungos teisės aktų pagal SESV 225 straipsnį – daugeliu atveju per trijų mėnesių laikotarpį, kuris nurodytas naujojo TIS 10 dalyje; tačiau pažymi, kad Komisija nepriėmė pagal šios dalies nuostatas numatytų konkrečių komunikatų; ragina Komisiją priimti šiuos komunikatus, siekiant užtikrinti visapusišką skaidrumą ir pateikti politinį atsaką į prašymus, kuriuos savo rezoliucijoje yra pateikęs Parlamentas, deramai atsižvelgiant į susijusias Parlamento Europos pridėtinės vertės ir išlaidų dėl Europos masto veiksmų nebuvimo analizes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti lojalų ir skaidrų Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimą, kuris turėtų būti praktiškai įgyvendinamas nuoširdžiu Komisijos įsipareigojimu tokiu pat lygiu įtraukti Parlamentą ir Tarybą jai įgyvendinant programų sudarymo procedūrą, ir primena Komisijai jos pareigą greitai reaguoti į teisėkūros ir ne teisėkūros pranešimus savo iniciatyva; apgailestauja, kad vis dar nesiimta priemonių dėl kai kurių pranešimų savo iniciatyva, ir ragina Komisiją per tris mėnesius nurodyti teisėkūros institucijoms teksto atsiėmimo priežastis, taip pat pateikti pagrįstus atsakymus dėl prašymų pateikti teisėkūros ar ne teisėkūros procedūra priimamų aktų pasiūlymus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, jog visų nuorodų į alternatyvių reglamentavimo metodų naudojimą išbraukimas naujajame TIS nepažeidžia Parlamento pozicijos, kad privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai turėtų būti taikomi užtikrinant kuo didesnį atidumą ir vadovaujantis deramai patvirtintu pagrindu, nepakenkiant teisiniam tikrumui ir galiojančių teisės aktų aiškumui bei pasikonsultavus su Parlamentu (26); be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nesant aiškių privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų naudojimo ribų, gali netgi būti skatinama jomis remtis, nesuteikiant jokių garantijų, kad Parlamentas galės atlikti tikrinimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kviečia Tarybą ir Komisiją pritarti, kad alternatyvūs reglamentavimo metodai – jeigu jie griežtai būtini – būtų įtraukti į daugiamečių ir metinių programų sudarymo dokumentus: taip teisėkūros institucijos galėtų juos deramai atpažinti ir tikrinti; |
| --- | --- |

14.

Geresnės teisėkūros priemonės

| 15. | pabrėžia, kad poveikio vertinimai gali būti skirti informuoti, tačiau niekada negali pakeisti politinių sprendimų arba tapti priežastimi, dėl kurios netinkamai vėluoja teisėkūros procesas; pabrėžia, kad per visą teisėkūros procesą ir atliekant visus siūlomų teisės aktų poveikio vertinimus ypatingas dėmesys turi būti skiriamas galimam poveikiui, patiriamam tų, kurie turi mažiausiai galimybių pateikti susirūpinimą jiems keliančius klausimus sprendimų priėmėjams, įskaitant MVĮ, pilietinę visuomenę, profesines sąjungas ir kitus subjektus, neturinčius lengvo patekimo į institucijas pranašumo; mano, kad visų pirma poveikio vertinimuose turi būti skiriamas vienodas dėmesys pasekmių visuomenei, sveikatai ir aplinkai vertinimui ir įvertintas poveikis pagrindinėms piliečių teisėms bei moterų ir vyrų lygybei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad mažosios ir vidutinės įmonės sudaro 99 proc. visų ES įmonių, sukuria 58 proc. ES apyvartos ir jose dirba du trečdaliai visų privačiojo sektoriaus darbuotojų; be to, primena, jog iniciatyvoje „Small Business Act“ Komisija įsipareigojo, kad formuodama savo politiką vadovausis principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir kad tai apima poveikio MVĮ tyrimą, siekiant įvertinti būsimų teisės aktų ir administracinių iniciatyvų poveikį MVĮ (27); primena, jog savo 2016 m. kovo 9 d. sprendime dėl naujojo TIS Parlamentas pažymėjo, kad pagal naujojo TIS formuluotę trys institucijos nepakankamai įpareigojamos į savo poveikio vertinimus įtraukti poveikio MVĮ ir konkurencingumui tyrimus (28); pabrėžia, kad visais teisėkūros ciklo etapais svarbu atsižvelgti į poveiki konkurencingumui ir inovacijoms ir į MVĮ poreikius ir skirti tam dėmesio, ir palankiai vertina tai, kad Komisijos geresnio reglamentavimo gairėse pažymima, jog turi būti prireikus atsižvelgiama į galimą poveikį MVĮ ir konkurencingumui bei apie tai sistemingai informuojama visuose poveikio vertinimuose; pažymi, kad dažnai MVĮ tyrimai yra nepakankamai kokybiški ir nėra nuosekliai įgyvendinami; ragina Komisiją apsvarstyti, kaip galima būtų geriau atsižvelgti į poveikį MVĮ, ir ketina atidžiai stebėti, kaip šis klausimas bus sprendžiamas per kelerius ateinančius metus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisiją siekiant geresnės teisėkūros geriau įvertinti savo politikos socialinius ir aplinkosauginius padarinius, taip pat poveikį pagrindinėms piliečių teisėms, nepamirštant ir teisės aktų nebuvimo Europos lygmeniu kainos ir to, kad sąnaudų ir naudos analizė yra tik vienas iš daugelio vertinimo kriterijų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dar kartą ragina į visus poveikio vertinimus privalomai įtraukti subalansuotą vidutinės trukmės ir ilgalaikio ekonominio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai ir sveikatai analizę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją poveikio ir ex-post vertinimus taikyti tikrinant iniciatyvų, pasiūlymų arba esamų teisės aktų suderinamumą su darnaus vystymosi tikslais, taip pat atitinkamą jų poveikį pažangai įgyvendinant šiuos tikslus ir šių tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad per derybas nebebuvo svarstoma į Komisijos pradinį pasiūlymą dėl naujojo TIS idėja įtraukta apie papildomą ad hoc techninę nepriklausomą ekspertų grupę; pažymi, kad sukurti tokią ekspertų grupę buvo siekiama norint stiprinti poveikio vertinimų nepriklausomumą, skaidrumą ir objektyvumą; primena, jog naujojo TIS 15 dalyje susitarta, kad Parlamentas ir Taryba atliks poveikio vertinimus, susijusius su jų padarytais esminiais Komisijos pasiūlymo pakeitimais, kurie labai reikalingi, kad būtų galima priimti informacija paremtą ir pagrįstą sprendimą, jei ir kai, jų nuomone, tai yra tikslinga ir būtina; primena savo komitetams, kad prireikus svarbu pasinaudoti šia priemone; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teigiamai vertina tai, kad naujajame TIS nurodoma, kad į poveikio vertinimo taikymo sritį įtraukti subsidiarumo ir proporcingumo principai; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad poveikio vertinimai visuomet turėtų apimti išsamią ir kruopščią pasiūlymo atitikties subsidiarumo ir proporcingumo principams analizę bei informaciją apie jo Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad nebuvo atliktas labai daugelio Komisijos pasiūlymų poveikio vertinimas ir kad komitetai išreiškė susirūpinimą, jog poveikio vertinimų kokybė ir išsamumas varijuoja: vieni jų atliekami visapusiškai, kiti – gana paviršutiniškai; pažymi, kad pirmuoju naujojo TIS taikymo etapu 20 iš 59 Komisijos pasiūlymų, įtrauktų į bendrą 2017 m. deklaraciją, atveju poveikio vertinimas neatliktas; atsižvelgdamas į tai primena, jog tai, kad turėtų būti atliekamas iniciatyvų, kurios, kaip tikėtina, turės didelį socialinį ir ekonominį poveikį bei poveikį aplinkai, poveikio vertinimas, numatyta bet kuriuo atveju, tačiau TIS 13 dalyje taip pat numatyta, kad prie iniciatyvų, įtrauktų į Komisijos darbo programą ar į bendrą deklaraciją, paprastai turėtų būti pridedamas poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, jog TIS numatyta, kad sudarant teisėkūros darbotvarkę turi būti atsižvelgiama į bet kokių siūlomų Sąjungos veiksmų Europos pridėtinę vertę ir į Europos masto veiksmų nebuvimo kainą tais atvejais, kai nesiimama veiksmų Sąjungos lygmeniu; pabrėžia, kad išlaidos dėl Europos masto veiksmų nebuvimo galėtų siekti 1,75 trilijono EUR per metus, o tai atitinka 12 proc. ES BVP (2016 m.); šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato (EPRS) Poveikio vertinimo ir Europos pridėtinės vertės direktorato atliekamą darbą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją išsamiau paaiškinti, kaip ji ketina apskaičiuoti išlaidas dėl Europos masto veiksmų nebuvimo – inter alia, išlaidas gamintojams, vartotojams, darbuotojams, administracijoms ir aplinkai, patiriamas dėl to, kad ES lygmeniu nesuderinti teisės aktai, taip pat tais atvejais, kai papildomas išlaidas ir mažesnį politikos veiksmingumą lemia skirtingos nacionalinės taisyklės (kaip pažymima naujojo TIS 10 ir 12 dalyse); pažymi, kad toks vertinimas turėtų būti atliekamas ne tik laikino galiojimo sąlygos atveju, programai artėjant prie pabaigos arba numatant panaikinimą – galimybė jį atlikti turėtų būti svarstoma ir tada, kai ES lygmens veiksmai ar teisės aktai dar neįgyvendinami arba yra rengiami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad ankstesnę Poveikio vertinimo valdybą pakeitė nauja Reglamentavimo patikros valdyba, taip sustiprinant valdybos nepriklausomumą; pakartoja, kad turi būti apsaugomas Reglamentavimo patikros valdybos ir jos darbo nepriklausomumas, skaidrumas bei objektyvumas ir kad neturėtų būti vykdoma valdybos narių politinė kontrolė (29); pabrėžia, jog Komisija turėtų užtikrinti, kad visos valdybos nuomonės, įskaitant neigiamas, būtų viešinamos ir prieinamos tuo pat metu, kai paskelbiami atitinkami poveikio vertinimai; ragina įvertinti, kaip Reglamentavimo patikros valdyba atlieka jai pavestas stebėjimo užduotis ir teikia objektyvias konsultacijas dėl atitinkamų poveikio vertinimų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, jog Parlamento administracijoje įsteigtas šios institucijos Poveikio vertinimo ir Europos pridėtinės vertės direktoratas teikia pagalbą Parlamento komitetams ir siūlo jiems įvairiausias paslaugas, o tam turi būti prieinami pakankami ištekliai, siekiant užtikrinti, kad Parlamento nariai ir komitetai gautų kuo geriausią turimą pagalbą; teigiamai vertina tai, kad Komitetų pirmininkų sueiga 2017 m. rugsėjo 12 d. patvirtino atnaujintą dokumento „Poveikio vertinimo vadovas. Komitetams skirtos gairės“ versiją; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina visus savo komitetus peržiūrėti Komisijos poveikio vertinimus ir kuo ankstesniame teisėkūros proceso etape peržiūrėti Europos Parlamento ex ante poveikio vertinimo analizę; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad pagal naujojo TIS 14 dalį, svarstydamas Komisijos pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, Parlamentas visapusiškai atsižvelgs į Komisijos poveikio vertinimus; šiame kontekste primena, kad Parlamento komitetai per visos sudėties komiteto posėdį gali pasikviesti Komisijos atstovus jos poveikio vertinimui ir pasirinktai politikos krypčiai pristatyti, ir kviečia savo komitetus reguliariau naudotis šia proga ir galimybe stebėti, kaip pradinę Komisijos poveikio vertinimo analizę pristato paties Parlamento tarnybos; vis dėlto pažymi, kad tai neturėtų suvaržyti teisėkūros institucijų veikimo laisvės; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teigiamai vertina galimybę Komisijai papildyti savo pačios poveikio vertinimus vykstant teisėkūros procesui; mano, jog naujojo TIS 16 dalies aiškinimas turėtų apimti tai, kad, Parlamentui ar Tarybai pateikus prašymą, Komisija paprastai turėtų nedelsdama pasirūpinti tokiais papildomais poveikio vertinimais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, jog svarbu, kad suinteresuotieji subjektai procese dalyvautų laiku, jų dalyvavimas būtų viešas ir skaidrus, taip pat kad su jais būtų konsultuojamasi paliekant pakankamai laiko išsamiems atsakymams; tvirtina, kad parengiamuoju etapu Komisijos viešąsias konsultacijas būtina rengti visomis oficialiosiomis kalbomis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad, kaip numatyta naujojo TIS 17 dalyje dėl geresnės teisėkūros, „kiekvienos iš trijų institucijų atsakomybė – nustatyti, kaip organizuoti savo poveikio vertinimo darbą, įskaitant vidinių organizacinių išteklių naudojimą ir kokybės kontrolės vykdymą“; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teigiamai vertina tai, kad naujojo TIS 17 dalyje trys institucijos įsipareigoja keistis informacija apie geriausią praktiką ir metodikas poveikio vertinimų srityje; laikosi nuomonės, kad, esant galimybių ir pirmiausia Parlamentui nusprendus Komisijos poveikio vertinimą papildyti tolesniu savo darbu, tai turėtų apimti keitimąsi neapdorotais duomenimis, kuriais grindžiamas Komisijos poveikio vertinimas; šiuo tikslu ragina trijų institucijų tarnybas kaip įmanoma labiau bendradarbiauti – taip pat ir bendrų mokymų sesijų, susijusių su poveikio vertinimo metodikomis, klausimu – siekiant sukurti ir būsimą bendrą tarpinstitucinę metodiką; |
| --- | --- |

32.

| 33. | remdamasis TIS 18 dalimi pabrėžia, kaip svarbu, kad Komisijos pradinis poveikio vertinimas ir teisėkūros proceso metu institucijų atlikto papildomo darbo poveikio vertinimo srityje rezultatai būtų paskelbti pasibaigus teisėkūros procesui, siekiant užtikrinti skaidrumą piliečiams ir suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pakartoja savo poziciją, kad suinteresuotieji subjektai, įskaitant profesines sąjungas ir pilietinę visuomenę, turėtų turėti galimybę veiksmingai prisidėti prie poveikio vertinimo kuo ankstyvesniu konsultacijų proceso etapu, ir ragina Komisiją šiuo tikslu sistemingiau naudotis veiksmų gairėmis ir įžanginiais poveikio vertinimais bei juos skelbti deramu laiku – prasidėjus poveikio vertinimo procesui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teigiamai vertina Komisijos prisiimtą įsipareigojimą prieš priimant pasiūlymą plačiai konsultuotis ir pirmiausia ragina konsultacijose tiesiogiai dalyvauti MVĮ, pilietinę visuomenę ir kitus galutinius naudotojus; su pasitenkinimu pažymi, kad šios krypties laikomasi Komisijos peržiūrėtose geresnio reglamentavimo gairėse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į naujas nuostatas dėl viešųjų konsultacijų ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, kurios turi būti taikomos ir parengiamuoju etapu, ir per visą teisėkūros procesą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primygtinai ragina Komisiją laikytis privalomų terminų, nustatytų įgyvendinimo ataskaitoms ir direktyvų ir reglamentų peržiūroms; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia galiojančių teisės aktų ex post vertinimo svarbą laikantis principo „pirmiausia įvertinti“ ir rekomenduoja, kad, kai įmanoma, jis būtų atliekamas kaip ex post poveikio vertinimas taikant tokią pat metodiką, kaip ir ex ante poveikio vertinimo, susijusio su tuo pačiu teisės aktu, atveju, siekiant užtikrinti geresnį pastarojo veiksmingumo vertinimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teigiamai vertina naujojo TIS 22 dalį, kurioje, siekdamos palaikyti galiojančių teisės aktų vertinimo procesus, trys institucijos prireikus susitaria teisės aktuose nustatyti ataskaitų teikimo, stebėjimo ir vertinimo reikalavimus, kartu vengdamos pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms; atkreipia dėmesį į iššūkius, susijusius su duomenų apie teisės aktų veiksmingumą rinkimu valstybės narėse, ir ragina Komisiją bei valstybes nares dėti daugiau pastangų šioje srityje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teigiamai vertina naujojo TIS 23 dalį, kurioje trys institucijos susitaria sistemingai svarstyti, ar teisės aktuose reikia numatyti peržiūros nuostatas; kviečia Komisiją į savo pasiūlymus įtraukti peržiūros nuostatas, kai tai tikslinga, o priešingu atveju nurodyti, dėl kokių priežasčių nukrypta nuo šios bendrosios taisyklės; |
| --- | --- |

40.

Teisėkūros priemonės

| 41. | palankiai vertina Komisijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su aiškinamojo memorandumo, pridedamo prie kiekvieno jos pasiūlymo, apimtimi; visų pirma reiškia pasitenkinimą dėl to, kad Komisija taip pat paaiškins, kodėl siūlomos priemonės pateisinamos atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus; šiuo aspektu pabrėžia, jog svarbu atlikti sustiprintus ir išsamius vertinimus ir pateikti pagrindimą, kaip laikomasi šių principų, ir siūlomos priemonės Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad būtina užtikrinti su tuo pačiu pasiūlymu susijusio aiškinamojo memorandumo ir poveikio vertinimo nuoseklumą; todėl ragina Komisiją užtikrinti šį nuoseklumą ir paaiškinti priežastis, jei ji nusprendžia nukrypti nuo poveikio vertinimo išvadų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal naujojo TIS 25 dalį Komisija įsipareigojo tik „deramai atsižvelgti į skirtingą reglamentų ir direktyvų pobūdį bei poveikį“; pakartoja savo prašymą, kad laikantis tokio požiūrio, koks nurodytas M. Monti pranešime, pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turėtų būti dažniau teikiami reglamentų forma (30), vadovaujantis Sutartyse nustatytais teisiniais reikalavimais dėl reglamentų naudojimo, kad būtų užtikrintas nuoseklumas, paprastumas ir teisinis tikrumas visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina tai, kad trys institucijos įsipareigojo keistis nuomonėmis dėl teisinio pagrindo keitimo, kaip nurodyta naujojo TIS 25 dalyje; pabrėžia Teisės reikalų komiteto vaidmenį ir dalykines žinias tikrinant teisinį pagrindą (31); primena Parlamento poziciją priešintis bet kokioms pastangoms sumenkinti Parlamento teisėkūros įgaliojimus nepagrįstai pakeičiant teisinį pagrindą; ragina Tarybą visapusiškai laikytis savo įsipareigojimo palaikyti dialogą su Parlamentu tuo atveju, kai nesutariama dėl siūlomo teisinio pagrindo, ypač politiniu požiūriu opių dokumentų atveju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad teisinio pagrindo pasirinkimas Komisijai teikiant pasiūlymą turi būti paremtas objektyviomis priežastimis, kurioms gali būti taikoma teisminė peržiūra; vis dėlto pabrėžia, kad Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, turi teisę siūlyti pakeisti teisinį pagrindą atsižvelgdamas į savo Sutarčių aiškinimą; |
| --- | --- |

45.

Deleguotieji ir įgyvendinimo aktai

| 46. | akcentuoja naujojo TIS 26 dalyje išdėstyto principo svarbą ir pakartoja, kad teisėkūros institucija, neviršydama Sutartyse nustatytų ribų ir atsižvelgdama į Teisingumo Teismo praktiką, turi kompetenciją nuspręsti, ar ir kokia apimtimi naudoti deleguotuosius aktus ir ar ir kokia apimtimi naudoti įgyvendinimo aktus (32); |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, kad įgaliojimų delegavimas Komisijai nėra vien tik techninio pobūdžio klausimas, bet gali būti susijęs ir su klausimais, kurie yra opūs politiniu požiūriu ir yra labai svarbūs ES piliečiams, vartotojams ir įmonėms; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina Komisijos pastangas laikytis naujojo TIS 27 dalyje nustatyto termino pasiūlymams, kuriais siekiama suderinti visus pagrindinius teisės aktus, kuriuose vis dar daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, pateikti; taip pat mano, kad iš esmės visi atvejai, kuriais anksčiau buvo taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, dabar turėtų būti suderinti su SESV 290 straipsniu, todėl nuostatos turi būti pakeistos numatant taikyti deleguotųjų teisės aktų priėmimo procedūrą (33); |
| --- | --- |

48.

| 49. | įspėja, jog nustatant įpareigojimą Komisijai sistemingai naudotis valstybių narių ekspertų pagalba rengiant deleguotuosius aktus turėtų būti siekiama išvengti to, kad atitinkama procedūra būtų labai panaši į nustatytą įgyvendinimo aktų rengimo procedūrą ar netgi identiška jai, ypač kiek tai susiję su tiems ekspertais suteikiamomis procedūrinėmis prerogatyvomis; mano, kad dėl šios priežasties taip pat gali būti sunku atskirti šias dvi aktų rūšis, o tai galėtų de facto reikšti iki įsigaliojant Lisabonos sutarčiai buvusio komitologijos mechanizmo atkūrimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reiškia nepasitenkinimą dėl to, kad nepaisant Parlamento padarytų nuolaidų Taryba vis dar itin nelinkusi leisti priimti deleguotuosius aktus tais atvejais, kai tenkinami SESV 290 straipsnyje nustatyti kriterijai; primena, kad, kaip numatyta naujojo TIS 7 konstatuojamojoje dalyje, šiuo susitarimu siekiama palengvinti derybas, vykdomas pagal įprastą teisėkūros procedūrą, ir pagerinti SESV 290 ir 291 straipsnių taikymą; pažymi, kad svarstant kai kuriuos teisėkūros dokumentus Taryba primygtinai reikalavo arba suteikti įgyvendinimo įgaliojimus pagal SESV 291 straipsnį, arba apskritai visus elementus, dėl kurių gali būti suteikiami deleguotieji arba įgyvendinimo įgaliojimai, įtraukti į pagrindinį teisės aktą; reiškia nusivylimą dėl to, kad tais atvejais Komisija negynė savo pradinių pasiūlymų; |
| --- | --- |

50.

| 51. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad Taryba beveik sistemingai bando deleguotuosius aktus pakeisti įgyvendinimo aktais; mano, kad visiškai nepriimtinas Tarybos bandymas pasinaudoti suderinimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai priemonėmis ir reguliavimo procedūrą su tikrinimu pakeisti įgyvendinimo, o ne deleguotaisiais aktais; |
| --- | --- |

51.

| 52. | teigiamai vertina tai, kad pradėtos naujojo TIS 28 dalyje minimos tarpinstitucinės derybos; patvirtina savo poziciją dėl neprivalomų kriterijų taikant SESV 290 ir 291 straipsnius, kaip nustatyta 2014 m. vasario 25 d. rezoliucijoje (34); mano, kad šie kriterijai turėtų būti minėtųjų derybų pagrindas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primena, kad politiškai svarbios dalys, pavyzdžiui, Sąjungos produktų ar medžiagų sąrašai ar registrai, turi išlikti neatskiriamomis pagrindinio teisės akto dalimis, atitinkamais atvejais juos pateikiant kaip priedus, todėl dalinis jų keitimas turėtų būti vykdomas tik priimant deleguotuosius aktus; pabrėžia, kad siekiant teisinio tikrumo būtina vengti atskirų sąrašų kūrimo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad nustatant SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo kriterijus būtina atsižvelgti į Teisingumo Teismo sprendimus, pvz., sprendimą byloje dėl biocidinių produktų, sprendimą byloje dėl deleguotojo akto dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EIPT) ir sprendimą byloje dėl vizų režimo abipusiškumo mechanizmo (35); |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą, kad tais atvejais, kai įgyvendinimo aktų projektų rengimo pradžioje reikės daugiau tiriamųjų duomenų, ji pasitelks ekspertų grupes, konsultuosis su tiksliniais suinteresuotaisiais subjektais ir prireikus rengs viešas konsultacijas; mano, kad pradėjus tokių konsultacijų procesą Parlamentas turėtų būti visais atvejais tinkamai informuojamas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | teigiamai vertina tai, jog naujojo TIS 28 dalyje Komisija sutiko užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba turėtų vienodas galimybes susipažinti su visa informacija apie deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, taigi šios institucijos visus dokumentus gaus tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai; palankiai vertina tai, kad Europos Parlamento ir Tarybos ekspertai turės nuolatinę galimybę dalyvauti Komisijos ekspertų grupių posėdžiuose, į kuriuos kviečiami valstybių narių ekspertai ir kurie yra susiję su deleguotųjų aktų rengimu; ragina Komisiją veiksmingai ir nuosekliai laikytis šio įsipareigojimo; pažymi, kad tokios galimybės jau pagerėjo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia poreikį gerinti neoficialų bendradarbiavimą parengiamuoju deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų etapu; įspėja, kad, rengiant deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, reikia nepamiršti atsižvelgti į teisėkūros institucijų ketinimą, kuris pareikštas teisėkūros procedūra priimtame akte ir yra jo tikslo dalis; pabrėžia Deleguotųjų aktų registro, kuris jau veikia, svarbą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | apgailestauja dėl to, kad daugeliu atveju Komisija traktuoja 2 lygio priemones, pasiūlytas trijų finansinių paslaugų institucijų (ESMA, EBI ir EIOPA), kaip priimtas be pakeitimų, o dėl to sumažėja Parlamento tikrinimo laikas, kai pateikiami svarbūs pakeitimai arba jų pateikiama daug; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina greitą pažangą, padarytą tarpinstituciniu lygmeniu kuriant bendrą funkcinį deleguotųjų aktų registrą, ir palankiai vertina tai, kad šis registras oficialiai pradėtas naudoti 2017 m. gruodžio 12 d.; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tikisi pasinaudoti tinkamai sudarytu ir patogiu naudoti funkcionaliu deleguotųjų aktų registru, kuris buvo paskelbtas 2017 m. gruodžio 12 d. ir kurio buvo prašęs Parlamentas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pažymi, kad, patobulinus teisėkūros procedūras ES lygmeniu, įskaitant laiku vykstantį gilesnį tarpinstitucinį bendradarbiavimą, ES teisės taikymas gali tapti nuoseklesnis ir labiau suderintas; |
| --- | --- |

61.

Teisėkūros proceso skaidrumas ir koordinavimas

| 62. | palankiai vertina tai, jog naujojo TIS 32 dalyje nustatyta, kad Parlamentas ir Taryba, kaip teisėkūros institucijos, savo įgaliojimais turi naudotis vienodomis sąlygomis, o Komisija turi atlikti tarpininkės vaidmenį laikydamasi vienodo požiūrio į abi teisėkūros institucijos šakas; primena, kad šis principas jau įtvirtintas Lisabonos sutartyje; todėl prašo Komisijos abiem teisėkūros institucijoms vienu metu pateikti susipažinti ir, kai įmanoma, viešai paskelbti visus atitinkamus dokumentus, susijusius su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, įskaitant neoficialius dokumentus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | apgailestauja, kad taikant naujojo TIS 33 ir 34 dalis dar nepagerėjo informacijos srautas iš Tarybos – pirmiausia todėl, jog panašu, kad apskritai stokojama informacijos apie klausimus, kuriuos Taryboje kelia valstybės narės, ir nesivadovaujama sisteminiu požiūriu į abipusio keitimosi nuomonėmis ir informacija skatinimą; su susirūpinimu pažymi, kad informacijos srautas paprastai labai keičiasi Tarybai pirmininkaujant vis kitai valstybei narei, taip pat kad jis nevienodas tarp Tarybos generalinio sekretoriato tarnybų; pabrėžia nevienodas teisėkūros institucijų galimybes gauti informaciją, nes Taryba gali dalyvauti Parlamento komitetų posėdžiuose, tačiau Parlamento atstovai nekviečiami dalyvauti Tarybos darbo grupių posėdžiuose; todėl mano, kad pageidautinas bendrai skaidrus požiūris; siūlo Tarybai paprastai visus savo posėdžius rengti viešus, kaip tai daro Parlamentas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | prašo visapusiškai įgyvendinti naujojo TIS 33 ir 34 dalis; visų pirma prašo Tarybos Parlamentui reguliariai ir struktūriškai perduoti darbotvarkes, darbo dokumentus ir darbo grupių bei Nuolatinių atstovų komiteto (COREPER) pasiūlymus, susijusiu su pirmininkavimu, kad teisėkūros institucijos disponuotų vienoda informacija; mano, jog naujojo TIS 33 ir 34 dalių aiškinimas turėtų apimti tai, kad, neskaitant neformalių pasikeitimų nuomonėmis, Parlamentas gali būti kviečiamas atsiųsti atstovą į Tarybos darbo grupių ir COREPER posėdžius; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad, kaip atitinkamai nustatyta naujojo TIS 35 ir 36 dalyse, teisėkūros proceso laikas gali būti derinamas ir spartinamas tik užtikrinant visapusišką kiekvienos institucijos prerogatyvų laikymąsi; todėl mano, jog laiko derinimas ar spartinimas jokiu būdu negali reikšti, kad kitos institucijos gali primesti tvarkaraštį Parlamentui; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina dėti daugiau pastangų, siekiant sukurti naujojo TIS 39 dalyje nurodytą specialią bendrą duomenų bazę, kurioje būtų pateikiama informacija apie teisėkūros aktų esamą padėtį; primena, kad ši duomenų bazė turėtų apimti informaciją apie visus teisėkūros procedūros etapus, siekiant palengvinti jų atsekamumą; siūlo, kad tai apimtų ir informaciją apie poveikio vertinimo procesą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | primena trims ES institucijoms, kad reikia ir toliau daryti pažangą kuriant specialią bendrą duomenų bazę, kurioje būtų pateikiama informacija apie esamą padėtį, susijusią su teisėkūros dokumentais; |
| --- | --- |

67.

| 68. | siūlo vykstant konsultavimosi procedūrai Tarybai bent kartą susitikti su Parlamentu, kad Parlamentas galėtų pateikti ir paaiškinti patvirtintų pakeitimų priežastis, o Taryba – pareikšti savo poziciją dėl kiekvieno iš jų; bet kokiu atveju siūlo, kad Taryba teiktų atsakymą raštu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rekomenduoja Parlamentui atlikti kiekybinį konsultavimosi procedūros veiksmingumo tyrimą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primygtinai ragina Komisiją laikytis Europos priežiūros institucijų reglamente nustatyto termino, per kurį priimamas sprendimas, ar pritarti techninių standartų projektui, ar jį iš dalies pakeisti, ar jam nepritarti, ir bent jau gerokai iš anksto oficialiai informuoti teisėkūros institucijas, jei išimties tvarka ji negali laikytis tokio termino ir nurodyti to priežastis; pabrėžia, kad Komisija pastaruoju metu daugeliu atveju taip nepasielgė; primena Komisijai, kad procedūros, kurių laikydamasis Parlamentas praneša, jog neprieštarauja aktui, nėra skirtos vėlavimui dėl Komisijos veiksmų kompensuoti ir kad šios procedūros daro labai didelį poveikį laikui, kuris skiriamas Parlamentui, kad jis naudotųsi savo tikrinimo teisėmis; |
| --- | --- |

70.

| 71. | teigiamai vertina tai, kad 2016 m. lapkričio mėn. prasidėjo naujojo TIS 40 dalyje minimos tarpinstitucinės derybos; su nusivylimu pažymi, kad po ilgiau nei metus trukusių diskusijų, trijų politiniu lygmeniu surengtų derybų raundų ir daugybės techninio lygmens posėdžių vis dar nepasiekta jokio susitarimo, nepaisant aiškios ir nusistovėjusios teismų praktikos; atkreipia dėmesį į padarytą pažangą ir primygtinai reikalauja, kad šios derybos būtų užbaigtos dar Bulgarijos pirmininkavimo metu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palankiai vertina Komisijos prieš tarptautines konferencijas pateikiamą rašytinę informaciją ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos kasdien pateikiamą žodinę informaciją per šias konferencijas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | apgailestauja, kad Parlamentui stebėtojo teisėmis neleidžiama dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose per tarptautines konferencijas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena Tarybai ir Komisijai, kad praktinė tvarka, susijusi su tarptautiniais susitarimais, turi atitikti Sutarčių nuostatas, ypač SESV 218 straipsnio 10 dalį, ir kad ja turi būti atsižvelgiama į tokius Teisingumo Teismo sprendimus, kaip paskelbtieji byloje dėl Tanzanijos ir byloje dėl Mauricijaus (36); |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina kitas institucijas laikytis Sutarčių ir reglamentų bei atsižvelgti į susijusią teismų praktiką, siekiant užtikrinti, kad Parlamentas:






  a) | būtų iš karto visapusiškai ir teisingai informuojamas per visą tarptautinių susitarimų gyvavimo ciklą ir tai būtų daroma iniciatyviai, struktūriškai ir racionaliai bei nepakenkiant ES derybinei pozicijai, taip pat kad jam būtų suteikiama pakankamai laiko savo nuomonei visais etapais pareikšti ir kad į ją būtų kuo labiau atsižvelgiama, |
| --- | --- | --- |

75.

a)

būtų iš karto visapusiškai ir teisingai informuojamas per visą tarptautinių susitarimų gyvavimo ciklą ir tai būtų daroma iniciatyviai, struktūriškai ir racionaliai bei nepakenkiant ES derybinei pozicijai, taip pat kad jam būtų suteikiama pakankamai laiko savo nuomonei visais etapais pareikšti ir kad į ją būtų kuo labiau atsižvelgiama,

| b) | būtų teisingai informuojamas susitarimų įgyvendinimo etapu ir į jį įtraukiamas – ypač kalbant apie sprendimus, kuriuos priima pagal susitarimus įsteigiami organai – ir kad tais atvejais, kai jie turi poveikio ES teisės aktams, jam būtų leista visapusiškai pasinaudoti savo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, teisėmis, |
| --- | --- |

b)

būtų teisingai informuojamas susitarimų įgyvendinimo etapu ir į jį įtraukiamas – ypač kalbant apie sprendimus, kuriuos priima pagal susitarimus įsteigiami organai – ir kad tais atvejais, kai jie turi poveikio ES teisės aktams, jam būtų leista visapusiškai pasinaudoti savo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, teisėmis,

| c) | būtų aktyviai informuojamas apie Komisijos poziciją tokiuose tarptautiniuose forumuose, kaip PPO, Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD), EBPO, Jungtinių Tautų vystymosi programa (UNDP), Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryba (JT ŽTT); |
| --- | --- |

c)

būtų aktyviai informuojamas apie Komisijos poziciją tokiuose tarptautiniuose forumuose, kaip PPO, Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD), EBPO, Jungtinių Tautų vystymosi programa (UNDP), Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryba (JT ŽTT);

| 76. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad horizontaliai būtų laikomasi ilgalaikės praktikos sulaukti Parlamento pritarimo prieš pradedant laikinai taikyti politiškai svarbių susitarimų nuostatas dėl prekybos ir investicijų, kaip per savo 2014 m. rugsėjo 29 d. vykusį klausymą įsipareigojo ir Komisijos narė C. Malmström; ragina Tarybą, Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą toliau taikyti šią praktiką visiems tarptautiniams susitarimams; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pažymi, jog, artimiausiu metu nepadarius jokios įtikinamos pažangos derantis dėl naujojo TIS 40 dalies, Parlamentas pasirengęs dar kartą kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, siekdamas užtikrinti, kad Parlamento teisių būtų paisoma; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pažymi, jog nė viena iš institucijų neturėtų pamiršti, kad jų, kaip teisėkūros institucijų, atsakomybė sudarius tarptautinį susitarimą nesibaigia; pabrėžia, jog būtina atidžiai stebėti įgyvendinimą ir pastangas, kurios nuolat dedamos siekiant užtikrinti, kad taikant susitarimus būtų pasiekti jų tikslai; ragina institucijas geriausią praktiką ir bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį taikyti ir tarptautinių susitarimų įgyvendinimo bei vertinimo etapais; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pažymi, kad poveikio vertinimai, įskaitant žmogaus teisių padėties analizę, gali būti svarbi priemonė derantis dėl prekybos ir investicijų susitarimų, padedanti šalims laikytis savo įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, ir primena, kad tokie susitarimai, kaip Tarptautinis ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktas, yra privalomo pobūdžio; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją ir Tarybą tvirtinant derybinius nurodymus, vykdant derybas, nustatant pasiūlymų dėl susitarimų, kurie bus pasirašomi ir sudaromi, teisinį pagrindą, o pirmiausia Tarybai pasirašant ir sudarant tarptautinius susitarimus visapusiškai paisyti ES ir jos valstybių narių kompetencijos padalijimo, vadovaujantis 2017 m. gegužės 16 d. ESTT nuomone Nr. 2/15; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Europos atstovus ypatingą dėmesį skirti tarptautinių standartų ir (arba) reikalavimų ir priimtų privalomų ES teisės aktų nuoseklumui; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją atskleisti dokumentus, kuriuose apibrėžta jos pozicija tarptautinėse organizacijose, kurios nustato standartus finansų, pinigų ir reglamentavimo srityse, visų pirma Bazelio bankų priežiūros komitete; prašo visapusiškai informuoti Parlamentą visais tarptautinių standartų, kurie gali turėti poveikį ES teisei, rengimo etapais; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina sukurti ir formalizuoti finansinį dialogą dėl ES pozicijų nustatymo ir nuoseklumo rengiantis svarbioms tarptautinėms deryboms, laikantis savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliucijos dėl ES vaidmens tarptautinių finansų, pinigų ir reguliavimo institucijų ir įstaigų veikloje (37); pabrėžia, kad remiantis išsamiomis gairėmis, kurios galėtų būti papildytos aktyviais veiksmais grindžiamomis rekomendacijų rezoliucijomis, šios pozicijos turėtų būti svarstomos ir žinomos ex ante ir turi būti užtikrinti jų tolesni veiksmai, o Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas dėl šių gairių taikymo; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primena savo 2018 m. kovo 15 d. priimtą pareiškimą dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos (38), kuriame Parlamentas išreiškė apgailestavimą, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į jo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų (kartu su Taryba), turinčio vienodas teises, vaidmenį ir teises; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pripažįsta įgaliojimus, 2017 m. gruodžio 6 d. patvirtintus COREPER, kuris susitarė dėl Tarybos pozicijos dėl Komisijos pasiūlymo, susijusio su privalomu Skaidrumo registru; ragina visus subjektus siekiant padidinti teisėkūros proceso skaidrumą užbaigti derybas laikantis geranoriško bendradarbiavimo principo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atkreipia dėmesį į sprendimą De Capitani byloje (39), kuriuo patvirtinama, kad atvirumo ir skaidrumo principai yra neatskiriami nuo ES teisėkūros procedūrų ir kad negalima remtis jokia bendrąja neatskleidimo prezumpcija dėl teisėkūros dokumentų, įskaitant trišalių dialogų dokumentus; |
| --- | --- |

86.

Sąjungos teisės aktų įgyvendinimas ir taikymas

| 87. | pabrėžia, koks svarbus naujojo TIS 43 dalyje išdėstytas principas, pagal kurį „kai perkeldamos direktyvas į nacionalinę teisę valstybės narės nusprendžia įtraukti elementų, kurie visiškai nesusiję su tais Sąjungos teisės aktais, tokie papildomi elementai turėtų būti aiškiai identifikuojami arba perkėlimo į nacionalinę teisę aktu ar aktais, arba susijusiais dokumentais“; pažymi, kad šios informacijos neretai vis dar trūksta; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis bendrų veiksmų ir nuosekliai spręsti skaidrumo ir kitas su pertekliniu reglamentavimu susijusias problemas (40); |
| --- | --- |

87.

| 88. | mano, kad įgyvendinant ES teisės aktus ir juos perkeliant į nacionalinę teisę turi būti aiškiai atskirti perteklinio reglamentavimo atvejai, kai valstybės narės nustato su ES teisės aktais nesusijusius papildomus administracinius reikalavimus, ir atvejai, kai nustatomi aukštesni standartai, kuriais viršijami ES masto būtini standartai, taikomi aplinkos ir vartotojų apsaugai, sveikatos priežiūrai ir maisto saugai; |
| --- | --- |

88.

| 89. | mano, kad, siekiant sumažinti su pertekliniu reglamentavimu susijusias problemas, trys institucijos turėtų įsipareigoti priimti ES teisės aktus, kurie būtų aiškūs, nesudėtingai perkeliami į nacionalinę teisę ir turėtų konkrečią Europos pridėtinę vertę; primena, kad turėtų būti vengiama bereikalingos papildomos administracinės naštos, tačiau tai neturėtų tapti kliūtimi valstybėms narėms toliau taikyti platesnio užmojo priemones ar jų imtis ir užtikrinti aukštesnius socialinius, aplinkosaugos ir vartotojų apsaugos standartus tais atvejais, kai Sąjungos teisėje apibrėžiami tik būtiniausi standartai; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina valstybes nares ES teisės aktus perkeliant į nacionalinę teisę kiek įmanoma susilaikyti nuo papildomų administracinių reikalavimų kūrimo ir, laikantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 43 dalies, užtikrinti, kad tokius papildomus elementus būtų galima atpažinti perkėlimo į nacionalinę teisę aktuose arba susijusiuose dokumentuose; |
| --- | --- |

90.

| 91. | primena, kad pagal naujojo TIS 44 dalį valstybės narės raginamos bendradarbiauti su Komisija renkant Sąjungos teisės įgyvendinimui stebėti ir vertinti reikalingą informaciją ir duomenis; todėl ragina valstybes nares imtis visų priemonių, kurios būtinos jų įsipareigojimams vykdyti – taip pat ir teikiant atitikties lenteles, kuriose būtų pateikta aiški ir tiksli informacija apie nacionalines direktyvų perkėlimo į jų vidaus teisinę tvarką priemones, kaip susitarta 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrame valstybių narių ir Komisijos politiniame pareiškime dėl aiškinamųjų dokumentų ir 2011 m. spalio 27 d. bendrame Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos politiniame pareiškime dėl aiškinamųjų dokumentų; |
| --- | --- |

91.

| 92. | mano, jog įsipareigojimo, kurį Komisija prisiėmė pagal naujojo TIS 45 dalį, aiškinimas turėtų apimti tai, kad, deramai laikantis konfidencialumo taisyklių, Parlamento prieiga prie informacijos, susijusios su etapu iki pažeidimo nagrinėjimo procedūros ir su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, turėtų būti iš esmės pagerinta; šiuo tikslu pakartoja Komisijai jau seniai pateiktus savo prašymus dėl duomenų, kuriuos Parlamentas turi teisę gauti (41); |
| --- | --- |

92.

| 93. | pakartoja, jog vertina problemų sprendimo mechanizmą pagal „EU Pilot“ procedūrą kaip labiau neformalų, tačiau vis tiek veiksmingą būdą užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi Sąjungos teisės (42); nepritaria Komisijos pareiškimui, kad įprastais atvejais pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ji pradės nebetaikydama šio mechanizmo (43); |
| --- | --- |

93.

| 94. | pažymi, kad Komisijos nariai turi paisyti Europos Parlamento narių teisėkūros prerogatyvų; mano, kad jie turi pateikti Parlamentui visus nepriklausomai atliktus tyrimus, kuriais remdamiesi jie priėmė savo sprendimą, ir kartu paskelbti tyrimus, kurie prieštarauja jų pačių išvadoms; |
| --- | --- |

94.

| 95. | apgailestauja, kad ne visi pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų vertimai raštu pateikiami vienu metu, o tai sulėtina teisėkūros procesą; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pabrėžia, jog, kalbant apie ES teisės aktų taikymą, veiksmingais ES teisės aktais turi būti siekiama užtikrinti, kad pagal juos nustatytos procedūros atitiktų esminę paties teisės akto paskirtį, o ypač svarbiausią tikslą saugoti aplinką, kai tai susiję su aukšto lygio aplinkos apsaugos užtikrinimu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pripažįsta, kad Peticijų komitetas atlieka svarbų darbą vertindamas ES teisėkūros kokybę faktinio teisės aktų įgyvendinimo požiūriu ir rengdamas pagrindą teisės aktų tekstams ir procedūroms tobulinti; atsižvelgdamas į tai pažymi, jog, siekiant, kad peticijos būtų tinkamai išnagrinėtos, svarbus visapusiškas tarpinstitucinis bendradarbiavimas su Komisija; |
| --- | --- |

97.

Supaprastinimas

| 98. | teigiamai vertina naujojo TIS 46 dalyje prisiimtą įsipareigojimą dažniau naudoti išdėstymo nauja redakcija teisėkūros metodą; pakartoja, kad šis metodas turėtų tapti įprastu teisėkūros metodu, nes tai neįkainojama priemonė supaprastinimui užtikrinti (44); tačiau mano, jog tuo atveju, kai politika iš esmės peržiūrima, užuot naudojusi išdėstymo nauja redakcija metodą, Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl visiškai naujo teisės akto, kuriuo būtų panaikintas ankstesnis teisės aktas, kad teisėkūros institucijos galėtų įsitraukti į išsamias ir veiksmingas politines diskusijas bei užsitikrinti visapusišką savo prerogatyvų, įtvirtintų Sutartyse, apsaugą; |
| --- | --- |

98.

| 99. | primena, kad vertinant nereikalingą reguliavimo ir administracinę naštą pagal naujojo TIS 47 ir 48 dalyse numatytą trijų institucijų susitarimą ir nagrinėjant galimus naštos mažinimo tikslus siekiant sumažinti sąnaudas administracijoms ir įmonėms, įskaitant MVĮ, prireikus geresnė teisėkūra gali taip pat reikšti daugiau ES teisės aktų, be kita ko, apimant valstybių narių skirtingų teisės aktų derinimą, atsižvelgiant į teisėkūros priemonių naudą ir pasekmes socialiniams, aplinkosaugos ir vartotojų apsaugos standartams, jei nebus imtasi veiksmų ES lygmeniu, ir turint mintyje tai, kad valstybės narės turi teisę taikyti griežtesnius standartus, kai Sąjungos teisėje apibrėžiami tik būtiniausi standartai; be to, primena, kad pagal SESV 9 straipsnyje įtvirtintą horizontaliąją socialinę sąlygą reikalaujama, kad Sąjunga atidžiai atsižvelgtų į ES teisės aktų poveikį socialiniams standartams ir užimtumui, tinkamai konsultuodamasi su socialiniais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma profesinėmis sąjungomis, vartotojais ir pažeidžiamų grupių interesams atstovaujančiais atstovais, paisydama socialinių partnerių savarankiškumo ir laikydamasi susitarimų, kurie gali būti sudaryti pagal SESV 155 straipsnį; todėl pabrėžia, kad administracinės naštos sumažinimas nebūtinai reiškia reguliavimo panaikinimą ir kad bet kuriuo atveju dėl to negali būti pažeidžiamos pagrindinės teisės ir aplinkosaugos, socialiniai, darbo, sveikatos ir saugos, vartotojų apsaugos, lyčių lygybės arba gyvūnų gerovės standartai, įskaitant su tuo susijusius informacijos teikimo reikalavimus, ir todėl negali būti pakenkta darbuotojų teisėms – nepriklausomai nuo įmonės dydžio – arba išaugti mažų garantijų darbo sutarčių skaičius; |
| --- | --- |

99.

| 100. | teigiamai vertina Komisijos pirmąjį metinį naštos tyrimą, kurio imtasi įgyvendinant ES teisės aktų supaprastinimo veiklą: šiuo tikslu ji atliko greitąją „Eurobarometro“ apklausą, susijusią su tuo, kaip reglamentavimą suvokia verslo bendruomenė, kurios metu buvo apklausta per 10 000 įmonių – daugiausia MVĮ – visose 28-iose valstybėse narėse ir kuri atskleidė, kaip įmonės pasiskirsčiusios ES; atkreipia dėmesį į apklausos išvadas, kuriomis patvirtinama, kad dėmesys bereikalingų išlaidų mažinimui tebeturi pagrindo, ir iš kurių galima suprasti, kad esama sudėtingos skirtingų veiksnių, veikiančių įmonių suvokimą, sąveikos, o tai gali būti nulemta ir skirtingos nacionalinės administracinės ir teisinės tvarkos, susijusios su teisės aktų įgyvendinimu; pažymi, kad neigiamą poveikį šiam suvokimui gali daryti perteklinis reglamentavimas ir netgi neteisinga žiniasklaidos informacija; mano, kad, nors metinis naštos tyrimas yra svarbi priemonė nustatant su ES teisės aktų įgyvendinimu ir taikymu susijusias problemas, dėl šio tyrimo koncepcijos negali būti daroma prielaida, jog reguliavimas pats savaime sukuria pernelyg didelę administracinę naštą; pritaria Komisijai, kad vienintelis būdas konkrečiai nustatyti, kas galėtų būti faktiškai supaprastinta, racionalizuota ir ko galėtų būti atsisakyta, yra teirautis visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant tuos, kuriems prasčiau atstovaujama, nuomonės apie konkrečius teisės aktus arba įvairius konkrečiam sektoriui taikomus teisės aktus; ragina Komisiją tobulinti metinį naštos tyrimą atsižvelgiant į tai, ko pasimokyta atliekant pirmąjį tyrimą, taikyti skaidrius duomenų rinkimo metodus, kuriuos būtų galima patikrinti, ypatingą dėmesį skirti MVĮ poreikiams ir įtraukti tiek faktinę, tiek numanomą naštą; |
| --- | --- |

100.

| 101. | be to, atkreipia dėmesį į Komisijos vertinimo, ar galimas naštos konkrečiuose sektoriuose mažinimo tikslų nustatymas nepakenkiant teisės akto paskirčiai, rezultatus; ragina Komisiją lanksčiai, tačiau pagrindžiant įrodymais ir patikimai nustatyti kiekvienai iniciatyvai skirtus naštos mažinimo tikslus, visapusiškai konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, kaip ji tai jau daro pagal REFIT; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pabrėžia, kad ES standartas paprastai pakeičia 28 nacionalinius standartus, o tai stiprina vidaus rinką ir mažina biurokratiją; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pabrėžia, kad svarbu vengti nereikalingo biurokratizmo ir atsižvelgti į įmonės dydžio ir įsipareigojimams įgyvendinti reikalingų išteklių sąsają; |
| --- | --- |

103.

Naujojo TIS įgyvendinimas ir stebėjimas

| 104. | pažymi, kad Pirmininkų sueiga gaus Pirmininko parengtą reguliarią ataskaitą, kurioje bus išdėstyta dabartinė įgyvendinimo vidaus ir tarpinstituciniu lygmenimis padėtis; mano, kad šioje ataskaitoje turėtų būti deramai atsižvelgiama į įvertinimą, kurį Komitetų pirmininkų sueiga atliko remdamasis įvairių komitetų – visų pirma Teisės reikalų komiteto, atsakingo už geresnę teisėkūrą ir Sąjungos teisės supaprastinimą – patirtimi (45); |
| --- | --- |

104.

| 105. | teigiamai vertina 2017 m. gruodžio 12 d. įvykusį pirmąjį kasmet vyksiantį tarpinstitucinį aukšto lygio susitikimą politiniams TIS įgyvendinimo rezultatams apžvelgti; ragina Komitetų pirmininkų sueigą pateikti Pirmininkų sueigai visas rekomendacijas dėl naujojo TIS įgyvendinimo, kurias ji laiko reikiamomis; |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

106.

---

(1)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(2)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(3)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

(4)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

(5)  OL C 73, 1999 3 17, p. 1.

(6)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

(7)  OL C 145, 2007 6 30, p. 5.

(8)  OL C 369, 2011 12 17, p. 15.

(9)  OL C 484, 2016 12 24, p. 7.

(10)  OL C 446, 2017 12 29, p. 1.

(11)  2014 m. kovo 18 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Europos Komisija / Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba, C-427/12, ECLI:EU:C:2014:170; 2015 m. liepos 16 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Europos Komisija / Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba, C-88/14, ECLI:EU:C:2015:499; 2016 m. kovo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas Europos Parlamentas / Europos Komisija, C-286/14, ECLI:EU:C:2016:183; 2016 m. birželio 14 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Parlamentas / Taryba, C-263/14, ECLI:EU:C:2016:435; 2014 m. birželio 24 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Parlamentas / Taryba, C-658/11, ECLI:EU:C:2014:2025.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0484.

(13)  OL C 58, 2018 2 15, p. 39.

(14)  OL C 101, 2018 3 16, p. 116.

(15)  OL C 50, 2018 2 9, p. 91.

(16)  OL C 289, 2016 8 9, p. 53.

(17)  OL C 285, 2017 8 29, p. 11.

(18)  OL C 93, 2017 3 24, p. 14.

(19)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 117.

(20)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 87.

(21)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 31.

(22)  OL C 50, 2018 2 9, p. 91.

(23)  Žr. 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimo dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros sudarymo II priedą.

(24)  2015 m. gegužės 19 d. Europos Komisijos pirmininko sprendimo dėl nepriklausomos Reglamentavimo patikros valdybos sukūrimo (C(2015)3263) 6 straipsnio 2 dalis.

(25)  Žr. COM(2016)0798 ir COM(2016)0799.

(26)  Žr. 2010 m. rugsėjo 9 d. Parlamento rezoliucijos „Geresnė teisėkūra. Komisijos 15-oji metinė ataskaita pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį“ 47 dalį (OL C 308 E, 2011 10 20, p. 66).

(27)  Žr. 2014 m. lapkričio 27 d. Parlamento rezoliucijos dėl Komisijos poveikio vertinimo gairių persvarstymo ir poveikio MVĮ tyrimo vaidmens 16 dalį.

(28)  Žr. 2016 m. kovo 9 d. sprendimo dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros sudarymo 4 dalį.

(29)  Žr. pirmiau minėtos 2014 m. lapkričio 27 d. Parlamento rezoliucijos 12 dalį ir pirmiau minėto 2016 m. kovo 9 d. Parlamento sprendimo 6 dalį.

(30)  Žr. pirmiau minėtos 2011 m. rugsėjo 14 d. Parlamento rezoliucijos dėl geresnės teisėkūros, subsidiarumo ir proporcingumo principų bei sumanaus reguliavimo 5 dalį.

(31)  Žr. Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių V priedo XVI dalies 1 punktą.

(32)  Žr. pirmiau minėtos 2014 m. vasario 25 d. Parlamento rezoliucijos dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės D konstatuojamąją dalį.

(33)  Žr. pirmiau minėtos 2014 m. vasario 25 d. Parlamento rezoliucijos dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės 6 dalį.

(34)  Ten pat, 1 dalis.

(35)  Pirmiau minėtas 2014 m. kovo 18 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Europos Komisija / Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba; pirmiau minėtas 2016 m. kovo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas Europos Parlamentas / Europos Komisija; pirmiau minėtas 2016 m. birželio 14 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Parlamentas / Taryba.

(36)  Pirmiau minėtieji 2016 m. birželio 14 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Parlamentas / Taryba; 2014 m. birželio 24 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas Parlamentas / Taryba.

(37)  OL C 58, 2018 2 15, p. 76.

(38)  Žr. priimtus tekstus, P8_TA(2018)0086.

(39)  2018 m. kovo 22 d. Bendrojo Teismo (septintoji išplėstinė kolegija) sprendimas De Capitani prieš Europos Parlamentą, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(40)  Žr. 2012 m. lapkričio 21 d. Parlamento rezoliucijos dėl 28-osios metinės Europos Sąjungos teisės taikymo kontrolės ataskaitos (2010 m.) 7 dalį (OL C 419, 2015 12 16, p. 73).

(41)  Žr. 2014 m. vasario 4 d. Parlamento rezoliucijos dėl 29-osios metinės ES teisės taikymo stebėjimo ataskaitos (2011 m.) 21 ir 22 dalis.

(42)  Žr. 2016 m. spalio 6 d. Parlamento rezoliucijos „Sąjungos teisės taikymo stebėsena: 2014 m. metinė ataskaita“ 16 dalį (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0385).

(43)  Žr. pirmiau minėto Komisijos komunikato „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ 2 punktą (žr. OL C 18, 2017 1 19, p. 12).

(44)  Žr. pirmiau minėtos 2011 m. rugsėjo 14 d. Parlamento rezoliucijos 41 dalį.

(45)  Žr. Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių V priedo XVI dalies 3 punktą.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/103 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/103

---

P8_TA(2018)0226

2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir nuosavi ištekliai

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (2018/2714(RSP))

(2020/C 76/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymus dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymus dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ (1) ir rezoliuciją dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ (1) ir rezoliuciją dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 29 d. Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 29 d. Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| 1. | atkreipia dėmesį į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymus dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių, kadangi šiais pasiūlymais bus paremtos būsimos derybos; primena, kad Parlamento pozicija yra aiškiai išdėstyta 2018 m. kovo 14 d. didele balsų dauguma priimtose dvejose rezoliucijose, kuriomis nustatomi jo derybų įgaliojimai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Tarybą užtikrinti, kad kitoje finansinėje programoje būtų atspindėta aiški ir teigiama Sąjungos ateities vizija ir kad joje būtų atsižvelgiama į ES piliečių poreikius, problemas ir lūkesčius; pabrėžia, kad sprendimu dėl DFP Sąjungai reikės suteikti reikiamus finansinius išteklius, kad ji galėtų būsimuoju septynerių metų laikotarpiu spręsti svarbius uždavinius ir siekti savo politinių prioritetų ir tikslų; todėl tikisi, kad Taryba veiks nuosekliai laikydamasi savo jau prisiimtų politinių įsipareigojimų ir laikysis drąsaus požiūrio; yra susirūpinęs dėl to, kad Komisijos pasiūlymas silpnina pagrindinių sričių ES solidarumo politiką, ir ketina vesti derybas su Taryba, kad būtų parengta platesnio užmojo DFP, kuri būtų naudinga piliečiams; |
| --- | --- |

2.

| 3. | išreiškia savo nuostabą ir susirūpinimą dėl to, kad lyginamieji duomenys, kuriuos Komisija oficialiai paskelbė 2018 m. gegužės 18 d., po to, kai Parlamentas jų primygtinai paprašė, atskleidžia tam tikrus neatitikimus, susijusius su tuo, kaip tie skaičiai buvo pristatomi ir kaip apie juos buvo pranešama pasiūlymuose dėl DFP; visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad kelių ES programų finansavimas iš tikrųjų padidintas gerokai mažiau, o kitų programų finansavimas sumažintas gerokai daugiau, nei Komisija nurodė iš pradžių; pabrėžia, kad Parlamentas ir Taryba nuo pat pradžių turi susitarti dėl aiškios metodikos, susijusios su skaičiais; pareiškia, kad šios rezoliucijos tikslais Europos Parlamentas taikys savo skaičiavimus, kurie yra pagrįsti pastoviomis kainomis ir kuriuose atsižvelgdama į JK išstojimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | išreiškia, kad yra nusivylęs dėl siūlomo kitos DFP bendro dydžio, kuris siekia 1.1 trilijonų EUR, t. y. 1,08 proc. ES-27 BNP, atėmus Europos plėtros fondo lėšas (šiuo metu 0,03 proc. ES BNP, neskaičiuojant lėšų, gaunamų iš ES biudžeto); pabrėžia, kad nepaisant to, kad reikia papildomo finansavimo, būtino naujiems politiniams prioritetams siekti ir kylančioms problemoms spręsti Sąjungoje, šis bendras dydis skaičiuojant procentiniu BNP dydžiu iš tikrųjų yra mažesnis nei dabartinės DFP dydis; primena, kad dabartinė DFP yra mažesnė už jos pirmtakę (2007–2013 m. DFP) ir pasirodė esanti nepakankama neatidėliotiniems Sąjungos poreikiams finansuoti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad šiuo pasiūlymu tiesiogiai sumažinamas bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir sanglaudos politikos finansavimo lygis – atitinkamai 15 ir 10 proc.; ypač prieštarauja radikaliam finansavimo mažinimui, kuris neigiamai paveiks šios politikos pobūdį ir tikslus, pvz., siūlymams sumažinti lėšas, skiriamas Sanglaudos fondui (45 proc.) ar Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (daugiau kaip 25 proc.); atsižvelgdamas į tai, abejoja dėl pasiūlymo sumažinti Europos socialinio fondo dydį 6 proc., nepaisant to, kad buvo išplėsta jo taikymo sritis ir į jį buvo integruota Jaunimo užimtumo iniciatyva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dar kartą patvirtina savo tvirtą poziciją dėl būtino pagrindinių krypčių ES politikos finansavimo lygio 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje, kad ta politika galėtų įgyvendinti savo užduotis ir tikslus; visų pirma pabrėžia raginimą realiai išlaikyti BŽŪP ir sanglaudos politikos finansavimą 27 ES valstybėse narėse bent 2014–2020 m. biudžeto lygmeniu, kartu atsižvelgiant į bendrą šių krypčių politikos struktūrą, tris kartus padidinti dabartinį programos „Erasmus +“ biudžetą, padvigubinti MVĮ ir jaunimo nedarbo problemos sprendimui skiriamą finansavimą, bent 50 proc. padidinti dabartinį moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtą biudžetą, kad jis siektų 120 mlrd. EUR, padvigubinti programai „Life +“ skiriamą finansavimą, gerokai daugiau investuoti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir užtikrinti papildomą finansavimą, skiriamą saugumo, migracijos ir išorės santykių klausimams; todėl pabrėžia savo poziciją, kad 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos dydis turi siekti 1,3 proc. ES-27 BNP; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia horizontaliųjų principų, kuriais turėtų būti grindžiama DFP ir visų susijusių krypčių ES politika, svarbą; atsižvelgdamas į tai, dar kartą patvirtina savo poziciją, kad ES turi įvykdyti savo įsipareigojimą būti pavyzdžiu įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), ir apgailestauja dėl to, kad pasiūlymuose dėl DFP trūksta aiškaus ir akivaizdaus įsipareigojimo šiuo klausimu; todėl prašo, kad darnaus vystymosi tikslai būtų įtraukti į visų krypčių ES politiką ir iniciatyvas dėl būsimos DFP; taip pat pabrėžia, jog diskriminacijos panaikinimas yra esminis dalykas, kad būtų įvykdyti ES įsipareigojimai siekiant įtraukios Europos, ir apgailestauja dėl to, kad įvairių krypčių ES politikoje trūksta įsipareigojimų integruoti lyčių aspektą ir įsipareigojimų lyčių lygybės klausimu, kaip nurodoma pasiūlymuose dėl DFP; be to, pabrėžia savo poziciją, kad patvirtinus Paryžiaus susitarimą reikėtų gerokai, palyginti su dabartine DFP, padidinti su klimatu susijusias išlaidas ir kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2027 m. pasiekti 30 proc. tikslą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pritaria Komisijos pasiūlymams dėl ES nuosavų išteklių sistemos reformos, nes nuosavi ištekliai yra labai teigiama 2021–2027 m. DFP dokumentų rinkinio pajamų dalis; todėl palankiai vertina pasiūlymą įvesti trijų rūšių naujus ES nuosavus išteklius ir dabartinių PVM pagrįstų nuosavų išteklių supaprastinimą; pabrėžia, kad šie pasiūlymai, kuriuos tiesiogiai įkvėpė Tarpinstitucinės aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais darbai, taip pat įėjo į 2018 m. kovo 14 d. Parlamento rezoliucijoje pateikiamus pasiūlymus; su džiaugsmu pažymi, kad šie nauji ištekliai atitinka du strateginius Sąjungos tikslus, t. y. tinkamo vidaus rinkos veikimo ir aplinkos apsaugos bei kovos su klimato kaita tikslus; tikisi Tarybos ir Komisijos palaikymo, kad būtų sustiprintas Parlamento vaidmuo vykdant nuosavų išteklių tvirtinimo procedūrą; dar kartą primena savo poziciją, kad būsimose derybose kitos DFP išlaidų ir pajamų sritys turėtų būti traktuojamos kaip vienas bendras paketas ir kad susitarimas dėl DFP su Parlamentu negali būti pasiektas, jei nuosavų išteklių srityje nebus padaryta atitinkamos pažangos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | be to, palankiai vertina principą, pagal kurį būsimos pajamos, tiesiogiai susijusios su ES politika, turėtų būti pervedamos į ES biudžetą, ir visiškai pritaria visų permokų grąžinimo ir koregavimų panaikinimui; norėtų sužinoti, kaip greitai šie nauji nuosavi ištekliai bus įvesti siekiant sumažinti nacionalinius įnašus; tačiau kelia klausimą dėl to, kad nesama Komisijos pasiūlymų dėl specialaus rezervo ES biudžete, kuriame būtų visų rūšių nenumatytų kitų pajamų, įskaitant bendrovėms skirtas baudas už konkurencijos taisyklių pažeidimą ir mokesčius didelėms skaitmeninio sektoriaus įmonėms bei finansinių sandorių mokestį, kaip naujus ES nuosavus išteklius, sukūrimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena savo poziciją, kad pritaria idėjai nustatyti mechanizmą, kurį taikant Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių nepaisančios valstybės narės gali turėti finansinių pasekmių; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, kuris buvo pateiktas kaip bendro DFP dokumentų rinkinio dalis; ketina atidžiai išnagrinėti visus šio pasiūlymo aspektus ir priimti būtinas nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad galutiniams Sąjungos biudžeto naudos gavėjams jokiu būdu negali turėti įtakos taisyklių pažeidimai, padaryti ne dėl jų kaltės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra įsitikinęs, kad būtina turėti teisiškai privalomą DFP laikotarpio vidurio tikslinimą, kuris turėtų būti pasiūlytas ir nustatytas tinkamu laiku, kad būsimas Parlamentas ir būsima Komisija galėtų atlikti reikšmingą 2021–2027 m. programos koregavimą; ketina patobulinti DFP reglamente siūlomo straipsnio formuluotę; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad Komisijos pasiūlymai dėl lankstumo yra geras derybų pagrindas; visų pirma palankiai vertina keletą pasiūlymų, kuriais patobulinamos dabartinės nuostatos, t. y. pasiūlymus pakartotinai panaudoti Sąjungos rezervui skirtus panaikintus asignavimus, padidinti specialių priemonių asignavimus ir panaikinti bet kokius bendrosios mokėjimų maržos apribojimus, atsižvelgiant į Parlamento prašymus šioje srityje; prireikus ketina derėtis dėl papildomų patobulinimų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą sukurti Europos investicijų stabilizavimo priemonę, kuri papildys nacionalinių biudžetų stabilizavimo funkciją stiprių asimetrinių sukrėtimų atveju; ketina atidžiai išnagrinėti šį pasiūlymą, ypač klausimus, susijusius su jo tikslais ir apimtimi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Komisijos pasiūlymais oficialiai pradedamas intensyvių derybų Taryboje, taip pat derybų tarp Tarybos ir Parlamento laikotarpis, siekiant užtikrinti Parlamento pritarimą DFP reglamentui; pabrėžia, kad visi DFP ir nuosavų išteklių dokumentų rinkinio aspektai, įskaitant DFP nustatytas sumas, turėtų likti ant derybų stalo, kol bus pasiektas galutinis susitarimas; pareiškia, jog yra pasirengęs nedelsdamas pradėti struktūrinį dialogą su Taryba, kad būtų galima geriau suprasti Parlamento lūkesčius ir sudaryti sąlygas laiku susitarti; todėl mano, jog tai, kad neseniai pradėta rengti reguliarius Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių ir Europos Parlamento derybų grupės susitikimus, yra labai svarbus būsimos DFP priėmimo procedūros pradžios taškas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms susijusioms institucijoms ir įstaigoms, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0075.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0076.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/106 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/106

---

P8_TA(2018)0228

Metinė Šengeno erdvės veikimo ataskaita

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (2017/2256(INI))

(2020/C 76/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą dėl Šengeno erdvės išsaugojimo ir stiprinimo (COM(2017)0570), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą dėl Šengeno erdvės išsaugojimo ir stiprinimo (COM(2017)0570),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų. Veiksmų planas“ (COM(2016)0120), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų. Veiksmų planas“ (COM(2016)0120),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų (1),

| — | atsižvelgdamas į Šengeno sienų kodeksą, pirmiausia į jo 14 ir 17 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šengeno sienų kodeksą, pirmiausia į jo 14 ir 17 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1052/2013, kuriuo sukuriama Europos sienų stebėjimo sistema (Eurosur) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1052/2013, kuriuo sukuriama Europos sienų stebėjimo sistema (Eurosur) (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0160/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0160/2018),

| A. | kadangi susitarimas dėl Šengeno erdvės yra išskirtinis ir vienas didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų, nes Šengeno erdvėje žmonės gali judėti netaikant kontrolės prie vidaus sienų; kadangi jo buvo pasiekta įvairiomis kompensuojamosiomis priemonėmis, pvz., stiprinant informacijos mainus įdiegus Šengeno informacinę sistemą (SIS) ir sukuriant vertinimo mechanizmą, skirtą tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Šengeno acquis, ir puoselėti tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvės veikimu; kadangi tarpusavio pasitikėjimas taip pat reikalauja solidarumo, saugumo, policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, bendros ES išorės sienų apsaugos ir bendros migracijos, vizų ir prieglobsčio politikos, tarptautinės teisės ir Europos teisės nuostatų šioje srityje laikymosi; |
| --- | --- |

A.

kadangi susitarimas dėl Šengeno erdvės yra išskirtinis ir vienas didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų, nes Šengeno erdvėje žmonės gali judėti netaikant kontrolės prie vidaus sienų; kadangi jo buvo pasiekta įvairiomis kompensuojamosiomis priemonėmis, pvz., stiprinant informacijos mainus įdiegus Šengeno informacinę sistemą (SIS) ir sukuriant vertinimo mechanizmą, skirtą tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Šengeno acquis, ir puoselėti tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvės veikimu; kadangi tarpusavio pasitikėjimas taip pat reikalauja solidarumo, saugumo, policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, bendros ES išorės sienų apsaugos ir bendros migracijos, vizų ir prieglobsčio politikos, tarptautinės teisės ir Europos teisės nuostatų šioje srityje laikymosi;

| B. | kadangi pastaraisiais metais poveikio Šengeno erdvės veikimui turėjo ne vienas veiksnys; kadangi šie veiksniai apima tarptautinių kelionių ir turistų srautų, kuriais iš esmės pirmiausia grindžiamas vadinamasis pažangaus sienų valdymo teisės aktas, poveikį, taip pat didelį prieglobsčio prašytojų ir neteisėtų migrantų, įskaitant susijusį antrinį judėjimą, skaičių, ir vėliau atnaujintą arba pratęstą kontrolę prie vidaus sienų, kurią nuo 2014 m. taiko kai kurios valstybės narės; kadangi kontrolės prie vidaus sienų atnaujinimas, atrodo, yra susijęs su įsivaizduojama grėsme viešajai tvarkai ir vidaus saugumui, susijusia su asmenų ir terorizmo judėjimu, ir su įsivaizduojamu tarptautinės apsaugos siekiančių asmenų ir atvykstančių neteisėtų migrantų skaičiumi, o ne faktiniais realios grėsmės įrodymais ar tikru atvykstančiųjų skaičiumi; kadangi šie veiksniai taip pat apima terorizmą ir išaugusią grėsmę valstybių narių viešajai tvarkai ir vidaus saugumui; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastaraisiais metais poveikio Šengeno erdvės veikimui turėjo ne vienas veiksnys; kadangi šie veiksniai apima tarptautinių kelionių ir turistų srautų, kuriais iš esmės pirmiausia grindžiamas vadinamasis pažangaus sienų valdymo teisės aktas, poveikį, taip pat didelį prieglobsčio prašytojų ir neteisėtų migrantų, įskaitant susijusį antrinį judėjimą, skaičių, ir vėliau atnaujintą arba pratęstą kontrolę prie vidaus sienų, kurią nuo 2014 m. taiko kai kurios valstybės narės; kadangi kontrolės prie vidaus sienų atnaujinimas, atrodo, yra susijęs su įsivaizduojama grėsme viešajai tvarkai ir vidaus saugumui, susijusia su asmenų ir terorizmo judėjimu, ir su įsivaizduojamu tarptautinės apsaugos siekiančių asmenų ir atvykstančių neteisėtų migrantų skaičiumi, o ne faktiniais realios grėsmės įrodymais ar tikru atvykstančiųjų skaičiumi; kadangi šie veiksniai taip pat apima terorizmą ir išaugusią grėsmę valstybių narių viešajai tvarkai ir vidaus saugumui;

| C. | kadangi Europos Sąjungos išorės sienų stiprinimas ir sistemingos kontrolės atitinkamose duomenų bazėse, įskaitant Europos šalių piliečių kontrolę, nustatymas yra dalis priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti Šengeno erdvę; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjungos išorės sienų stiprinimas ir sistemingos kontrolės atitinkamose duomenų bazėse, įskaitant Europos šalių piliečių kontrolę, nustatymas yra dalis priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti Šengeno erdvę;

| D. | kadangi kai kurios valstybės narės, reaguodamos į prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių atvykimą, vėl nustatė savo vidaus sienų kontrolę, kad galėtų „reguliuoti“ tarptautinės apsaugos siekiančių trečiųjų šalių piliečių judėjimą, nors Šengeno sienų kodekso 14 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „įprasta patikros procedūra pasienyje“ netaikoma prieglobsčio prašytojams; kadangi būtina sukurti teisingą ir solidarią atsakomybės už prieglobsčio prašymų vertinimą paskirstymo sistemą; |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kurios valstybės narės, reaguodamos į prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių atvykimą, vėl nustatė savo vidaus sienų kontrolę, kad galėtų „reguliuoti“ tarptautinės apsaugos siekiančių trečiųjų šalių piliečių judėjimą, nors Šengeno sienų kodekso 14 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „įprasta patikros procedūra pasienyje“ netaikoma prieglobsčio prašytojams; kadangi būtina sukurti teisingą ir solidarią atsakomybės už prieglobsčio prašymų vertinimą paskirstymo sistemą;

| E. | kadangi nuo 2016 m. kovo mėn. Komisija, siekdama atkurti įprastą Šengeno erdvės veikimą, pasiūlė įvairių priemonių; kadangi tinkamas Šengeno erdvės veikimas dar nėra atkurtas ir ypač priklauso nuo valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo, solidarumo valstybių, į kurias atvykstama pirmiausia, atžvilgiu ir atitinkamų priemonių priėmimo ir įgyvendinimo, visų pirma valstybėse narėse; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo 2016 m. kovo mėn. Komisija, siekdama atkurti įprastą Šengeno erdvės veikimą, pasiūlė įvairių priemonių; kadangi tinkamas Šengeno erdvės veikimas dar nėra atkurtas ir ypač priklauso nuo valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo, solidarumo valstybių, į kurias atvykstama pirmiausia, atžvilgiu ir atitinkamų priemonių priėmimo ir įgyvendinimo, visų pirma valstybėse narėse;

| F. | kadangi valstybių narių skatinimas priimti priemones, skirtas tinkamam Šengeno erdvės veikimui atkurti, iš esmės priklauso nuo to, ar nebus atnaujinti reikalavimai sugrąžinti sienų kontrolę; |
| --- | --- |

F.

kadangi valstybių narių skatinimas priimti priemones, skirtas tinkamam Šengeno erdvės veikimui atkurti, iš esmės priklauso nuo to, ar nebus atnaujinti reikalavimai sugrąžinti sienų kontrolę;

| G. | kadangi Sąjungos vidaus sienų kontrolės Šengeno erdvėje išsaugojimas ar nuolatinis atnaujinimas stipriai paveiktų Europos piliečių ir visų asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo ES viduje principu, gyvenimą ir suduotų rimtą smūgį jų pasitikėjimui ES institucijomis ir integracija; kadangi vidaus sienų kontrolės išsaugojimas arba atnaujinimas yra susiję su tiesioginėmis veiklos ir investicinėmis išlaidomis, kurios tektų tarpvalstybiniams darbuotojams, turistams, krovinių vežimo keliais operatoriams ir viešojo administravimo institucijoms, o tai pakenktų valstybių narių ekonomikai; kadangi išlaidos, susijusios su sienų kontrolės atnaujinimu, gali būti nuo 0,05 mlrd. iki 20 mlrd. EUR, skaičiuojant vienkartinėmis išlaidomis, ir 2 mlrd. EUR, skaičiuojant metinėmis veiklos išlaidomis (4); kadangi tai ypač paveiks pasienio regionus; |
| --- | --- |

G.

kadangi Sąjungos vidaus sienų kontrolės Šengeno erdvėje išsaugojimas ar nuolatinis atnaujinimas stipriai paveiktų Europos piliečių ir visų asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo ES viduje principu, gyvenimą ir suduotų rimtą smūgį jų pasitikėjimui ES institucijomis ir integracija; kadangi vidaus sienų kontrolės išsaugojimas arba atnaujinimas yra susiję su tiesioginėmis veiklos ir investicinėmis išlaidomis, kurios tektų tarpvalstybiniams darbuotojams, turistams, krovinių vežimo keliais operatoriams ir viešojo administravimo institucijoms, o tai pakenktų valstybių narių ekonomikai; kadangi išlaidos, susijusios su sienų kontrolės atnaujinimu, gali būti nuo 0,05 mlrd. iki 20 mlrd. EUR, skaičiuojant vienkartinėmis išlaidomis, ir 2 mlrd. EUR, skaičiuojant metinėmis veiklos išlaidomis (4); kadangi tai ypač paveiks pasienio regionus;

| H. | kadangi plinta skirtingų valstybių narių praktika ES išorės ir vidaus sienas atitverti sienomis ir užtvaromis, kurios naudojamos kaip atgrasymo nuo patekimo į ES teritoriją ir tranzito per ją priemonė, taikoma ir prieglobsčio prašytojams; primena, kad Tarpvalstybinis institutas (angl. TNI) nustatė, jog Europos valstybės pastatė daugiau kaip 1 200 km ilgio sienų ir valstybės sienų už mažiausiai 500 mln. EUR ir kad 2007–2010 m. ES fondais prisidėta prie 545 sienų stebėjimo sistemų, apimančių 8 279 km ES išorės sienų, diegimo ir 22 347 stebėjimo įrenginių diegimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi plinta skirtingų valstybių narių praktika ES išorės ir vidaus sienas atitverti sienomis ir užtvaromis, kurios naudojamos kaip atgrasymo nuo patekimo į ES teritoriją ir tranzito per ją priemonė, taikoma ir prieglobsčio prašytojams; primena, kad Tarpvalstybinis institutas (angl. TNI) nustatė, jog Europos valstybės pastatė daugiau kaip 1 200 km ilgio sienų ir valstybės sienų už mažiausiai 500 mln. EUR ir kad 2007–2010 m. ES fondais prisidėta prie 545 sienų stebėjimo sistemų, apimančių 8 279 km ES išorės sienų, diegimo ir 22 347 stebėjimo įrenginių diegimo;

| I. | kadangi Šengeno erdvė atsidūrė kryžkelėje ir, norint visiškai grąžinti naudą, kurią ji teikia piliečiams, būtina imtis ryžtingų bendrų veiksmų; kadangi taip pat būtinas valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas, bendradarbiavimas ir solidarumas; kadangi neturėtų būti jokių politinių diskusijų, kuriomis būtų siekiama kaltinti Šengeno erdvę; |
| --- | --- |

I.

kadangi Šengeno erdvė atsidūrė kryžkelėje ir, norint visiškai grąžinti naudą, kurią ji teikia piliečiams, būtina imtis ryžtingų bendrų veiksmų; kadangi taip pat būtinas valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas, bendradarbiavimas ir solidarumas; kadangi neturėtų būti jokių politinių diskusijų, kuriomis būtų siekiama kaltinti Šengeno erdvę;

| J. | kadangi Šengeno erdvės plėtra išlieka pagrindine priemone, kuria siekiama plėtoti ekonominius ir socialinius privalumus, kuriuos lemia laisvo asmenų, paslaugų, prekių ir kapitalo judėjimo į naujesnes valstybes nares teisė, skatinanti sanglaudą ir mažinanti šalių bei regionų atotrūkį; kadangi labai svarbu taikyti visą Šengeno acquis visose valstybėse narėse, kurios atitiko Šengeno acquis vertinimo proceso kriterijus, kad galėtų sėkmingai prisijungti prie šios erdvės, siekiant sukurti suderintą ir tvirtą teisinio tikrumo sistemą; kadangi Europos Komisijos pirmininkas, Europos Parlamentas savo 2011 m. birželio 8 d. pozicijoje dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl likusių Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (5) ir Taryba savo išvadose ne kartą paskelbė apie Rumunijos ir Bulgarijos pasirengimą prisijungti prie Šengeno erdvės; |
| --- | --- |

J.

kadangi Šengeno erdvės plėtra išlieka pagrindine priemone, kuria siekiama plėtoti ekonominius ir socialinius privalumus, kuriuos lemia laisvo asmenų, paslaugų, prekių ir kapitalo judėjimo į naujesnes valstybes nares teisė, skatinanti sanglaudą ir mažinanti šalių bei regionų atotrūkį; kadangi labai svarbu taikyti visą Šengeno acquis visose valstybėse narėse, kurios atitiko Šengeno acquis vertinimo proceso kriterijus, kad galėtų sėkmingai prisijungti prie šios erdvės, siekiant sukurti suderintą ir tvirtą teisinio tikrumo sistemą; kadangi Europos Komisijos pirmininkas, Europos Parlamentas savo 2011 m. birželio 8 d. pozicijoje dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl likusių Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Šengeno informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje (5) ir Taryba savo išvadose ne kartą paskelbė apie Rumunijos ir Bulgarijos pasirengimą prisijungti prie Šengeno erdvės;

| K. | kadangi darbo grupė Šengeno erdvei stebėti atidžiai sekė, kaip įgyvendinamas Šengeno acquis, remdamasi Šengeno erdvės vertinimo mechanizmo išvadomis, taip pat atsižvelgdama į pažeidžiamumo vertinimo metodikos rezultatus, komitetų klausymus ir komandiruotes į valstybes nares bei trečiąsias šalis; kadangi ji įvardijo priemones, kurios yra arba bus įgyvendinamos, svarbiausius Šengeno erdvės veikimo trūkumus bei veiksmus, kurių būtina imtis ateityje; |
| --- | --- |

K.

kadangi darbo grupė Šengeno erdvei stebėti atidžiai sekė, kaip įgyvendinamas Šengeno acquis, remdamasi Šengeno erdvės vertinimo mechanizmo išvadomis, taip pat atsižvelgdama į pažeidžiamumo vertinimo metodikos rezultatus, komitetų klausymus ir komandiruotes į valstybes nares bei trečiąsias šalis; kadangi ji įvardijo priemones, kurios yra arba bus įgyvendinamos, svarbiausius Šengeno erdvės veikimo trūkumus bei veiksmus, kurių būtina imtis ateityje;

Pagrindiniai Klausimai

Pažanga, padaryta taisant įvardytus trūkumus

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES teisės aktų leidėjas per pastaruosius trejus metus priėmė keletą priemonių, kuriomis siekiama sustiprinti Šengeno erdvės be vidaus sienų kontrolės vientisumą; teigiamai vertina priemonių, taikomų prie išorės sienų, veiksmingumą ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros įsteigimą; atkreipia dėmesį į agentūros pastangas įgyvendinant naująjį reglamentą – ypač vykdant bendras operacijas sienų stebėjimo ir grąžinimo srityse ir teikiant paramą valstybėms narėms, į kurias atvyksta daugiausiai prieglobsčio prašytojų, kartu gerbiant pagrindines teises, kaip nurodyta dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamente; suvokia pradėto taikyti naujojo pažeidžiamumo vertinimo mechanizmo svarbą atskleidžiant trūkumus, su kuriais susiduriama prie bendrų išorės sienų, ir mėginant užkirsti kelią krizėms; atkreipia ypatingą dėmesį į bendras pastangas ir agentūrų bei kitų suinteresuotųjų subjektų organizuojant migrantų antplūdžio valdymo centrus bendradarbiavimą mokymo srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į veiksmus, kurių imtasi iš dalies pakeitus Šengeno sienų kodeksą ir pradėjus taikyti privalomus sistemingus atvykstančių ir išvykstančių trečiųjų šalių piliečių ir ES piliečių patikrinimus atitinkamose duomenų bazėse, kartu toliau atidžiai stebint, kokį poveikį šios priemonės daro ES piliečių kelionėms kertant sieną ir jų proporcingumą; pabrėžia, kad kai kuriais atvejais privalomi sistemingi patikrinimai prie Šengeno erdvės išorės sienų pakeisti tiksliniais patikrinimais, nes pirmieji turėjo neproporcingą poveikį eismo srautui; primena, kad Komisija į šias pasekmes turėtų atsižvelgti atlikdama vertinimą, kurio reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2017/458; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina tebevykstančią SIS reformą ir „eu-LISA“2018 m. kovo 5 d. sistemoje SIS II įdiegtą automatinės pirštų atspaudų identifikavimo sistemos (AFIS) platformą, kuri papildo šią sistemą biometrinės paieškos pajėgumais, padėsiančiais sustiprinti kovą su nusikalstamumu ir terorizmu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikia geriau išnaudoti esamas priemones, visų pirma maksimaliai padidinti esamų sistemų teikiamą naudą ir pašalinti struktūrines informacijos spragas visiškai laikantis duomenų apsaugos reikalavimų ir privatumo, nediskriminavimo būtinumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina darbą, atliktą policijos ir teisėsaugos institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje, taip pat Eurojusto ir Europolo darbą kovojant su tarpvalstybiniu ir organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis ir terorizmu, atliktą žvalgybinėmis priemonėmis, keičiantis informacija ir atliekant bendrus tyrimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl Komisijos pastangų tobulinti Europos integruoto sienų valdymo sampratą ir strategiją remiantis 2018 m. kovo 14 d. paskelbta informacija ir siekiant vadovautis Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamento nuostatomis; reiškia abejones dėl to, ar veiksminga nustatyti tikslus ir siekius Europos integruoto sienų valdymo srityje, visų pirma stiprinant ir įgyvendinant pagrindinių teisių ir kitus strategijos aspektus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad atnaujintas Šengeno vertinimo mechanizmas yra itin vertingas, nes juo skatinamas skaidrumas, valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas ir atskaitomybė tikrinant įvairių Šengeno acquis sričių nuostatų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

Rimčiausi įvardyti trūkumai

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl rimtų trūkumų ir defektų, aptiktų pritaikius Šengeno vertinimo mechanizmą ir atlikus pažeidžiamumo vertinimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia gilų susirūpinimą dėl labai rimtų Šengeno acquis įgyvendinimo trūkumų, aptiktų vertinant, kaip JK laikinai taiko Šengeno informacinę sistemą, ir, siekdamas, kad būtų išsaugotas šios sistemos vientisumas, ragina Tarybą ir Komisiją įsitraukti į diskusijas su Parlamentu dėl tinkamų tolesnių veiksmų, susijusių su šiomis išvadomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia toliau atnaujinamus patikrinimus prie vidaus sienų, nes jie kelia grėsmę esminiams Šengeno erdvės principams; mano, kad daugeliu atvejų pratęstas kontrolės vykdymas nesuderinamas su galiojančiomis taisyklėmis, susijusiomis su pratęsimais, būtinybe ar proporcingumu, todėl yra neteisėtas; apgailestauja, jog valstybės narės nesiėmė tinkamų veiksmų, kad užtikrintų bendradarbiavimą su kitomis susidariusios padėties veikiamomis valstybėmis narėmis ir kuo labiau sumažintų minėtųjų priemonių poveikį, ir nepakankamai pagrindė tokios kontrolės priežastis bei nepateikė pakankamai informacijos apie jos rezultatus, o tai kliudo Komisijai atlikti analizę ir Parlamentui vykdyti kontrolę; taip pat apgailestauja, kad valstybės narės taiko praktiką, pagal kurią dirbtinai pakeičia teisinį atnaujinimo pagrindą, kad jį taikytų ilgiau nei nustatytas didžiausias laikotarpis tomis pačiomis faktinėmis aplinkybėmis; mano, kad ekonominis, politinis ir socialinis šios praktikos poveikis kenkia Šengeno erdvės vienybei ir žalingai veikia Europos piliečių gerovę ir laisvo judėjimo principą; pakartoja, kad per pastaruosius trejus metus Sąjungos teisės aktų leidėjas priėmė daugelį priemonių, kuriomis stiprinamos išorės sienos ir išorės sienų kontrolė; pabrėžia, kad nebuvo atitinkamai reaguojama į vidaus sienų kontrolės panaikinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad atnaujinti sienų kontrolę prie vidaus sienų pasirodė daug lengviau nei panaikinti tų vidaus sienų kontrolę po to, kai ji buvo atnaujinta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia susirūpinimą dėl nepakankamo įgyvendinimo kai kuriose reglamento srityse, kuriomis reglamentuojami konkretūs išorės sienų kontrolės aspektai, pvz., sistemingas naudojimasis duomenų bazėmis vykdant sienų kontrolę ir atidus reikalaujamų atvykimo sąlygų tikrinimas; taip pat yra susirūpinęs dėl to, jog kartais pasitaiko, kad tam tikruose sienos perėjimo punktuose nėra kai kurių duomenų bazių, kaip antai, SIS ir VIS; pažymi, jog daugelyje valstybių narių matyti, kad aiškiai nesilaikoma reikalavimo pagal Europos sienų stebėjimo sistemos (Eurosur) reglamentą įsteigti nacionalinius koordinavimo centrus; dar kartą pabrėžia, kad siekiant teisės aktų dėl vidaus ir išorės sienų veiksmingumo svarbu, jog valstybės narės tinkamai įgyvendintų priemones, dėl kurių susitarta Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad valstybėms narėms prieinamos kitos priemonės, ne tik vidaus sienų kontrolė, įskaitant Komisijos rekomenduojamą tikslinę policijos kontrolę, jei tokios kontrolės tikslas nėra vykdyti sienų kontrolę, jeigu ji grindžiama bendra policijos informacija ar patirtimi, susijusia su galimomis grėsmėmis visuomenės saugumui, visų pirma siekiant kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, ji yra sukurta ir vykdoma taip, kad būtų aiškiai atskirta nuo sistemingų asmenų prie išorės sienų patikrinimų; primena, kad tokia kontrolė gali būti veiksmingesnė nei patikrinimas prie vidaus sienų, nes ji pasižymi didesniu lankstumu ir gali būti lengviau pritaikoma atsižvelgiant į rizikos pokyčius; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad prie vidaus sienų galima atlikti iš anksto nepaskelbtus Šengeno erdvės patikrinimus, apie tai nepranešus atitinkamai valstybei narei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smerkia fizinių kliūčių, įskaitant užtvaras, statymą tarp valstybių narių ir primena abejojąs dėl tokių veiksmų suderinamumo su Šengeno sienų kodeksu; ragina Komisiją nuodugniai įvertinti visus tokius esamus ir būsimus statinius ir pateikti ataskaitą Parlamentui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kaip dalį pastangų atkurti įprastą Šengeno erdvės veikimą, pripažįsta pasiūlymą iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą, persvarstant taisykles, taikytinas laikinam vidaus sienų kontrolės atnaujinimui; pabrėžia, kad reikia nustatyti aiškias taisykles ir kad šie pakeitimai turėtų atspindėti tik naujus iššūkius ir išsklaidyti grėsmę vidaus saugumui, bet neskatinti atnaujinti kontrolės prie vidaus sienų; primena, kad bet kokie pakeitimai neturėtų būti dar vienas būdas kontrolei prie vidaus sienų pratęsti; todėl yra susirūpinęs dėl Komisijos pasiūlymo atnaujinti patikrinimus prie vidaus sienų, kurie grindžiami „suvokiamos rizikos“ vertinimu, o ne neginčijamais ir tvirtais rimtos grėsmės įrodymais ir kad vadinamasis „rizikos vertinimas“ bus visiškai patikėtas patikrinimus prie sienų atnaujinančiai valstybei; mano, jog šių veiksmų turi būti imamasi atsargiai, kad nebūtų padaryta neatitaisoma žala pagrindinei laisvo judėjimo idėjai, pirmiausia, nustatant esmines procesines garantijas, siekiant išlaikyti griežtus patikrinimų prie vidaus sienų apribojimus laiko atžvilgiu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad tolesnis esamos kontrolės prie vidaus sienų taikymo pratęsimas arba naujos kontrolės prie vidaus sienų nustatymas reikštų dideles ekonomines išlaidas visai ES, o tai labai pakenktų bendrajai rinkai; |
| --- | --- |

17.

Būtini veiksmai

| 18. | pabrėžia, jog būtina nebedelsti ir skubiai spręsti įvardytų rimtų trūkumų problemą, kad būtų grįžta prie įprasto Šengeno erdvės veikimo be vidaus sienų kontrolės; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina visas valstybes nares visapusiškai įgyvendinti esamus reglamentus, o Komisiją – ryžtingai veikti sprendžiant taisyklių, dėl kurių bendrai susitarta, pažeidinėjimo klausimus taikant proporcingas ir reikiamas priemones, įskaitant pažeidimų procedūras, atitinkamoms valstybėms narėms, kad būtų apsaugoti kitų valstybių narių ir visos Sąjungos interesai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, jog svarbu skubiai reformuoti SIS ir pritaikyti ją taip, kad būtų pasirengta naujiems iššūkiams, visų pirma susijusiems su vaikų, kuriems gresia pavojus, arba dingstančių vaikų apsauga, skubiais ir privalomais informacijos apie terorizmą mainais, kartu gerbiant ES ir trečiųjų šalių piliečių pagrindines teises ir laikantis duomenų apsaugos bei privatumo standartų, ir privalomai keistis informacija apie sprendimus grąžinti; pabrėžia, kad tokia reforma neturi pakenkti būtinumo ir proporcingumo principams; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tinkamą sistemos veikimą, turi būti reikalaujama imtis veiksmų esant įspėjimams ir jų įtraukimas į sistemą turėtų būti pateisinamas; atkreipia dėmesį į tai, jog numatoma, kad iš esmės padidės Papildomos informacijos prašymo nacionaliniams perspėjimams (SIRENE) biuro veikla, ir ragina valstybes nares stiprinti turimas priemones užtikrinant, kad jam būtų skirti pakankami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai naujoms jo funkcijoms vykdyti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia itin didelę Šengeno vertinimo mechanizmo išvadų svarbą ir ragina valstybes nares atitinkamai įgyvendinti joms skirtas rekomendacijas; taip pat atkreipia ypatingą dėmesį į pažeidžiamumo vertinimą ir ragina valstybes nares imtis veiksmų atsižvelgiant į Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją Parlamentui ir Tarybai teikti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1053/2013 atliktų vertinimų išsamią metinę ataskaitą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primygtinai ragina Komisiją nebeatnaujinti prašymų suteikti išimtis dėl Šengeno aquis taikymo, jeigu atitinkama valstybė narė neįgyvendino pagal Šengeno vertinimo mechanizmą jai pateiktų rekomendacijų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, jog visos valstybės narės, įskaitant valstybes nares, kurios neturi sausumos išorės sienų, turėtų dėti visas pastangas, užtikrindamos aukšto lygio kontrolę prie savo išorės sienų: skirti pakankamai išteklių, įdarbinti personalą, užtikrinti įrangą ir profesinę patirtį, taip pat užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi pagrindinių teisių, įskaitant teises, susijusias su tarptautine apsauga ir negrąžinimo principu, kurti reikiamas vadovavimo ir kontrolės struktūras bei rengti naujausias rizikos analizes pagal Reglamentą dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kad visais vadovavimo lygmenimis būtų užtikrinta efektyvi veikla ir tinkama infrastruktūra siekiant saugaus ir sklandaus judėjimo per sienas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | laikosi nuomonės, kad, jeigu Šengeno vertinimo mechanizmas būtų peržiūrimas, bet kuris pasiūlymas turėtų apimti problemos, susijusios su dideliu vėlavimu nuo patikrinimo vietoje iki sprendimų ir veiksmų planų įgyvendinimo, sprendimą ir kad juo turėtų būti skatinami greiti taisomieji veiksmai iš valstybių narių pusės; mano, kad iš anksto nepaskelbtų patikrinimų vietoje nauda taikant Šengeno vertinimo mechanizmą galėtų būti padidinta, jei apie tokius patikrinimus būtų iš tiesų nepranešama (prieš 24 valandas); |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad Parlamentas turėtų būti nedelsiant visapusiškai informuojamas apie bet kokį pasiūlymą iš dalies keisti Šengeno vertinimo mechanizmą arba pakeisti jį kitu; pažymi, kad Komisija turėtų atlikti Šengeno vertinimo mechanizmo veikimo peržiūrą per šešis mėnesius nuo visų vertinimų, kuriuos apima pirmoji daugiametė vertinimo programa, ataskaitų priėmimo ir perduoti ją Parlamentui; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primygtinai laikosi nuomonės, jog Šengeno vertinimo mechanizmas kartu su pažeidžiamumo vertinimu turi būti vystomi taip, kad būtų užkirstas kelias nenumatytam bendro išorės sienų valdymo regresui ir patobulintas šis valdymas, būtų labiau laikomasi Šengeno acquis ir pagrindinių teisių, taip pat visų ES valstybių narių pasirašytos Ženevos konvencijos nuostatų, ir skatinama nuodugni valstybių narių ir ES institucijų, pirmiausia Europos Parlamento, tarpusavio kontrolė bei skaidrumas; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti pakankamai išteklių Šengeno acquis ir pažeidžiamumo vertinimų įgyvendinimui ir tolesniems susijusiems veiksmams; ragina Komisiją surengti vidaus sienų patikrinimus vietoje apie juos, iš tiesų, iš anksto nepranešant ir įvertinti taikomų priemonių pobūdį ir poveikį; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybių narių kompetentingas institucijas tobulinti informacijos ir statistinių duomenų apie išteklių ir pajėgumų, susijusių su sienų kontrole, valdymą nacionaliniu lygmeniu, rinkimą; ragina valstybes nares laiku pateikti visą informaciją, būtiną pažeidžiamumo vertinimo mechanizmui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares – visų pirma tas, kurios patiria tiesioginį poveikį – parengti ir pakankamai gerai išbandyti būtinus nenumatytų atvejų planus, siekiant švelninti padidėjusių migrantų srautų padėtis, taip pat gerinti jų registracijos ir apgyvendinimo pajėgumus tokioms padėtims susidarius; ragina valstybes nares gerinti savo pajėgumus suklastotiems dokumentams ir neteisėtai atliktiems įrašams aptikti, kartu visapusiškai laikantis negrąžinimo principo ir pagrindinių teisių; ragina dėti bendras pastangas kovojant su prekyba žmonėmis ir terorizmu, pirmiausia siekiant tiksliau nustatyti nusikalstamas organizacijas ir jų finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad suteikiant galimybę teisėtai ir saugiai patekti į ES, įskaitant galimybę kirsti Šengeno išorės sienas, bus padedama užtikrinti bendrą Šengeno erdvės stabilumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad dabartinė Europos integruoto sienų valdymo strategijos įgyvendinimo padėtis nepatenkinama; prašo Komisijos ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros remti valstybių narių pastangas laikytis reikalavimų, išdėstytų Reglamente dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, ir deramu metu valstybėse narėse pradėti teminius Europos integruoto sienų valdymo strategijos vertinimus; ragina valstybes nares savo sienų valdymą suderinti su integruoto sienų valdymo strategijos koncepcija ir taikyti bendrą požiūrį į sienų valdymą, pagrįstą pagrindiniais principais, visų pirma, užtikrinant visišką pagarbą pagrindinėms teisėms, ypač daug dėmesio skiriant pažeidžiamoms grupėms ir nepilnamečiams vykdant visą sienų valdymo ir grąžinimo veiklą, įskaitant negrąžinimo principą; pabrėžia, kad būtina užtikrinti visapusišką integruoto sienų valdymo strategijos įgyvendinimą Europos ir nacionaliniu lygmenimis laikantis tarptautinių konvencijų, taip sustiprinti išorės sienų valdymą ir kartu gerbti pagrindines teises; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai teigia, kad reikia greitai pradėti taikyti visapusišką integruoto sienų valdymo strategija, dėl kurios susitarė institucijos, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros techninę ir operatyvinę strategiją ir tolesnes valstybių narių nacionalines strategijas; puikiai žino, kad Europos integruoto sienų valdymo strategija valstybėse narėse įgyvendinama nenuosekliai, ir pabrėžia, kad visapusiškas Europos integruoto sienų valdymo strategijos vykdymas visose valstybėse narėse yra gyvybiškai svarbus norint, kad Šengeno erdvė veiktų tinkamai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto Eurosur reglamentui iš dalies pakeisti, atsižvelgiant į didelius trūkumus, su kuriais susidurta įgyvendinant dabartinį reglamentą, ir mano, kad toks pasiūlymas turėtų paskatinti labiau naudotis Eurosur keičiantis informacija, vykdant rizikos vertinimą ir paieškos bei gelbėjimo operacijas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pakartoja, kad Parlamentas remia Bulgarijos ir Rumunijos spartų prisijungimą prie Šengeno erdvės ir Kroatijos prisijungimą, kai tik ji atitiks prisijungimo kriterijus; ragina Tarybą pritarti Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimui, kad jos taptų visateisėmis Šengeno erdvės narėmis; |
| --- | --- |

34.

Kiti klausimai, darantys poveikį Šengeno erdvei

| 35. | pabrėžia, kad dabartinė Šengeno erdvės padėtis ir vidaus sienų kontrolės išsaugojimas yra, visų pirma, ne pačios Šengeno erdvės struktūros ir taisyklių problemos, o susijusios acquis sritys, pvz., trūkumai bendros Europos prieglobsčio sistemos srityje, įskaitant nepakankamą politinę valią, solidarumo ir pasidalijimo atsakomybe trūkumą, Dublino reglamentą, ir išorės sienų valdymą; |
| --- | --- |

35.

Pažanga, padaryta taisant įvardytus trūkumus

| 36. | atkreipia ypatingą dėmesį į paramos ir pajėgumų ugdymo priemones, kurių imtasi reaguojant į pagrindines priežastis nelegalių migrantų kilmės šalyse, siekiant jose pagerinti gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis yra vienas iš būdų siekiant palengvinti aplinkybes, kurios lemia prievartinę ir neteisėtą migraciją; pabrėžia, kad reikia visapusiškų priemonių norint pasiekti užsibrėžtų tikslų; |
| --- | --- |

37.

Rimčiausi įvardyti trūkumai

| 38. | apgailestauja, kad pranešama apie daugelį žmonių, pastaraisiais metais Viduržemio jūroje žuvusių arba dingusių be žinios; be to, pabrėžia, kad paieška ir gelbėjimas yra atskira Europos integruoto sienų valdymo sudėtinė dalis, kaip nurodyta reglamente dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų; laikosi nuomonės, kad nuolatinis, patikimas ir veiksmingas Sąjungos atsakas vykdant paieškos ir gelbėjimo operacijas jūroje yra itin svarbus veiksnys siekiant užkirsti kelią žūtims jūroje; mano, jog nepaprastai svarbu, kad visa jūros sienų stebėjimo operatyvinio planavimo ir tokių Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros operacijų vykdymo veikla apimtų deramus paieškos ir gelbėjimo jūroje aspektus, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 656/2014; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamento įgyvendinimo ir pabrėžia, kad valstybės narės turi laikytis reglamente išdėstytų reikalavimų, visų pirma susijusių su įsipareigojimais prisidėti pakankamais žmogiškaisiais ištekliais ir technine įranga tiek prie bendrų operacijų, tiek prie greitojo reagavimo įrangos rezervo, taip pat skirti pakankamai išteklių pažeidžiamumo vertinimo įgyvendinimui; yra susirūpinęs dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros išteklių ir finansinio planavimo bei vertinimų, kuriais grindžiamas valstybių narių operacijų finansavimas ir reikalaujami įnašai; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamus nacionalinių sienos apsaugos pareigūnų mokymus pagrindinių teisių klausimais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad įvairių teisėsaugos tarnybų, kariuomenės, sienos apsaugos pareigūnų, muitinės, taip pat paieškos ir gelbėjimo jūroje srities institucijų bendradarbiavimas nacionaliniu lygmeniu dažnai nepakankamas, o tai lemia fragmentišką situacijos suvokimą ir menką veiksmingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl nepakankamos bendradarbiavimo struktūros gali būtų taikomos neveiksmingos ir (arba) neproporcingos priemonės; primena, kad nepadės jokios geranoriškos priemonės Sąjungos lygmeniu, jei nebus valstybių narių atitinkamų institucijų vidaus bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į kitų didelio masto informacinių sistemų kūrimą, taip pat tikslą gerinti jų sąveikumą, kartu išsaugant būtinas apsaugos priemones, taip pat susijusias su duomenų apsauga ir privatumu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad rengiant pasiūlymus dėl informacinių sistemų sąveikumo suteikiama galimybė patobulinti ir iš dalies suderinti nacionalines kompiuterines informacines sistemas ir nacionalines infrastruktūras sienos perėjimo punktuose; |
| --- | --- |

42.

Būtini veiksmai

| 43. | ragina agentūras ir valstybes nares toliau įgyvendinti daugiafunkcines operacijas ir užtikrinti, kad būtų imtasi tinkamų veiksmų norint, kad operacijos apimtų paieškos ir gelbėjimo jūroje veiklą naudojant tinkamą turtą ir žmogiškuosius išteklius; ragina Agentūrą užtikrinti, kad būtų įgyvendinta skundų nagrinėjimo tvarka ir pagrindinių teisių pareigūnui būtų skirta pakankamai išteklių bei darbuotojų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares užtikrinti greitas ir veiksmingas grąžinimo procedūras išdavus sprendimą grąžinti, visapusiškai laikantis pagrindinių teisių ir žmogiškomis sąlygomis bei užtikrinant orumą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį, kad valstybės narės turi galimybę pasinaudoti Direktyvoje 2001/40/EB suteikta galimybe pripažinti arba įvykdyti kitos valstybės priimtą sprendimą grąžinti, užuot priėmus naują sprendimą neteisėtą migrantą grąžinti arba išsiųsti į pirmą sprendimą priėmusią valstybę narę; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina valstybes nares imtis konkrečių veiksmų, kad visiems prieglobsčio prašytojams būtų užtikrinta tinkama infrastruktūra, apgyvendinimas ir gyvenimo sąlygos, ypač atsižvelgiant į nelydimų nepilnamečių ir šeimų su nepilnamečiais, taip pat pažeidžiamų moterų poreikius; ragina valstybes nares imtis veiksmų, kad jų sulaikymo įstaigos atitiktų reikalavimus, susijusius su geriausia tarptautine patirtimi, ir laikytis žmogaus teisių normų bei konvencijų, užtikrinti patalpų poreikius, ir atsižvelgiant į tai, kad sulaikymas yra kraštutinė priemonė ir neužtikrina vaiko interesų, labiau taikyti sulaikymą pakeičiančias priemones; ragina valstybes nares vykdyti savo įsipareigojimus dėl perkėlimo, kaip 2015 m. rugsėjo mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba ir 2017 m. rugsėjo mėn. dar kartą patvirtino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, kad būtų atkurtas migracijos valdymas ir skatinamas solidarumas ir bendradarbiavimas ES; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinės duomenų apsaugos institucijos būtų nepriklausomos – visų pirma skiriant pakankamus finansinius ir personalo išteklius užduotims, kurių vis daugėja, vykdyti; ragina valstybių narių nepriklausomas priežiūros institucijas užtikrinti būtiną informacinių sistemų ir jų naudojimo auditą; ragina valstybes nares priimti nuostatas, pagal kurias duomenų subjektai galėtų teikti skundus ir prašyti savo asmeninės informacijos bei išsamiau informuoti visuomenę apie informacines sistemas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primygtinai laikosi nuomonės, jog Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turi vykdyti įvairios paskirties operacijas, siekiant atsižvelgti į būtinybę užtikrinti paieškos ir gelbėjimo jūroje būrių (kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 656/2014) buvimą reikiamose vietose; primena, kad nacionalinės sienos apsaugos institucijos taip pat privalo skirti pakankamai išteklių jos veiklai, visų pirma paieškos ir gelbėjimo operacijoms; pabrėžia, kad sienų kontrolę turėtų vykdyti apmokyti sienos apsaugos pareigūnai arba griežtai prižiūrint kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai buvo suteikti įgaliojimai imtis aktyvesnio vaidmens padedant valstybėms narėms vykdyti koordinuotas grąžinimo operacijas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina valstybes nares tarpusavyje toliau vystyti tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą vykdant bendrą grėsmės vertinimo, rizikos analizės ir patruliavimo veiklą; ragina visapusiškai įgyvendinti Priumo konvenciją ir Tarybos sprendimą 2008/615/TVR, laikytis Europos keitimosi informacija modelio bei vykdyti Švedijos iniciatyvą; ragina valstybes nares tobulinti savo nacionalines teisėsaugos bendradarbiavimo bei dalijimosi informacija struktūras ir gerinti praktinį bendradarbiavimą, ypač su kaimyninėmis valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena, kad ypatingas prioritetas teikiamas bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS) reformai – holistinio požiūrio į sunkumų, darančių poveikį pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams ir migracijos politikai, sprendimą ir Komisijos migracijos darbotvarkės daliai; primena, jog Parlamentas ne kartą nurodė, kad teisėtų kelių atvėrimas migrantams ir pabėgėliams yra geriausias būdas kovoti su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis ir kartu su vadinamąja neteisėta migracija; ragina Tarybą nedelsiant pasekti Parlamento pavyzdžiu ir priimti derybų dėl kiekvieno pasiūlymo šiuo klausimu įgaliojimą, visų pirma susijusį su Dublino reglamentu; pabrėžia, kad iki šiol nepatvirtinta Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra, ir ragina Tarybą nedelsiant vėl imtis nagrinėti šį dokumentų rinkinį; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, jog būtina padidinti valstybių narių ES piliečiams išduodamų tapatybės kortelių saugumą; todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl tapatybės kortelių apsauginių savybių ir biometrinių standartų, kaip buvo padaryta pasų atveju; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  OL L 251, 2016 9 16, p. 1

(2)  OL L 135, 2016 5 24, p. 53.

(3)  OL L 295, 2013 11 6, p. 11.

(4)  Wouter van Ballegooij, „Išlaidos, kurios būtų patiriamos, jei nebūtų Šengeno erdvės: pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų aspektai“, („The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects“), ES masto veiksmų nebuvimo ataskaita, Europos pridėtinės vertės skyrius, 2016 m., p. 32.

(5)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 160.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/114 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/114

---

P8_TA(2018)0229

Būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, įgyvendinimo (2016/2328(INI))

(2020/C 76/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 ir 3 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 10, 18, 19, 21, 79 ir 82 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 ir 3 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 10, 18, 19, 21, 79 ir 82 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 1985 m. lapkričio 29 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Pagrindinių teisingumo principų nusikaltimų ir piktnaudžiavimo valdžia aukoms deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1985 m. lapkričio 29 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Pagrindinių teisingumo principų nusikaltimų ir piktnaudžiavimo valdžia aukoms deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir į 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimus (ES) 2017/865 (1) ir (ES) 2017/866 (2) dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir į 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimus (ES) 2017/865 (1) ir (ES) 2017/866 (2) dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2006)8 valstybėms narėms dėl pagalbos nuo nusikaltimų nukentėjusiems asmenims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2006)8 valstybėms narėms dėl pagalbos nuo nusikaltimų nukentėjusiems asmenims,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec (2010)5 valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lyties tapatybės priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec (2010)5 valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lyties tapatybės priemonių,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 15 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2001/220/TVR dėl nukentėjusiųjų padėties baudžiamosiose bylose (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 15 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2001/220/TVR dėl nukentėjusiųjų padėties baudžiamosiose bylose (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 6 d. Tarybos išvadas dėl kovos su neapykantos nusikaltimais Europos Sąjungoje ir 2014 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas „Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant moters lyties organų žalojimą, prevencija ir kova su juo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 6 d. Tarybos išvadas dėl kovos su neapykantos nusikaltimais Europos Sąjungoje ir 2014 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas „Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant moters lyties organų žalojimą, prevencija ir kova su juo“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 606/2013 dėl apsaugos priemonių tarpusavio pripažinimo civilinėse bylose (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 606/2013 dėl apsaugos priemonių tarpusavio pripažinimo civilinėse bylose (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/99/ES dėl Europos apsaugos orderio (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/99/ES dėl Europos apsaugos orderio (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (9),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija įgyvendinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija įgyvendinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (12),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 2004/80/EB dėl žalos atlyginimo nusikaltimo aukoms (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 2004/80/EB dėl žalos atlyginimo nusikaltimo aukoms (13),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus 2017 m. rugsėjo mėn. paskelbtą tyrimą „Kokių priemonių gali imtis ES ir valstybės narės, kad suteiktų geresnę pagalbą terorizmo aukoms?“ (angl. „How can the EU and the Member States better help victims of terrorism?“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus 2017 m. rugsėjo mėn. paskelbtą tyrimą „Kokių priemonių gali imtis ES ir valstybės narės, kad suteiktų geresnę pagalbą terorizmo aukoms?“ (angl. „How can the EU and the Member States better help victims of terrorism?“),

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros (FRA) apklausą „Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas“ (angl. „Second European Union minorities and discrimination survey“), paskelbtą 2017 m. gruodžio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros (FRA) apklausą „Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas“ (angl. „Second European Union minorities and discrimination survey“), paskelbtą 2017 m. gruodžio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į FRA tyrimą „Vaiko poreikius atitinkantis teisingumas: vaikų, kurie aukos, liudytojo arba šalies statusu dalyvauja devyniose ES valstybėse narėse vykstančiuose teismo procesuose, perspektyvos ir lūkesčiai“ (angl. „Child-friendly justice – Perspectives and experiences of children involved in judicial proceedings as victims, witnesses or parties in nine EU Member States“), paskelbtą 2017 m. vasario mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA tyrimą „Vaiko poreikius atitinkantis teisingumas: vaikų, kurie aukos, liudytojo arba šalies statusu dalyvauja devyniose ES valstybėse narėse vykstančiuose teismo procesuose, perspektyvos ir lūkesčiai“ (angl. „Child-friendly justice – Perspectives and experiences of children involved in judicial proceedings as victims, witnesses or parties in nine EU Member States“), paskelbtą 2017 m. vasario mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. FRA pagrindinių teisių ataskaitą, paskelbtą 2017 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. FRA pagrindinių teisių ataskaitą, paskelbtą 2017 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. FRA pagrindinių teisių ataskaitą, paskelbtą 2016 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. FRA pagrindinių teisių ataskaitą, paskelbtą 2016 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į FRA 2015 m. sausio mėn. paskelbtą tyrimą pavadinimu „Nusikaltimų aukos Europos Sąjungoje: paramos aukoms mastas ir pobūdis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA 2015 m. sausio mėn. paskelbtą tyrimą pavadinimu „Nusikaltimų aukos Europos Sąjungoje: paramos aukoms mastas ir pobūdis“,

| — | atsižvelgdamas į FRA tyrimą „Didelis darbuotojų išnaudojimas. Darbuotojai, judantys Europos Sąjungoje arba atvykę į ją“ (angl. „Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union“), paskelbtą 2015 m. birželio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA tyrimą „Didelis darbuotojų išnaudojimas. Darbuotojai, judantys Europos Sąjungoje arba atvykę į ją“ (angl. „Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union“), paskelbtą 2015 m. birželio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į FRA pranešimą „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas“, paskelbtą 2014 m. kovo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA pranešimą „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas“, paskelbtą 2014 m. kovo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 6 d. paskelbtą pranešimą apie IVOR projektą „Į aukas orientuotos reformos įgyvendinimas baudžiamosios teisenos sistemoje ES“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 6 d. paskelbtą pranešimą apie IVOR projektą „Į aukas orientuotos reformos įgyvendinimas baudžiamosios teisenos sistemoje ES“,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) ataskaitą „Nusikaltimų aukų teisių direktyvos analizė atsižvelgiant į lyčių aspektą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) ataskaitą „Nusikaltimų aukų teisių direktyvos analizė atsižvelgiant į lyčių aspektą“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 10 d. Džokjakartos principus „Plius 10“ („Principus ir valstybių įsipareigojimus taikyti tarptautinę žmogaus teisių teisę, susijusią su seksualine orientacija, lytine tapatybe, lyties raiška ir lytims būdingomis savybėmis“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 10 d. Džokjakartos principus „Plius 10“ („Principus ir valstybių įsipareigojimus taikyti tarptautinę žmogaus teisių teisę, susijusią su seksualine orientacija, lytine tapatybe, lyties raiška ir lytims būdingomis savybėmis“),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo sudarymo Europos Sąjungos vardu (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo sudarymo Europos Sąjungos vardu (14),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos Direktyvos 2012/29/ES įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą, kurį parengė Ex post vertinimo skyrius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos Direktyvos 2012/29/ES įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą, kurį parengė Ex post vertinimo skyrius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų (LIBE) komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės (FEMM) komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų (LIBE) komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės (FEMM) komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0168/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0168/2018),

| A. | kadangi Direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai (Nusikaltimų aukų teisių direktyva), siekiama baudžiamojo teisingumo sistemoje sutelkti dėmesį į nusikaltimų aukas ir geriau ginti jų teises, kad bet kuriai nusikaltimo aukai būtų užtikrinamos vienodos teisės, nepriklausomai nuo to, kur įvyko nusikaltimas, nuo jų tautybės ar gyventojo statuso; |
| --- | --- |

A.

kadangi Direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai (Nusikaltimų aukų teisių direktyva), siekiama baudžiamojo teisingumo sistemoje sutelkti dėmesį į nusikaltimų aukas ir geriau ginti jų teises, kad bet kuriai nusikaltimo aukai būtų užtikrinamos vienodos teisės, nepriklausomai nuo to, kur įvyko nusikaltimas, nuo jų tautybės ar gyventojo statuso;

| B. | kadangi 2017 m. rugsėjo mėn. 23 valstybės narės iš 27 buvo perkėlusios Nusikaltimų aukų teisių direktyvą į nacionalinę teisę; kadangi Komisija pradėjo 16 pažeidimo procedūrų prieš valstybes nares, kurios praktikoje dar ne visiškai atitinka reikalavimus; kadangi šia direktyva suteikiama galimybė pradėti spręsti su nusikaltimų aukomis susijusius klausimus kitoje valstybėje narėje; kadangi tarpvalstybinio pobūdžio bylose tebėra trūkumų; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. rugsėjo mėn. 23 valstybės narės iš 27 buvo perkėlusios Nusikaltimų aukų teisių direktyvą į nacionalinę teisę; kadangi Komisija pradėjo 16 pažeidimo procedūrų prieš valstybes nares, kurios praktikoje dar ne visiškai atitinka reikalavimus; kadangi šia direktyva suteikiama galimybė pradėti spręsti su nusikaltimų aukomis susijusius klausimus kitoje valstybėje narėje; kadangi tarpvalstybinio pobūdžio bylose tebėra trūkumų;

| C. | kadangi ES lygmeniu nustatyti suvienodinti standartai ir priemonės, kuriais siekiama pagerinti ES piliečių gyvenimo sąlygas, tačiau kiekvienoje šalyje nusikaltimo aukų atžvilgiu vis dar elgiamasi skirtingai; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES lygmeniu nustatyti suvienodinti standartai ir priemonės, kuriais siekiama pagerinti ES piliečių gyvenimo sąlygas, tačiau kiekvienoje šalyje nusikaltimo aukų atžvilgiu vis dar elgiamasi skirtingai;

| D. | kadangi nepaisant daugelio valstybėse narėse pradėtų pokyčių, nusikaltimų aukoms vis dar dažnai trūksta informacijos apie jų teises, o tai reiškia, kad daromas neigiamas poveikis Nusikaltimų aukų teisių direktyvos veiksmingumui atskirose šalyse, visų pirma kalbant apie prieigos prie informacijos reikalavimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant daugelio valstybėse narėse pradėtų pokyčių, nusikaltimų aukoms vis dar dažnai trūksta informacijos apie jų teises, o tai reiškia, kad daromas neigiamas poveikis Nusikaltimų aukų teisių direktyvos veiksmingumui atskirose šalyse, visų pirma kalbant apie prieigos prie informacijos reikalavimą;

| E. | kadangi paramos aukoms grupės aukų poreikius (greta teisinės paramos) skirsto į keturias kategorijas: teisė į teisingumą, orumą, tiesą ir atminimą – pastaroji teisė reiškia besąlygišką terorizmo pasmerkimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi paramos aukoms grupės aukų poreikius (greta teisinės paramos) skirsto į keturias kategorijas: teisė į teisingumą, orumą, tiesą ir atminimą – pastaroji teisė reiškia besąlygišką terorizmo pasmerkimą;

| F. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse trūksta paramos aukoms paslaugų ir jų koordinavimo vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, todėl nukentėjusiems asmenims sunku naudotis esamomis paramos paslaugomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse trūksta paramos aukoms paslaugų ir jų koordinavimo vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, todėl nukentėjusiems asmenims sunku naudotis esamomis paramos paslaugomis;

| G. | kadangi moterų prieglaudos, centrai ir pagalbos linijos yra pagrindinės agentūros, teikiančios paramą nuo smurto nukentėjusioms moterims ir jų vaikams; kadangi Europoje trūksta moterų prieglaudų ir centrų; kadangi reikia skubiai kurti moterų prieglaudas, nes jose moterims, išgyvenusioms smurtą šeimoje, ir jų vaikams užtikrinamas saugumas, apgyvendinimas, konsultavimo ir paramos paslaugos; kadangi dėl moterų prieglaudų trūkumo gali kilti pavojus jų gyvybei; |
| --- | --- |

G.

kadangi moterų prieglaudos, centrai ir pagalbos linijos yra pagrindinės agentūros, teikiančios paramą nuo smurto nukentėjusioms moterims ir jų vaikams; kadangi Europoje trūksta moterų prieglaudų ir centrų; kadangi reikia skubiai kurti moterų prieglaudas, nes jose moterims, išgyvenusioms smurtą šeimoje, ir jų vaikams užtikrinamas saugumas, apgyvendinimas, konsultavimo ir paramos paslaugos; kadangi dėl moterų prieglaudų trūkumo gali kilti pavojus jų gyvybei;

| H. | kadangi tais atvejais, kai teroristinis išpuolis įvykdomas vienoje valstybėje narėje, o nukentėjusieji yra kitos valstybės narės gyventojai, tos dvi valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti, kad būtų palengvintas pagalbos teikimas aukoms; |
| --- | --- |

H.

kadangi tais atvejais, kai teroristinis išpuolis įvykdomas vienoje valstybėje narėje, o nukentėjusieji yra kitos valstybės narės gyventojai, tos dvi valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti, kad būtų palengvintas pagalbos teikimas aukoms;

| I. | kadangi, jei valdžios sektoriaus subjektai ir nacionalinės institucijos imtųsi veiksmingų apsaugos veiksmų, kuriais būtų siekiama padėti aukoms, piliečiai padėtų institucijoms ir pasitikėtų jomis, o tai padėtų stiprinti teigiamą jų įvaizdį; |
| --- | --- |

I.

kadangi, jei valdžios sektoriaus subjektai ir nacionalinės institucijos imtųsi veiksmingų apsaugos veiksmų, kuriais būtų siekiama padėti aukoms, piliečiai padėtų institucijoms ir pasitikėtų jomis, o tai padėtų stiprinti teigiamą jų įvaizdį;

| J. | kadangi daugelis sveikatos priežiūros specialistų gali susidurti su aukomis, ypač smurtą dėl lyties patyrusiomis aukomis, ir dažnai iš pradžių aukos kreipiasi į juos, kad praneštų apie nusikaltimą; kadangi iš turimų duomenų matyti, kad sveikatos priežiūros specialistams, pvz., gydytojams ir kitiems klinikų specialistams, ribotu mastu rengiami mokymai apie tai, kaip veiksmingai reaguoti į smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugelis sveikatos priežiūros specialistų gali susidurti su aukomis, ypač smurtą dėl lyties patyrusiomis aukomis, ir dažnai iš pradžių aukos kreipiasi į juos, kad praneštų apie nusikaltimą; kadangi iš turimų duomenų matyti, kad sveikatos priežiūros specialistams, pvz., gydytojams ir kitiems klinikų specialistams, ribotu mastu rengiami mokymai apie tai, kaip veiksmingai reaguoti į smurtą dėl lyties;

| K. | kadangi moterims, kurios yra smurto dėl lyties aukos, visada reikia specialios paramos ir apsaugos, atsižvelgiant į didelį jų pažeidžiamumą dėl antrinės ir pakartotinės viktimizacijos; |
| --- | --- |

K.

kadangi moterims, kurios yra smurto dėl lyties aukos, visada reikia specialios paramos ir apsaugos, atsižvelgiant į didelį jų pažeidžiamumą dėl antrinės ir pakartotinės viktimizacijos;

| L. | kadangi ES vis dar sistemingai per retai pranešama apie incidentus ar smurto vykdytojus, ypač apie tokius atvejus, kai įtraukiamos mažumos, migrantai, asmenys su priklausomu ar mažų garantijų gyventojo statusu, LGBTI asmenys, apie antisemitinius nusikaltimus, seksualinę prievartą prieš vaikus, smurtą šeimoje ir nusikaltimus dėl lyties, nuo prekybos žmonėmis ir priverstinio darbo nukentėjusius asmenis; kadangi maždaug du trečdaliai moterų, nukentėjusių nuo smurto dėl lyties, nepraneša apie tai valdžios institucijoms, nes bijo keršto, drovisi ir vengia socialinės stigmos; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES vis dar sistemingai per retai pranešama apie incidentus ar smurto vykdytojus, ypač apie tokius atvejus, kai įtraukiamos mažumos, migrantai, asmenys su priklausomu ar mažų garantijų gyventojo statusu, LGBTI asmenys, apie antisemitinius nusikaltimus, seksualinę prievartą prieš vaikus, smurtą šeimoje ir nusikaltimus dėl lyties, nuo prekybos žmonėmis ir priverstinio darbo nukentėjusius asmenis; kadangi maždaug du trečdaliai moterų, nukentėjusių nuo smurto dėl lyties, nepraneša apie tai valdžios institucijoms, nes bijo keršto, drovisi ir vengia socialinės stigmos;

| M. | kadangi neapykantos nusikaltimai prieš LGBTI asmenis yra ES masto realybė; kadangi apie šiuos nusikaltimus nepakankamai pranešama, todėl neužtikrinamos nukentėjusiųjų teisės; |
| --- | --- |

M.

kadangi neapykantos nusikaltimai prieš LGBTI asmenis yra ES masto realybė; kadangi apie šiuos nusikaltimus nepakankamai pranešama, todėl neužtikrinamos nukentėjusiųjų teisės;

| N. | kadangi FRA tyrime „Geresnis informavimas apie Europos Sąjungoje daromus neapykantos nusikaltimus: nukentėjusiųjų teisių pripažinimas“ (angl. „Making hate crime visible in the European Union: acknowledging victims’ rights“) nurodoma, kad imigranto statusas padidina riziką tapti nusikaltimų aukomis, nepriklausomai nuo kitų žinomų rizikos veiksnių; |
| --- | --- |

N.

kadangi FRA tyrime „Geresnis informavimas apie Europos Sąjungoje daromus neapykantos nusikaltimus: nukentėjusiųjų teisių pripažinimas“ (angl. „Making hate crime visible in the European Union: acknowledging victims’ rights“) nurodoma, kad imigranto statusas padidina riziką tapti nusikaltimų aukomis, nepriklausomai nuo kitų žinomų rizikos veiksnių;

| O. | kadangi rasistinių neapykantos nusikaltimų prieš migrantus ir prieglobsčio prašytojus skaičius išaugo visose valstybėse narėse; kadangi labai mažai tokius neapykantos nusikaltimus įvykdžiusių kaltininkų yra patraukiama atsakomybėn; |
| --- | --- |

O.

kadangi rasistinių neapykantos nusikaltimų prieš migrantus ir prieglobsčio prašytojus skaičius išaugo visose valstybėse narėse; kadangi labai mažai tokius neapykantos nusikaltimus įvykdžiusių kaltininkų yra patraukiama atsakomybėn;

| P. | kadangi, nors pagal direktyvos 1 straipsnį visos nusikaltimų aukos turi vienodas teises jų nediskriminuojant, iš tikrųjų dauguma valstybių narių nėra įgyvendinusios politikos ar procesų, kuriais užtikrinama, kad dokumentų neturintys nukentėję asmenys galėtų saugiai pranešti apie išnaudojimą darbe, smurtą dėl lyties ir kitų formų išnaudojimą, netaikant sankcijų už imigraciją; kadangi tai daro neproporcingą poveikį moterims ir mergaitėms, kurioms taip pat gresia didesnis prekybos žmonėmis ir seksualinio išnaudojimo pavojus; kadangi FRA tyrime „Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas“ nurodoma, kad tik vienas iš aštuonių respondentų pranešė arba pateikė skundą dėl naujausio diskriminacijos incidento, kurį jie patyrė dėl savo etninės ar imigranto kilmės; |
| --- | --- |

P.

kadangi, nors pagal direktyvos 1 straipsnį visos nusikaltimų aukos turi vienodas teises jų nediskriminuojant, iš tikrųjų dauguma valstybių narių nėra įgyvendinusios politikos ar procesų, kuriais užtikrinama, kad dokumentų neturintys nukentėję asmenys galėtų saugiai pranešti apie išnaudojimą darbe, smurtą dėl lyties ir kitų formų išnaudojimą, netaikant sankcijų už imigraciją; kadangi tai daro neproporcingą poveikį moterims ir mergaitėms, kurioms taip pat gresia didesnis prekybos žmonėmis ir seksualinio išnaudojimo pavojus; kadangi FRA tyrime „Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas“ nurodoma, kad tik vienas iš aštuonių respondentų pranešė arba pateikė skundą dėl naujausio diskriminacijos incidento, kurį jie patyrė dėl savo etninės ar imigranto kilmės;

| Q. | kadangi direktyvos 1 straipsnyje nustatyta, kad direktyvoje nustatytos teisės taikomos aukoms jų nediskriminuojant, be kita ko, dėl jų gyventojo statuso; |
| --- | --- |

Q.

kadangi direktyvos 1 straipsnyje nustatyta, kad direktyvoje nustatytos teisės taikomos aukoms jų nediskriminuojant, be kita ko, dėl jų gyventojo statuso;

| R. | kadangi kampanija „#MeToo“ akcentuojama, kad teisingumo sistema nepakankamai užtikrina teisingumą ir apsaugą moterims ir mergaitėms, todėl smurto dėl lyties aukos nesulaukia būtinos pagalbos; |
| --- | --- |

R.

kadangi kampanija „#MeToo“ akcentuojama, kad teisingumo sistema nepakankamai užtikrina teisingumą ir apsaugą moterims ir mergaitėms, todėl smurto dėl lyties aukos nesulaukia būtinos pagalbos;

| S. | kadangi Stambulo konvencijos ratifikavimas ir visiškas įgyvendinimas užtikrina nuoseklią Europos teisinę sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir kovoti su juo bei apsaugoti šio smurto aukas; kadangi smurto dėl lyties apibrėžtis turėtų būti grindžiama Stambulo konvencija, be to, turėtų būti pripažintas struktūrinis smurto prieš moteris pobūdis ir kitos smurto dėl lyties formos bei jo sąsajos su moterų ir vyrų nelygybe, kuri vis dar yra paplitusi visuomenėje; kadangi smurtą artimoje aplinkoje reikia vertinti atsižvelgiant į lyčių aspektą, nes jis daro neproporcingą poveikį moterims; |
| --- | --- |

S.

kadangi Stambulo konvencijos ratifikavimas ir visiškas įgyvendinimas užtikrina nuoseklią Europos teisinę sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir kovoti su juo bei apsaugoti šio smurto aukas; kadangi smurto dėl lyties apibrėžtis turėtų būti grindžiama Stambulo konvencija, be to, turėtų būti pripažintas struktūrinis smurto prieš moteris pobūdis ir kitos smurto dėl lyties formos bei jo sąsajos su moterų ir vyrų nelygybe, kuri vis dar yra paplitusi visuomenėje; kadangi smurtą artimoje aplinkoje reikia vertinti atsižvelgiant į lyčių aspektą, nes jis daro neproporcingą poveikį moterims;

| T. | kadangi moterims kyla didžiausia grėsmė patirti persekiojimą, kuris yra įprasta smurto dėl lyties forma, ir kadangi į persekiojimą, kaip konkretų nusikaltimą, nebuvo atsižvelgiama septynių valstybių narių baudžiamajame kodekse; |
| --- | --- |

T.

kadangi moterims kyla didžiausia grėsmė patirti persekiojimą, kuris yra įprasta smurto dėl lyties forma, ir kadangi į persekiojimą, kaip konkretų nusikaltimą, nebuvo atsižvelgiama septynių valstybių narių baudžiamajame kodekse;

| U. | kadangi ypatingas dėmesys turi būti skiriamas moterų, nukentėjusių nuo smurto dėl lyties ir smurto šeimoje, vaikų saugumui ir apsaugai; |
| --- | --- |

U.

kadangi ypatingas dėmesys turi būti skiriamas moterų, nukentėjusių nuo smurto dėl lyties ir smurto šeimoje, vaikų saugumui ir apsaugai;

| V. | kadangi aukos dažnai nėra tinkamai informuojamos apie teismo procesą ir jo padarinius; kadangi aukos pernelyg dažnai apie nusikaltėlių paleidimą netikėtai sužino iš žiniasklaidos ar kitų išorinių priemonių, o ne iš kompetentingų institucijų; |
| --- | --- |

V.

kadangi aukos dažnai nėra tinkamai informuojamos apie teismo procesą ir jo padarinius; kadangi aukos pernelyg dažnai apie nusikaltėlių paleidimą netikėtai sužino iš žiniasklaidos ar kitų išorinių priemonių, o ne iš kompetentingų institucijų;

| W. | kadangi aukos ir jų šeimos nariai nėra pakankamai informuoti apie savo teises, kai nusikaltimas įvyksta kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje nukentėjęs asmuo gyvena; kadangi „aukos“ sąvoka valstybėse narėse apibrėžiama skirtingai; kadangi atitinkamai skiriasi nacionalinių teisės aktų taikymo sritis (pvz., kartais ji apima ir šeimos narius); |
| --- | --- |

W.

kadangi aukos ir jų šeimos nariai nėra pakankamai informuoti apie savo teises, kai nusikaltimas įvyksta kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje nukentėjęs asmuo gyvena; kadangi „aukos“ sąvoka valstybėse narėse apibrėžiama skirtingai; kadangi atitinkamai skiriasi nacionalinių teisės aktų taikymo sritis (pvz., kartais ji apima ir šeimos narius);

| X. | kadangi lengvai prieinamos ir plačiai reklamuojamos pagalbos linijos daugeliui moterų yra pirmasis žingsnis siekiant joms reikalingos pagalbos ir paramos, kai jos patiria smurtą artimoje aplinkoje; |
| --- | --- |

X.

kadangi lengvai prieinamos ir plačiai reklamuojamos pagalbos linijos daugeliui moterų yra pirmasis žingsnis siekiant joms reikalingos pagalbos ir paramos, kai jos patiria smurtą artimoje aplinkoje;

| Y. | kadangi tik 27 proc. europiečių žino visoje Europoje bendrą skubios pagalbos telefono numerį 112; kadangi dar ne visi turi galimybę juo naudotis; |
| --- | --- |

Y.

kadangi tik 27 proc. europiečių žino visoje Europoje bendrą skubios pagalbos telefono numerį 112; kadangi dar ne visi turi galimybę juo naudotis;

| Z. | kadangi daugeliu atvejų auka yra svarbiausiais liudytojas teisme ir ji turi būti apsaugota nuo galimo nusikaltėlio keršto ar grasinamo elgesio, įskaitant kelio pakartotinei ar antrinei viktimizacijai užkirtimą; kadangi liudytojų parodymai yra labai svarbūs, kad baudžiamojo teisingumo sistema tinkamai veiktų ir ja būtų pasitikima, ir būtini siekiant veiksmingai tirti organizuoto nusikalstamumo ir teroristų grupių veiklą bei patraukti už ją baudžiamojon atsakomybėn, nes tai galėtų padėti tokias grupes suardyti; kadangi valstybes narės turėtų imtis atitinkamų priemonių siekdamos veiksmingai apsaugoti liudytojus, taip pat paspartinti keitimąsi geriausia patirtimi ir tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje; |
| --- | --- |

Z.

kadangi daugeliu atvejų auka yra svarbiausiais liudytojas teisme ir ji turi būti apsaugota nuo galimo nusikaltėlio keršto ar grasinamo elgesio, įskaitant kelio pakartotinei ar antrinei viktimizacijai užkirtimą; kadangi liudytojų parodymai yra labai svarbūs, kad baudžiamojo teisingumo sistema tinkamai veiktų ir ja būtų pasitikima, ir būtini siekiant veiksmingai tirti organizuoto nusikalstamumo ir teroristų grupių veiklą bei patraukti už ją baudžiamojon atsakomybėn, nes tai galėtų padėti tokias grupes suardyti; kadangi valstybes narės turėtų imtis atitinkamų priemonių siekdamos veiksmingai apsaugoti liudytojus, taip pat paspartinti keitimąsi geriausia patirtimi ir tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje;

| AA. | kadangi buvo pranešta apie Nusikaltimų aukų teisių direktyvos įgyvendinimo trūkumus, visų pirma susijusius su:






  — | tinkamų paslaugų aukoms teikimu, atsižvelgiant į specialius jų poreikius, |
| --- | --- | --- |

AA.

kadangi buvo pranešta apie Nusikaltimų aukų teisių direktyvos įgyvendinimo trūkumus, visų pirma susijusius su:

—

tinkamų paslaugų aukoms teikimu, atsižvelgiant į specialius jų poreikius,

| — | tinkamu reikalavimų, siekiant užtikrinti asmeninį aukų įvertinimą, įgyvendinimu, |
| --- | --- |

—

tinkamu reikalavimų, siekiant užtikrinti asmeninį aukų įvertinimą, įgyvendinimu,

| — | mechanizmų, pagal kuriuos įtariamiems pažeidėjams suteikiama galimybė gauti skundo kopiją, sukūrimu, |
| --- | --- |

—

mechanizmų, pagal kuriuos įtariamiems pažeidėjams suteikiama galimybė gauti skundo kopiją, sukūrimu,

| — | vienodų sąlygų ir specialistų teikiamų paramos paslaugų užtikrinimu visiems nukentėjusiems asmenims, įskaitant neįgaliuosius, LGBTI asmenis, nukentėjusius vaikus, smurto dėl lyties, įskaitant seksualinį smurtą, aukas, taip pat neapykantos nusikaltimų ir nusikaltimų dėl garbės aukas, neatsižvelgiant į jų gyventojo statusą, |
| --- | --- |

—

vienodų sąlygų ir specialistų teikiamų paramos paslaugų užtikrinimu visiems nukentėjusiems asmenims, įskaitant neįgaliuosius, LGBTI asmenis, nukentėjusius vaikus, smurto dėl lyties, įskaitant seksualinį smurtą, aukas, taip pat neapykantos nusikaltimų ir nusikaltimų dėl garbės aukas, neatsižvelgiant į jų gyventojo statusą,

| — | greitų, efektyvių procedūrų, kuriomis deramai atsižvelgiama į aukas, baudžiamuosiuose teismo procesuose užtikrinimu, kad būtų paisoma specialių labiausiai pažeidžiamų asmenų grupių poreikių, |
| --- | --- |

—

greitų, efektyvių procedūrų, kuriomis deramai atsižvelgiama į aukas, baudžiamuosiuose teismo procesuose užtikrinimu, kad būtų paisoma specialių labiausiai pažeidžiamų asmenų grupių poreikių,

| — | duomenų apie smurto kultūrą, neapykantą moterims ir lyčių stereotipus rinkimu ir jų analize bei jų sąsaja su neapykantos nusikaltimų paplitimu,






  — | aukų informavimu apie jų skriaudikų padėtį pagal baudžiamąją arba proceso teisę; |
| --- | --- | --- |

—

duomenų apie smurto kultūrą, neapykantą moterims ir lyčių stereotipus rinkimu ir jų analize bei jų sąsaja su neapykantos nusikaltimų paplitimu,

—

aukų informavimu apie jų skriaudikų padėtį pagal baudžiamąją arba proceso teisę;

| AB. | kadangi nuo nusikaltimų nukentėję asmenys nuolat praneša, kad ilgai trunkantis teisingumo procesas pats savaime yra – antrinė arba pakartotinė – viktimizacija; kadangi veiksniai, turintys įtakos nukentėjusių asmenų įspūdžiams apie sistemą, apima tai, kaip su jais elgiamasi proceso metu, jiems suteikiamos kontrolės mastą bei jų dalyvavimo galimybes; |
| --- | --- |

AB.

kadangi nuo nusikaltimų nukentėję asmenys nuolat praneša, kad ilgai trunkantis teisingumo procesas pats savaime yra – antrinė arba pakartotinė – viktimizacija; kadangi veiksniai, turintys įtakos nukentėjusių asmenų įspūdžiams apie sistemą, apima tai, kaip su jais elgiamasi proceso metu, jiems suteikiamos kontrolės mastą bei jų dalyvavimo galimybes;

| AC. | kadangi terorizmo aukos nukentėjo dėl išpuolių, kuriais galiausiai siekiama pakenkti visuomenei ar tai visuomenei atstovaujančiai didesnei grupei; taigi dėl ypatingo prieš tokias aukas padaryto nusikaltimo pobūdžio joms reikia skirti ypatingą dėmesį, paramą ir užtikrinti socialinį pripažinimą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi terorizmo aukos nukentėjo dėl išpuolių, kuriais galiausiai siekiama pakenkti visuomenei ar tai visuomenei atstovaujančiai didesnei grupei; taigi dėl ypatingo prieš tokias aukas padaryto nusikaltimo pobūdžio joms reikia skirti ypatingą dėmesį, paramą ir užtikrinti socialinį pripažinimą;

| AD. | kadangi tam tikros teisės, pvz., teisė į finansinę paramą ir kompensaciją, nebuvo tinkamai įgyvendintos arba suteiktos 2016 m. Briuselyje įvykusių teroristinių išpuolių aukoms pagal Nusikaltimų aukų teisių direktyvą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi tam tikros teisės, pvz., teisė į finansinę paramą ir kompensaciją, nebuvo tinkamai įgyvendintos arba suteiktos 2016 m. Briuselyje įvykusių teroristinių išpuolių aukoms pagal Nusikaltimų aukų teisių direktyvą;

Direktyvos įgyvendinimo vertinimas

| 1. | kritikuoja tai, kad iki 2017 m. lapkričio mėn. Komisija nepateikė Parlamentui ir Tarybai ataskaitos dėl Nusikaltimų aukų teisių direktyvos taikymo, kaip nustatyta direktyvos 29 straipsnyje; ragina valstybes nares bendradarbiauti ir siųsti visus susijusius duomenis ir statistinius duomenis Komisijai, kad būtų lengviau įvertinti direktyvos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kritikuoja tai, kad iki 2017 m. rugsėjo mėn., praėjus dvejiems metams po numatyto perkėlimo, tik 23 valstybės narės iš 27 oficialiai perkėlė Nusikaltimų aukų teisių direktyvą į nacionalinę teisę, ir iš jų kelios valstybės tik iš dalies atitinka reikalavimus, numatytus tik kai kuriomis nuostatomis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad kai kuriose valstybėse tam tikros Nusikaltimų aukų teisių direktyvos nuostatos sėkmingai įgyvendintos, būtent:






  — | teisė į vertimą žodžiu ir raštu, |
| --- | --- | --- |

3.

—

teisė į vertimą žodžiu ir raštu,

| — | teisė būti išklausytam, |
| --- | --- |

—

teisė būti išklausytam,

| — | vaikų aukų apsauga, |
| --- | --- |

—

vaikų aukų apsauga,

| — | aukų teisės teikiant skundą, |
| --- | --- |

—

aukų teisės teikiant skundą,

| — | teisė gauti informaciją nuo pirmo kontakto su kompetentinga valdžios institucija; |
| --- | --- |

—

teisė gauti informaciją nuo pirmo kontakto su kompetentinga valdžios institucija;

| 4. | tačiau apgailestauja, kad daugelyje valstybių narių tebėra svarbių trūkumų perkeliant direktyvą į nacionalinę teisę ir įgyvendinant ją, visų pirma susijusių su:






  — | sudėtingomis prieigos prie paramos paslaugų procedūromis ir paramos nukentėjusiesiems sistemos trūkumais, įskaitant nepakankamas galimybes pasinaudoti teisine pagalba ir kompensavimu, finansinės paramos trūkumu, nepakankamu paramos paslaugų koordinavimu bei nesuderintais nukreipimo mechanizmais, |
| --- | --- | --- |

4.

—

sudėtingomis prieigos prie paramos paslaugų procedūromis ir paramos nukentėjusiesiems sistemos trūkumais, įskaitant nepakankamas galimybes pasinaudoti teisine pagalba ir kompensavimu, finansinės paramos trūkumu, nepakankamu paramos paslaugų koordinavimu bei nesuderintais nukreipimo mechanizmais,

| — | tuo, kad dažnai aiški informacija nesuteikiama daugiau nei viena kalba, todėl aukoms de facto sunku siekti apsaugos kitoje valstybėje narėje, |
| --- | --- |

—

tuo, kad dažnai aiški informacija nesuteikiama daugiau nei viena kalba, todėl aukoms de facto sunku siekti apsaugos kitoje valstybėje narėje,

| — | nepakankamai tvirta teisėkūros pozicija tarpvalstybinėse bylose ir aukų, gyvenančių kitose valstybėse narėse, teisių atžvilgiu ir nesugebėjimu imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad gyventojo statuso neturėjimas ar neaiškus gyventojo statusas nesudarytų kliūčių aukoms ginti savo teises pagal šią direktyvą; |
| --- | --- |

—

nepakankamai tvirta teisėkūros pozicija tarpvalstybinėse bylose ir aukų, gyvenančių kitose valstybėse narėse, teisių atžvilgiu ir nesugebėjimu imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad gyventojo statuso neturėjimas ar neaiškus gyventojo statusas nesudarytų kliūčių aukoms ginti savo teises pagal šią direktyvą;

| 5. | pabrėžia, kad būtina tinkamai užmegzti pirmąjį kontaktą su auka, ypač smurto dėl lyties aukų atvejais; tačiau pažymi, kad kai kurios labiausiai pažeidžiamos aukos, pavyzdžiui, nepilnametės ir neišsilavinusios, neįgalios ar vyresnio amžiaus aukos, taip pat (dėl kalbos) migrantai ir prekybos žmonėmis aukos, gali sunkiai suprasti jiems teikiamą informaciją ir todėl jų teisė į informaciją, kaip nustatyta šios direktyvos 4 straipsnyje, nebus visapusiškai įgyvendinta, taigi būtina užtikrinti kvalifikuoto teisės eksperto, kuris padėtų aukoms, dalyvavimą; pažymi, kad 4 straipsnis yra vienas iš direktyvos privalumų, nes padeda aukoms pasinaudoti savo teise į esamas paramos ir apsaugos paslaugas, kaip nustatyta direktyvoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares skatinti lengvai prieinamą galimybę kreiptis į teismą ir tinkamą nemokamą teisinę pagalbą, nes taip labai prisidedama prie tylos nutraukimo ir aukos pasitikėjimo baudžiamojo teisingumo sistema, sumažėja nebaudžiamumo galimybė ir suteikiama galimybė aukai pradėti psichologinio atsigavimo procesą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina visas valstybes nares įgyvendinti ir veiksmingai taikyti Nusikaltimų aukų teisių direktyvos 4 straipsnyje visoms aukoms ir potencialioms aukoms garantuojamą teisę į informaciją; pabrėžia, kad reikia tobulinti informacijos mechanizmus valstybėse narėse, kad aukos žinotų ne tik savo teises, bet ir kur kreiptis siekiant jas įgyvendinti; primena, kad specialistai, su kuriais pirmiausia susiduria aukos, turėtų būti jų pirmieji kontaktiniai asmenys, teikiantys informaciją apie teises ir programas, sukurtas siekiant spręsti situacijas, sukeliančias viktimizaciją; pabrėžia, kad neteikiant informacijos nukentėjusiam asmeniui prieš baudžiamąjį procesą, baudžiamojo proceso metu ir po jo nukentėjęs asmuo negali tinkamai pasinaudoti savo teisėmis, kyla nepasitenkinimas teisingumo sistema ir dėl to nukentėjęs asmuo negali aktyviai dalyvauti baudžiamojoje byloje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja dėl to, kad pernelyg daug valstybių narių savo teisės aktais neįgyvendino asmeninio aukos įvertinimo dalies, ir todėl neefektyviai nustatomi ir nurodomi specialūs aukų poreikiai, neužtikrinamas pagarbus ir orus elgesys su jomis, taigi joms nesuteikiama apsauga, atsižvelgiant į jų specialius poreikius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse ši direktyva nėra perkelta į nacionalinę teisę, todėl šių valstybių piliečiai patiria diskriminaciją, norėdami pasinaudoti savo, kaip ES piliečių, teisėmis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja dėl to, kad Nusikaltimų aukų teisių direktyva apribojama galimybė naudotis aukos teise į teisinę pagalbą dėl nuostatų, pagal kurias valstybės narės įpareigojamos teikti teisinę pagalbą tik tada, kai aukai numatytas šalies baudžiamajame procese teisinis statusas ir nurodyta, kad sąlygos ar procesinės taisyklės, pagal kurias aukos gali naudotis teisine pagalba, nustatomos pagal nacionalinę teisę; pabrėžia, kad šie apribojimai gali turėti itin sunkių pasekmių smurto dėl lyties aukoms, kurios nepateikia skundų ir kurių bylos niekada nebus nagrinėjamos kaip baudžiamojo teisingumo sistemos dalis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad dėl kitų priemonių, kuriomis panašiai papildomos nuostatos dėl aukų teisių, sunkiau pasiekti suderinamumą su Nusikaltimų aukų teisių direktyva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad trečiųjų šalių piliečiai ir ES piliečiai, tapę nusikaltimo aukomis kitoje valstybėje narėje, gali taip pat naudotis pagal šią direktyvą suteikiamomis teisėmis ir parama, neatsižvelgiant į jų gyventojo statusą, ir kad aukos, nukentėjusios nuo nusikalstamos veikos, įvykdytos ne jų gyvenamosios vietos valstybėje narėje, gali pateikti skundą gyvenamosios vietos valstybės narės kompetentingoms institucijoms; vis dėlto pažymi, kad šiai teisei dažnai pakenkia valstybių narių nuostatų dėl eksteritorialumo neapibrėžtumas; ragina valstybes nares užtikrinti, kad gyvenamosios vietos statusas nebūtų kriterijus, kuriuo remiantis būtų galima visapusiškai naudotis aukų teisėmis, ir aiškiau išdėstyti savo nacionalines nuostatas dėl eksteritorialumo; ragina valstybes nares garantuoti gyventojų statuso neturinčioms nusikaltimų aukoms prieigą prie paramos paslaugų ir informacijos apie jų teises ir priimti specialias priemones, kuriomis būtų visų pirma siekiama užtikrinti visų aukų teises į kompensaciją ir teises baudžiamajame procese; šiuo tikslu ragina valstybes nares imtis tinkamų veiksmų savo kompetentingų institucijų ar specialistų paramą teikiančių subjektų bendradarbiavimui palengvinti, kad aukoms būtų užtikrintos realios galimybės gauti tokios informacijos ir pasinaudoti tokiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena valstybėms narėms, kad neteisėtai šalyje gyvenantiems nukentėjusiems asmenims taip pat turėtų būti suteikta galimybė naudotis teisėmis ir paslaugomis, įskaitant prieglaudas ir kitas specializuotas paslaugas pagal šią direktyvą, pavyzdžiui, teisinę apsaugą ir psichosocialinę bei finansinę valstybių narių paramą, ir nebijoti, kad jie bus deportuoti; ragina valstybes nares imtis priemonių užtikrinti, kad šios teisės ir paslaugos būtų prieinamos nediskriminuojant; palankiai vertina veiksmus, kurių ėmėsi kai kurios valstybės narės, kad dokumentų neturintiems nukentėjusiems asmenims būtų suteiktas leidimas gyventi šalyje dėl humanitarinių priežasčių arba baudžiamojo proceso metu, nes tai galėtų paskatinti aukas pranešti apie nusikaltimus ir kovoti su nebaudžiamumu; ragina valstybę narę priimti teisės aktus, kuriais būtų numatytos galimybės priklausomo gyventojo statusą turinčioms aukoms išvengti smurto atvejų, suteikiant joms galimybę gauti nepriklausomo gyventojo statusą; primygtinai ragina Komisiją skatinti ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis esama geriausia patirtimi ir ją vertinti, atsižvelgiant į aukų ir pilietinės visuomenės perspektyvas; |
| --- | --- |

13.

Rekomendacijos

Asmeninis įvertinimas

| 14. | primena, kad vienas svarbiausių Nusikaltimų aukų teisių direktyvos tikslų yra gerinti nusikaltimų aukų padėtį visoje ES ir įtvirtinti nusikaltimų aukų vaidmenį baudžiamojo teisingumo sistemoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares sustiprinti neapykantos nusikaltimų aukų, įskaitant nusikaltimus prieš LGBTI asmenis ar dėl rasistinių motyvų, teises; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia tai, kad asmeninis įvertinimas yra labai svarbus, nes visiems nukentėjusiems asmenims suteikiama daugiau galių juos informavus apie jų teises, teisę priimti sprendimus procesuose, kuriuose jie dalyvauja, o jeigu tai yra vaikai – teisę į specialias procesines apsaugos priemones, kurios jiems turi būti taikomos nuo pačios teisinio proceso pradžios; ragina valstybes nares savo teisės aktuose laiku ir tinkamai įgyvendinti asmeninius aukų vertinimus, įskaitant, jei reikia, joms užmezgant pirminius ryšius su kompetentinga institucija, nes tai yra būtinas procedūros etapas siekiant pripažinti ir nustatyti konkrečius aukos poreikius, suteikti konkrečią apsaugą, atsižvelgiant į tuos poreikius, ir užkirsti kelią antrinei ir pakartotinei viktimizacijai, bauginimui ir atsakomiesiems veiksmams; pabrėžia, kad asmeninis įvertinimas turi būti reguliariai tikrinamas, siekiant nustatyti nuolatinius paramos poreikius, taip pat per atitinkamą laikotarpį po to, kai įvyko nusikaltimas, turėtų būti atliktas tolesnis aukų vertinimas, atsižvelgiant į turimas žinias apie reakciją į traumą; primena, kad asmeninis įvertinimas ypač reikalingas prekybos žmonėmis aukoms ir seksualinės prievartos aukomis tapusiems vaikams, atsižvelgiant į šių nusikaltimų socialinius, fizinius ir psichologinius padarinius; primena, kad visi asmeniniai vertinimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į lyčių aspektą, nes moterims ir LGBTQI, tapusiems smurto dėl lyties aukomis, reikia ypatingo dėmesio ir apsaugos, kadangi yra didelė pakartotinės viktimizacijos rizika, todėl turėtų būti užtikrintos specialios priemonės ir specialistų parama; |
| --- | --- |

16.

Paramos aukoms paslaugos

| 17. | apgailestauja, kad aukos patiria sunkumų, norėdamos pasinaudoti paramos paslaugomis; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse paramos aukoms tarnybos vis dar nėra įsteigtos; pabrėžia, kad paramos aukoms tarnybos turėtų būti prieinamos ir teisės visoms aukoms turėtų būti užtikrinamos visoje ES net tada, kai asmuo dar neįrodė, kad tapo nusikaltimo auka, arba prieš bet kokią oficialią procedūrą ar veiksmus; ragina valstybes nares pasirūpinti, jog veiktų moterų prieglaudos ir centrai, padidinti jų skaičių ir pagerinti prieinamumą, kad jie galėtų padėti moterims, nukentėjusioms nuo visų rūšių smurto dėl lyties, ir užtikrinti, kad smurtą išgyvenusioms moterims visuomet atsirastų vietos juose; primygtinai reikalauja, kad paslaugos būtų išplėstos siekiant tinkamiau tenkinti visų moterų, visų pirma įvairias negalias turinčių moterų ir migrančių, įskaitant dokumentų neturinčias migrantes, poreikius; pabrėžia, kad tokios paslaugos taip pat turėtų apimti su gyvenamąja vieta nesusijusią specialistų paramą, pavyzdžiui, informaciją ir konsultacijas, lydėjimo į teismą ir informavimo paslaugas; mano, kad moterų prieglaudos turėtų padėti visoms moterims, susiduriančioms su smurtu artimoje aplinkoje, ir turėtų būti prieinamos visą parą ir kiekvieną dieną bei nemokamos moterims ir jų vaikams, kad moterys jaustųsi saugios ir galėtų pranešti apie smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares skirti ypatingą dėmesį vaikų ir bet kokios formos nusikaltimų, visų pirma prekybos žmonėmis, įskaitant seksualinį išnaudojimą, smurto dėl lyties ir seksualinės prievartos ir išnaudojimo aukomis tapusių vaikų asmeniniam įvertinimui; primena, kad aukomis tapę vaikai visada turi būti laikomi turinčiais specialių apsaugos poreikių dėl jų pažeidžiamumo, kaip nustatyta direktyvos 22 straipsnio 4 dalyje; pabrėžia poreikį spręsti vaikų ir jaunimo problemas taip, kad būtų tinkamai atsižvelgta į jų pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

18.

Mokymas

| 19. | pabrėžia, kad tolesnių mokymo programų užtikrinimas ES lygmeniu yra nepaprastai svarbus siekiant procesų suderinimo ir standartizavimo visose valstybėse narėse ir užtikrinant vienodą požiūrį į ES piliečius; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares užtikrinti konkretų asmenų, atsakingų už pagalbos teikimą teroro aktų aukoms, mokymą ir šiuo tikslu skirti būtinų išteklių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares visiems specialistams, dirbantiems su nusikaltimų aukomis, pavyzdžiui, praktikuojantiems teisininkams, policijos pareigūnams, prokurorams, teisėjams, sveikatos priežiūros specialistams, socialiniams darbuotojams ir pilietinės visuomenės organizacijoms, parengti lyties aspektu grindžiamas mokymo programas ir pateikti jiems atitinkamas gaires; ragina valstybes nares tinkamai panaudoti ES finansavimą šiems mokymams; ragina valstybes nares visų pirma užtikrinti, jog jos laikytųsi visų įsipareigojimų dėl policijos pareigūnų mokymo, kad įvykus nusikaltimui jie galėtų geriau ir laiku atlikti asmeninį įvertinimą; ragina valstybes nares užkirsti kelią nusikaltimo aukų patiriamai tolesnei viktimizacijai ar antrinei viktimizacijai, teikti aukoms informaciją apie jų teises ir paslaugas, kuriomis jos gali naudotis, ir suteikti joms daugiau galių, tokiu būdu mažinant potrauminį stresą; pabrėžia, kad toks mokymas taip pat turėtų būti įtrauktas į švietimo programas, bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir NVO, o privalomasis ir specialusis mokymas turėtų būti reguliariai prieinamas visiems su nusikaltimų aukomis susiduriantiems specialistams, kad būtų vystomas tinkamas požiūris, padedantis atsižvelgti į kiekvieno tipo aukų specifines savybes ir poreikius, sudaromos geresnės sąlygos specialistams užkirsti kelią smurtui ir teikiama tinkama parama pažeidžiamoms grupėms, pvz., vaikams, smurtą dėl lyties patyrusioms moterims, prekybos žmonėmis aukoms, LGBTI asmenims ir neįgaliesiems; primena, kad siekiant veiksmingai įgyvendinti direktyvos tikslus būtina parengti darbuotojus; mano, kad toks mokymas turėtų apimti gaires, kaip užtikrinti, kad aukos būtų apsaugotos nuo prievartos, išnaudojimo ir smurto ir kad būtų užtikrinama jų fizinė ir psichinė neliečiamybė; be to, mano, kad rengiant bet kokius mokymus turėtų būti pabrėžiamas nediskriminavimo principas – šios direktyvos kertinis akmuo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad nukentėję nuo nusikaltimų vaikai yra ypač pažeidžiami ir kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas siekiant mokyti specialistus, dirbančius su aukomis, kai nusikaltimai susiję su vaikais, ypač seksualinės prievartos ir seksualinio išnaudojimo atvejais, atsižvelgiant į įvairių amžiaus grupių poreikius; pabrėžia, kad tokie specialistai turėtų teikti informaciją vaikui suprantamu būdu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją suteikti tarptautinei terorizmo aukų dienai praktinį turinį – bent du kartus per metus organizuoti tarptautinį renginį, specialiai skirtą valstybių narių vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijoms keistis patirtimi ir gerąja praktika ir rinkti aukų liudijimus; mano, kad tai turėtų padėti greitai, visapusiškai ir vienodai perkelti direktyvą į nacionalinę teisę, anksti nustatyti bendras direktyvos taikymo problemas, nuolat vertinti savo gebėjimą didinti informuotumą ir, greta solidarumo demonstracijų ir institucinės bei socialinės paramos aukoms užtikrinimo, imtis veiksmų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad sveikatos priežiūros specialistai yra labai svarbūs nustatant smurto šeimoje aukas, nes smurtas prieš moteris artimoje aplinkoje ilgainiui turi įtakos tiek fizinei, tiek psichikos sveikatai; ragina valstybes nares užtikrinti, kad informacija apie paramos aukoms tarnybas ir aukų teises būtų prieinama sveikatos priežiūros specialistams, ir rengti tikslinius mokymus įvairiems sveikatos priežiūros specialistams, įskaitant bendrosios praktikos gydytojus, skubios pagalbos gydytojus, slaugytojus, gydytojų padėjėjus, klinikų socialinius darbuotojus ir priėmimo skyrių darbuotojus, kad jie gebėtų imtis veiksmingų priemonių susidūrę su aukomis, visų pirma patyrusiomis smurtą dėl lyties, taip sudarant sąlygas sveikatos priežiūros specialistams nustatyti galimo smurto atvejus ir paskatinti aukas moteris kreiptis į kompetentingą instituciją; |
| --- | --- |

24.

Tarpvalstybinis aspektas

| 25. | ragina valstybes nares teikti finansinę ir teisinę pagalbą šeimos nariams tais atvejais, kai sunkus nusikaltimas – t. y. kai auka miršta arba yra sunkiai sužeista – įvykdomas kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje yra aukos gyvenamoji vieta, visų pirma atvejais, kai šeimos nariai neturi finansinių išteklių keliauti į tą valstybę narę dalyvauti teisme, mokėti už psichologinę pagalbą arba grąžinti aukas namo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares padidinti procedūrų lankstumą ir paspartinti šalyje priimtų sprendimų dėl smurto dėl lyties perdavimo procesą, visų pirma tarptautinių porų atveju, kad abiejų sutuoktinių šalių valdžios institucijos galėtų kuo greičiau imtis atitinkamų veiksmų ir užkirsti kelią tam, kad vaikų globos teisės būtų suteiktos tėvui, kuris kitoje šalyje yra kaltinamas smurtu dėl lyties; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prašo Komisijos ir Tarybos toliau plėtoti aukų teises, kad ES galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį aukų teisių apsaugos srityje; |
| --- | --- |

27.

Procesinės teisės

| 28. | pabrėžia, kad svarbu teikti nemokamą teisinę pagalbą, tuo pačiu metu užtikrinant, kad biurokratinė našta aukai būtų kuo mažesnė; |
| --- | --- |

28.

| 29. | visų pirma ragina valstybes nares numatyti konfidencialią ir anoniminę pranešimo apie nusikaltimus, ypač susijusius su seksualine prievarta, taip pat neįgaliųjų ir nepilnamečių išnaudojimu, procedūrą, siekiant stebėti ir įvertinti pranešimų skaičių bei užtikrinti, kad dokumentų neturintys nukentėjusieji galėtų pateikti skundus ir jiems dėl to nekiltų su imigracija susijusių pasekmių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina valstybes nares sustiprinti teisines priemones baudžiamosiose bylose, kuriomis užtikrinama nukentėjusių vaikų apsauga, įskaitant konkrečius vaikų, nukentėjusių nuo smurto dėl lyties, poreikius viso baudžiamojo proceso metu, visų pirma tais atvejais, kai vaiko motiną nužudo jos partneris, ir užtikrinti, kad ir vėliau jie gautų pagalbą bei socialinę ir psichologinę paramą, siekiant išvengti antrinės nukentėjusių vaikų viktimizacijos; ragina valstybes nares imtis konkrečių priemonių, kad kalbant apie nukentėjusius vaikus būtų padidintas nacionalinių pagalbos linijų vaidmuo, atsižvelgiant į tai, kad vaikų galimybės patiems pranešti apie nusikaltimus yra ribotos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares, nustatant globos ir lankymo teises, atsižvelgti į rimtus smurto dėl lyties, įskaitant smurtą šeimoje, incidentus, ir mano, kad užtikrinant apsaugą ir teikiant paramą aukoms taip pat turėtų būti atsižvelgiama į vaikų liudytojų teises ir poreikius; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena valstybėms narėms apie reikalavimą nemokamai teikti vertimo raštu ir žodžiu paslaugas, pažymėdamas, kad informacijos kita kalba trūkumas gali būti kliūtimi veiksmingai apsaugoti aukas ir kartu aukų diskriminavimo forma; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai įsitraukti į informavimo kampanijas ir glaudžiai bendradarbiauti jas rengiant, kad būtų didinamas bendras visuomenės informuotumas apie aukų teises, kaip nustatyta ES teisėje, įskaitant specialius aukomis tapusių vaikų poreikius; pabrėžia, kad tokios informavimo kampanijos turėtų būti organizuojamos ir mokyklose, siekiant supažindinti vaikus su jų teisėmis ir jiems suteikti priemonių, kurios padėtų nustatyti bet kokios formos nusikaltimus, kurių aukomis arba liudininkais jie gali tapti; ragina Komisiją ir valstybes nares rengti kampanijas, kuriomis būtų siekiama skatinti moteris ir LGBTQI asmenis pranešti apie bet kokios rūšies smurtą dėl lyties, kad jie galėtų būti apsaugoti ir gauti reikalingą paramą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares keistis geriausia patirtimi, susijusia su policijos pareigūnų požiūriu, orientuotu į aukas, jų kasdieniame darbe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina valstybes nares tiek regioniniu, tiek nacionaliniu lygmenimis aktyviai dalyvauti rengiant kampanijas, kuriomis siekiama užkirsti kelią smurtui dėl lyties ir pakartotinei viktimizacijai teisingumo sistemoje bei žiniasklaidos priemonėse, ir skatinti kultūrinius visuomenės nuomonės pokyčius, siekiant užkirsti kelią aukų kaltinimo kultūrai ir atitinkamam elgesiui, dėl kurių tam tikrų nusikaltimų (pvz., smurto dėl lyties ar seksualinės prievartos) aukos gali patirti papildomą traumą; ragina valstybes nares skatinti privatųjį sektorių, IT sektorių ir žiniasklaidą išnaudoti visas savo galimybes ir dalyvauti vykdant smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevenciją; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, nustatant mechanizmus, kuriais aukos būtų skatinamos pranešti apie nusikaltimus, kuriuos jos patyrė, ir kuriais būtų palengvinamas šis procesas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares nustatyti specialias priemones masinę žūtį sukėlusių išpuolių atvejams, kad baudžiamajame procese galėtų dalyvauti didelis skaičius aukų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena valstybėms narėms, kad ypatingą dėmesį reikia skirti bauginimo ir keršto rizikai ir tam, kad būtų saugomas nukentėjusiųjų orumas ir fizinė neliečiamybė, taip pat per apklausas ir liudijant, siekiant nustatyti, ar šiems asmenims reikia taikyti ir kokiu mastu taikyti apsaugos priemones vykstant baudžiamajam procesui; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kaip svarbu, kad aukos būtų nuolat informuojamos apie baudžiamojo proceso, per kurį teisiami nusikaltimą prieš jas įvykdę asmenys, eigą, visų pirma tais atvejais, kai nusikaltimų vykdytojams skiriamos laisvės atėmimo bausmės ir kai jie jas atlieka; |
| --- | --- |

39.

Institucinė perspektyva

| 40. | ragina Komisiją įvykdyti savo ataskaitų teikimo įpareigojimus, nustatytus direktyvoje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad svarbu rinkti tinkamus išskaidytus palyginamus duomenis apie visus nusikaltimus, visų pirma apie smurtą prieš moteris ir prekybą žmonėmis, siekiant geriau suprasti šią problemą, didinti informuotumą, įvertinti ir tobulinti valstybių narių veiksmus remiant aukas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją šalinti teisminius ir praktinius šios direktyvos įgyvendinimo trūkumus užtikrinant tinkamą įvairių ES aukų apsaugos priemonių (pvz., Direktyvos 2011/99/ES dėl Europos apsaugos orderio, Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, Direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija ir Direktyvos 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje) sąveiką; ragina visas valstybes nares ir ES ratifikuoti ir visiškai įgyvendinti Europos Tarybos Stambulo konvenciją (15) dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo ir nuosekliai įgyvendinti šias svarbias priemones, siekiant užtikrinti, kad aukos Europoje galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją į savo stebėseną ir ataskaitas įtraukti sektorinius tyrimus, kad būtų užtikrintas vienodas šios direktyvos taikymas siekiant apsaugoti visas aukas nepriklausomai nuo viktimizacijos pagrindų ar konkrečių savybių, įskaitant rasę, odos spalvą, religiją, lytį, lytinę tapatybę, lyties raišką, seksualinę orientaciją, lyties požymius, negalią, migranto ar bet kokį kitą statusą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena, kad į sąvoką „auka“ įtraukti aukų šeimos nariai, ir ragina valstybes nares terminą „šeimos nariai“ ir kitus pagrindinius terminus, kaip antai „ypač pažeidžiamas (-a)“, aiškinti plačiai, kad be reikalo nebūtų apribotas galimų teisių turėtojų sąrašas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina valstybes nares įdiegti priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad bendravimas tiek raštu, tie žodžiu atitiktų paprastus kalbos standartus, pritaikytus nepilnamečiams ir neįgaliesiems, ir būtų vykdomas aukoms suprantama kalba, kad aukos būtų informuojamos apie savo teises suprantamai, tinkamai ir tikslingai prieš baudžiamąjį procesą, jo metu ir jam pasibaigus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad tuo atveju, kai galimybė pasinaudoti teisėmis galioja ribotą laikotarpį, būtų atsižvelgiama į vėlavimą dėl vertimo žodžiu arba raštu sunkumų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atsižvelgdamas į tai, kad persekiojimas yra įprasta smurto dėl lyties forma ir kad siekiant su juo kovoti reikia specialių prevencinių priemonių, ragina septynias valstybes nares, kurios to dar nepadarė, remiantis atitinkamomis Nusikaltimų aukų teisių direktyvos nuostatomis dėl teisės į privatumo apsaugą, teisės į apsaugą ir ypač teisės vengti kontakto su nusikaltėliu arba su kitais galimais nusikaltėliais arba bendrininkais, priimti teisės aktus, pagal kuriuos persekiojimas būtų laikomas nusikalstama veika, kaip raginama Stambulo konvencijos 34 straipsnyje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes užkirsti kelią tolesnei viktimizacijai, kylančiai dėl aukos žeminimo ir garbės įžeidimų, kuriuos vykdo su skriaudiku susijusios socialinės grupės; primena, kad tokie veiksmai sukelia antrinę viktimizaciją ir jiems neturėtų būti taikomas žodžio laisvės principas, kaip numatyta Europos žmogus teisių konvencijos 10 straipsnio 2 dalyje ir Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisprudencijoje (16); |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad po išpuolio veiktų skubios informacijos telefono linija arba, dar geriau, kad ši paslauga būtų įtraukta tarp Europos bendrojo pagalbos telefono numerio 112 paslaugų ir kad būtų imtasi veiksmų pagalbai užsienio kalba teikti; todėl ragina visas valstybes nares nedelsiant savo teisės aktais įgyvendinti Nusikaltimų aukų teisių direktyvos 22 straipsnį; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad tuo atveju, jeigu terorizmo auka negyvena valstybėje narėje, kurioje teroro aktas buvo įvykdytas, ši valstybė narė bendradarbiautų su valstybe nare, kurioje auka gyvena, kad būtų palengvintas pagalbos teikimas aukai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybes nares sukurti visą parą visomis savaitės dienomis veikiančią ir nemokamą nacionalinę pagalbos liniją, skirtą moterims ir LGBTQI asmenims, nukentėjusiems nuo smurto dėl lyties; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad aukoms būtų teikiama paramos aukoms tarnybų pagalba, įskaitant psichologinę pagalbą, prieš baudžiamąjį procesą, jo metu ir jam pasibaigus; pabrėžia svarbų pilietinės visuomenės vaidmenį pagalbos aukoms srityje; vis dėlto mano, kad valdžios sektorius neturėtų pasikliauti vien nevyriausybinėmis organizacijomis, siekiant teikti pagrindines pagalbos aukoms paslaugas (savanorystės pagrindu); primygtinai reikalauja, kad valstybės narės užtikrintų didesnį finansavimą ir išteklius NVO, dirbančioms moterų teisių ir aukų teisių srityje, bei stiprintų gebėjimus plėtoti paramos aukoms mechanizmus, kuriuose dalyvautų teisėsaugos institucijos, sveikatos priežiūros ir socialinės tarnybos bei pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina valstybes nares, planuojant reagavimą į nelaimes, pasirūpinti specialistų parama terorizmo aukoms, kad būtų užtikrintos atitinkamos paramos paslaugos iškart po išpuolio ir ilgesnį laikotarpį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares sukurti specialias priemones, kad būtų užtikrintas informacijos teikimas aukoms, kurios neturi gyvenamosios vietos išpuolį patyrusios valstybės narės teritorijoje; mano, kad tokios priemonės visų pirma turėtų būti skirtos toje valstybėje narėje gyvenamosios vietos neturinčių aukų teisėms baudžiamajame procese ir teisei į kompensaciją; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina visas valstybes nares visada kovoti su nebaudžiamumu ir užtikrinti, kad kaltininkai būtų patraukti atsakomybėn, o aukos galėtų jaustis globojamos; be to, ragina visas valstybes nares dirbti įvairiuose sektoriuose, kad būtų galima nustatyti ir šalinti sisteminius veiksnius, kurie prisideda prie pakartotinės žmonių viktimizacijos, kai jie yra pažeidžiamose situacijose ir (arba) patiria didelę diskriminaciją, nes to nedarant gali kilti didelis poveikis aukos psichologinio atsigavimo procesui; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina valstybes nares sukurti teisinius mechanizmus, kuriais būtų galima pripažinti konkretaus teroro akto šlovinimą nusikaltimu, jei tai žemina aukas ir gali sukelti antrinę viktimizaciją, pakenkiant asmens, kuris tapo auka per šį teroro aktą, orumui ir atsigavimui; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad terorizmo aukos turi užimti centrinę vietą Europos visuomenėje kaip demokratinio pliuralizmo gynimo simbolis; todėl ragina rengti konferencijas ir atminimo renginius bei teikti audiovizualinę medžiagą, siekiant didinti Europos piliečių informuotumą, taip pat sukurti Europos aukų registrą administracinėms reikmėms; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina valstybes nares užtikrinti didesnę apsaugą smurto dėl lyties, įskaitant seksualinį smurtą, aukoms kaip priemonę, kuria gerinama teisė kreiptis į teismą ir užtikrinamas veiksmingesnis baudžiamasis procesas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena teroristinių išpuolių aukų, sudarančių atskirą grupę ir turinčių specialių poreikių, ypatumus; ragina Komisiją parengti specialią direktyvą dėl terorizmo aukų apsaugos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares užtikrinti paramos paslaugas, kaip antai parama įvykus traumai ir konsultavimas bei galimybė naudotis būtinomis sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, kaip tikslinės paramos aukoms, turinčioms specialių poreikių, pavyzdžiui, vaikams, nuo smurto dėl lyties nukentėjusioms moterims, prekybos žmonėmis aukoms, LGBTI asmenims ir žmonėms su negalia, dalį; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina valstybes nares sukurti tinkamus kokybės kontrolės mechanizmus, siekiant įvertinti, ar jos atitinka į lytį orientuotų ir moterims bei vaikams palankių standartų reikalavimus, susijusius su paramos aukoms tarnybų įgyvendintomis priemonėmis, kuriomis skatinama pranešti apie nusikaltimus ir veiksmingai saugomos aukos; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina valstybes nares padėti aukoms spręsti teisines, finansines ir praktines problemas bei kovoti su tolesnės viktimizacijos rizika; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją pabrėžti, kad ES finansuojamas projektas „Infovictims“ gali būti naudojamas kaip priemonė aukoms informuoti apie baudžiamąjį procesą, pasitelkiant įvairias komunikacijos priemones, pvz., brošiūras ir plakatus, kad ši informacija galėtų jas pasiekti; mano, kad šiuo projektu padedama dalytis geriausios patirties pavyzdžiais siekiant informuoti nusikaltimų aukas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina valstybes nares sukurti suderintus mechanizmus, skirtus informacijai apie teroristinių išpuolių, vykstančių jų teritorijoje, aukas rinkti ir, sukuriant ir išvystant vieno langelio principu grindžiamą sistemą, sudaryti aukoms galimybę naudotis interneto portalu ir skubios pagalbos telefono linija arba kitomis ryšių priemonėmis, pavyzdžiui, el. paštu arba multimedijos pranešimų siuntimo priemonėmis, suteikiant prieigą prie apsaugotos, individualizuotos, konkrečios ir svarbios informacijos, atitinkančios vartotojo poreikius, ir teikiant konfidencialias, nemokamas ir lengvai prieinamas pagalbos tarnybos paslaugas; pabrėžia, kad tokia pagalbos tarnyba turi būti pajėgi teikti pagalbą ir paramą terorizmo aukoms atsižvelgiant į jų konkrečius poreikius, pavyzdžiui, emocinę ir psichologinę pagalbą, konsultacijas ir informaciją bet kokiais teisiniais, praktiniais ar finansiniais klausimais, ji turi sugebėti padėti aukoms palaikyti ryšius su įvairiais administraciniais skyriais ir prireikus joms atstovauti šioje srityje iš karto po išpuolio ir per baudžiamąjį procesą, taip pat teikti pagalbą taikant nacionalines kompensavimo prašymų teikimo procedūras; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina valstybes nares patvirtinti tinkamas priemones, kurios padėtų pagal galimybę išvengti išpuolių prieš aukų ir jų šeimos narių privatų gyvenimą, ypač išpuolių, susijusių su tyrimo veikla ir vykdomų vykstant teismo procesui; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina Komisiją dabartinį e. teisingumo portalą paversti patogesne vartotojui platforma, kurioje aukoms būtų teikiama aiški ir nesunkiai suprantama informacija apie jų teises ir procedūras, kurių reikia laikytis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina valstybes nares bendradarbiauti su žiniasklaida ir žurnalistais visapusiškai gerbiant žodžio laisvę, kad būtų patvirtintos savireguliacijos po teroro išpuolio priemonės siekiant užtikrinti aukų ir jų šeimos narių privataus gyvenimo apsaugą, ir kad būtų pripažinta bendradarbiavimo su specialiosiomis tarnybomis, kurios teikia aukoms pagalbą ir paramą padėdamos joms pakęsti žiniasklaidos dėmesį, nauda; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina valstybes nares sukurti koordinavimo mechanizmus, siekiant užtikrinti veiksmingą perėjimą nuo pirmosios pagalbos vos įvykus nusikaltimui, atsižvelgiant į lyčių aspektą, iki reikiamos ilgesnio laikotarpio pagalbos; primena, kad į visus planavimo, sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo etapus būtina įtraukti vietos ir regioninės valdžios institucijas, kurios paprastai teikia daugumą aukoms reikalingos pagalbos paslaugų; pabrėžia, kad tokiais mechanizmais visų pirma turėtų būti užtikrinamas aukų nukreipimas gauti ilgalaikes paslaugas, kai skirtingais etapais pagalbą teikia įvairios organizacijos; mano, kad tokiais mechanizmais turėtų būti taip pat vykdoma tarpvalstybinė funkcija siekiant teikti paramos aukoms paslaugas ir užtikrinamos aukos teisės gauti informaciją, teisės į pagalbą ir žalos atlyginimą gyvenamojoje vietoje, kai nusikaltimas įvyko ne aukos gyvenamosios vietos valstybėje narėje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina valstybes nares teroristinio išpuolio atveju įsteigti koordinavimo centrą, kuris suburtų organizacijas ir ekspertus, kompetentingus teikti informaciją, paramą ir praktines paslaugas aukoms, jų šeimoms ir artimiesiems; pabrėžia, kad šios paslaugos turėtų būti konfidencialios, nemokamos ir lengvai prieinamos visoms terorizmo aukoms ir visų pirma turėtų apimti:






  a) | specializuotą emocinę ir psichologinę paramą, pavyzdžiui, paramą įvykus traumai ir konsultavimą, specialiai pritaikytą terorizmo aukų poreikiams; |
| --- | --- | --- |

69.

a)

specializuotą emocinę ir psichologinę paramą, pavyzdžiui, paramą įvykus traumai ir konsultavimą, specialiai pritaikytą terorizmo aukų poreikiams;

| b) | profesinio perkvalifikavimo paslaugas, skirtas padėti nuo sužalojimų ir žalos kenčiančioms aukoms rasti naują darbą arba pakeisti karjerą; |
| --- | --- |

b)

profesinio perkvalifikavimo paslaugas, skirtas padėti nuo sužalojimų ir žalos kenčiančioms aukoms rasti naują darbą arba pakeisti karjerą;

| c) | palankesnių sąlygų sudarymą saugiam virtualiam aukų bendravimui su kitomis aukomis ir aukų palaikymo grupių rengimą; |
| --- | --- |

c)

palankesnių sąlygų sudarymą saugiam virtualiam aukų bendravimui su kitomis aukomis ir aukų palaikymo grupių rengimą;

| d) | bendruomenines palaikymo paslaugas; |
| --- | --- |

d)

bendruomenines palaikymo paslaugas;

| e) | paslaugas šeimos nariams siekiant informuoti juos apie aukų ir jų palaikų atpažinimą ir palaikams repatrijavimą; |
| --- | --- |

e)

paslaugas šeimos nariams siekiant informuoti juos apie aukų ir jų palaikų atpažinimą ir palaikams repatrijavimą;

| 70. | apgailestauja dėl to, kad, palyginti su Stambulo konvencija, Nusikaltimų aukų teisių direktyvos taikymo sritis yra labiau ribota smurto dėl lyties aukų (įskaitant moteris, nukentėjusias nuo lytinių organų žalojimo praktikos) apsaugos atžvilgiu; vis dėlto teigiamai vertina direktyvoje numatytą griežtesnį atskaitomybės mechanizmą ir pabrėžia, kad reikėtų propaguoti abi šias priemones kartu, siekiant kuo labiau padidinti apsaugą, teikiamą smurto dėl lyties aukoms; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina valstybes nares teikti tinkamą informacinę medžiagą ir nemokamą teisinę pagalbą terorizmo aukoms, kurios yra ir baudžiamojo proceso šalys, kad būtų priimtas galimas sprendimas dėl kompensacijos; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą sukurti Europos pagalbos terorizmo aukoms fondą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina valstybes nares sukurti:






  a) | nuolatinę specialią interneto svetainę, kurioje būtų galima susipažinti su visa vieša informacija apie paramos paslaugas, teikiamas valstybėje narėje įvykus teroristiniam išpuoliui, ir kurioje turėtų būti kuo skubiau teikiama ši informacija: organizacijų, atsakingų už paramos aukoms, šeimos nariams ir visuomenei teikimą ir jų informavimą po teroristinio išpuolio, kontaktiniai duomenys, taip pat informacija apie išpuolį ir priemones, kurių imtasi reaguojant į išpuolį, įskaitant informaciją apie dingusių nukentėjusių asmenų radimą ir susisiekimą su jais, ir priemones, padedančias aukoms sugrįžti namo, kurios turėtų apimti:






  i) | informaciją, kaip atgauti dėl išpuolio prarastą turtą; |
| --- | --- | --- | --- |

73.

a)

nuolatinę specialią interneto svetainę, kurioje būtų galima susipažinti su visa vieša informacija apie paramos paslaugas, teikiamas valstybėje narėje įvykus teroristiniam išpuoliui, ir kurioje turėtų būti kuo skubiau teikiama ši informacija: organizacijų, atsakingų už paramos aukoms, šeimos nariams ir visuomenei teikimą ir jų informavimą po teroristinio išpuolio, kontaktiniai duomenys, taip pat informacija apie išpuolį ir priemones, kurių imtasi reaguojant į išpuolį, įskaitant informaciją apie dingusių nukentėjusių asmenų radimą ir susisiekimą su jais, ir priemones, padedančias aukoms sugrįžti namo, kurios turėtų apimti:

i)

informaciją, kaip atgauti dėl išpuolio prarastą turtą;

| ii) | informaciją apie normalią psichologinę aukų reakciją į išpuolį ir patarimus aukoms, kaip sušvelninti neigiamą reakciją, taip pat informaciją apie galimus nematomus sužalojimus, pvz., klausos praradimą; |
| --- | --- |

ii)

informaciją apie normalią psichologinę aukų reakciją į išpuolį ir patarimus aukoms, kaip sušvelninti neigiamą reakciją, taip pat informaciją apie galimus nematomus sužalojimus, pvz., klausos praradimą;

| iii) | informaciją apie tai, kaip pasikeisti prarastus tapatybės nustatymo dokumentus; |
| --- | --- |

iii)

informaciją apie tai, kaip pasikeisti prarastus tapatybės nustatymo dokumentus;

| iv) | informaciją apie tai, kaip gauti finansinę paramą, kompensaciją ar vyriausybės išmokas; |
| --- | --- |

iv)

informaciją apie tai, kaip gauti finansinę paramą, kompensaciją ar vyriausybės išmokas;

| v) | informaciją apie specialias terorizmo aukų ir šeimos narių teises, įskaitant teises baudžiamajame procese, nurodytas Nusikaltimų aukų teisių direktyvoje; |
| --- | --- |

v)

informaciją apie specialias terorizmo aukų ir šeimos narių teises, įskaitant teises baudžiamajame procese, nurodytas Nusikaltimų aukų teisių direktyvoje;

| vi) | bet kokią kitą informaciją, kuri laikoma būtina siekiant užtikrinti, kad aukos būtų informuotos apie jų teises, saugumą arba joms siūlomas paslaugas; |
| --- | --- |

vi)

bet kokią kitą informaciją, kuri laikoma būtina siekiant užtikrinti, kad aukos būtų informuotos apie jų teises, saugumą arba joms siūlomas paslaugas;

| b) | asmeninės prieigos svetainę, kuria gali naudotis teroristinių išpuolių aukos ir jų šeimų nariai, ir kurioje aukoms teikiama viešai neprieinama informacija; |
| --- | --- |

b)

asmeninės prieigos svetainę, kuria gali naudotis teroristinių išpuolių aukos ir jų šeimų nariai, ir kurioje aukoms teikiama viešai neprieinama informacija;

| c) | planus, kaip informuoti šeimos narius apie nukentėjusiųjų padėtį; |
| --- | --- |

c)

planus, kaip informuoti šeimos narius apie nukentėjusiųjų padėtį;

| d) | vienodus metodus, kuriais remdamosi visos valdžios institucijos ir organizacijos, atsakingos už aukų priėmimą, gydymą ir paramą joms, rinktų informaciją apie aukas; informacija turėtų būti renkama atsižvelgiant į visų reaguojant į teroristų išpuolį ir padedant aukoms ir jų šeimoms dalyvaujančių organizacijų poreikius; |
| --- | --- |

d)

vienodus metodus, kuriais remdamosi visos valdžios institucijos ir organizacijos, atsakingos už aukų priėmimą, gydymą ir paramą joms, rinktų informaciją apie aukas; informacija turėtų būti renkama atsižvelgiant į visų reaguojant į teroristų išpuolį ir padedant aukoms ir jų šeimoms dalyvaujančių organizacijų poreikius;

| 74. | ragina valstybes nares sukurti nacionalinį paramos aukoms tarnybų tinklą, siekiant stiprinti šių organizacijų bendradarbiavimą, ir sudaryti darbo grupes, kurios dalytųsi geriausia patirtimi, plėtotų mokymą ir gerintų bendravimą tarp valdžios institucijų ir nusikaltimo aukų; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Komisiją pradėti dialogą su valstybėmis narėmis, siekiant sumažinti itin didelius valstybių narių teroristinių išpuolių aukoms skiriamų finansinių kompensacijų skirtumus (17); |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad valstybės narės pagarbiai, jautriai ir profesionaliai elgtųsi su nusikaltimų aukomis, kad būtų padedama skatinti jas kreiptis į teisėsaugos pareigūnus ar medicinos darbuotojus; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad skubios pagalbos linija 112 būtų visiškai prieinama neįgaliesiems ir kad būtų rengiamos informuotumo didinimo kampanijos siekiant padidinti šios linijos žinomumą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pakartotinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti Europos visų formų smurto dėl lyties prevencijos ir kovos su juo strategiją, įskaitant teisės aktą, kuriuo siekiama paremti valstybes nares visų formų smurto prieš moteris ir mergaites ir su lytimi susijusio smurto prevencijos ir kovos su juo srityje; pakartotinai ragina Tarybą aktyvuoti nuostatą dėl pereigos priimant vieningą sprendimą, kuriuo smurtas prieš moteris ir mergaites (bei kitų formų smurtas dėl lyties) būtų priskiriamas nusikalstamoms veikoms, kaip nurodyta SESV 83 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina valstybes nares sukurti mechanizmus, kurie padėtų išieškoti tinkamas kompensacijas iš nusikalstamą veiką padariusių asmenų; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina valstybes nares veiksmingai, skiriant pakankamai ekonominių ir finansinių išteklių ir visapusiškai bendradarbiaujant su Komisija ir kitais atitinkamais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę, įgyvendinti visas Nusikaltimų aukų teisių direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją įtraukti asmens saugumo užtikrinimo ir visų asmenų apsaugos nuo smurto dėl lyties ir tarpasmeninio smurto prioritetą į Europos saugumo darbotvarkę; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  OL L 131, 2017 5 20, p. 11.

(2)  OL L 131, 2017 5 20, p. 13.

(3)  OL L 82, 2001 3 22, p. 1.

(4)  OL L 88, 2017 3 31, p. 6.

(5)  OL L 132, 2016 5 21, p. 1.

(6)  OL L 181, 2013 6 29, p. 4.

(7)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(8)  OL L 338, 2011 12 21, p. 2.

(9)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(10)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0501.

(12)  OL L 127, 2014 4 29, p. 39.

(13)  OL L 261, 2004 8 6, p. 15.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0329.

(15)  Žr. 2017 m. rugsėjo 12 d. Parlamento rezoliuciją dėl Stambulo konvencijos sudarymo.

(16)  2009 m. liepos 16 d. kolegijos sprendimas Féret prieš Belgiją, C-573.

(17)  Nacionalinės finansinės kompensacijos svyruoja nuo simbolinės vieno euro sumos kai kuriose valstybėse narėse iki 250 000 ir daugiau eurų sumos kitose valstybėse narėse.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/128

---

P8_TA(2018)0230

Metinė bendros prekybos politikos įgyvendinimo ataskaita

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Metinės bendros prekybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (2017/2070(INI))

(2020/C 76/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ataskaitą dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ataskaitą dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo (COM(2017)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. Komisijos ataskaitą dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo 2016 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. Komisijos ataskaitą dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo 2016 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. (COM(2017)0654),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio pasakytą kalbą dėl Sąjungos padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio pasakytą kalbą dėl Sąjungos padėties,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl daugiašalių derybų rengiantis 11-ajai PPO ministrų konferencijai, vyksiančiai 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl daugiašalių derybų rengiantis 11-ajai PPO ministrų konferencijai, vyksiančiai 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl 2010 m. Parlamento rekomendacijų dėl socialinių ir aplinkosaugos standartų, žmogaus teisių ir įmonių socialinės atsakomybės įgyvendinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl 2010 m. Parlamento rekomendacijų dėl socialinių ir aplinkosaugos standartų, žmogaus teisių ir įmonių socialinės atsakomybės įgyvendinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Komisijai dėl prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Komisijai dėl prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos ir ES prekybos politikos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos ir ES prekybos politikos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms (5),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2017 m. lapkričio 15 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2017 m. lapkričio 15 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2017 m. kovo 16 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2017 m. kovo 16 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2016 m. spalio 4 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2016 m. spalio 4 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (11),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (COM(2006)0249, SEC(2006)0643), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (COM(2006)0249, SEC(2006)0643),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo įgyvendinimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo įgyvendinimo (12),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) 2017 m. gegužės 16 d. nuomonę Nr. 2/15 dėl Sąjungos kompetencijos pasirašyti ir sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Singapūru, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) 2017 m. gegužės 16 d. nuomonę Nr. 2/15 dėl Sąjungos kompetencijos pasirašyti ir sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Singapūru,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 15 d. Komisijos tyrimą dėl bendro būsimųjų prekybos susitarimų poveikio žemės ūkio maisto produktų sektoriui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 15 d. Komisijos tyrimą dėl bendro būsimųjų prekybos susitarimų poveikio žemės ūkio maisto produktų sektoriui,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT pagrindinių verslo ir žmogaus teisių principų įgyvendinimas. Dabartinė padėtis“ (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT pagrindinių verslo ir žmogaus teisių principų įgyvendinimas. Dabartinė padėtis“ (SWD(2015)0144),

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos, visų pirma, į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverstinis darbas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos, visų pirma, į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverstinis darbas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207, 208 ir 218 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207, 208 ir 218 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0166/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0166/2018),

| A. | kadangi bendra prekybos politika apima prekybos susitarimus ir teisines priemones, kuriais užtikrinami Sąjungos aktyvūs ir pasyvūs prekybos interesai, prisidedama prie tvaraus augimo ir deramo darbo vietų kūrimo, garantuojamas ES taisyklių ir standartų laikymasis, apsaugoma valstybių teisė reguliuoti ir piliečių gerovė ir skatinamos ES vertybės; kadangi, norint pasiekti šiuos tikslus, reikia nustatyti tinkamą Sąjungos prekybos politikos kryptį ir teisingesniu ir skaidresniu būdu ją visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendra prekybos politika apima prekybos susitarimus ir teisines priemones, kuriais užtikrinami Sąjungos aktyvūs ir pasyvūs prekybos interesai, prisidedama prie tvaraus augimo ir deramo darbo vietų kūrimo, garantuojamas ES taisyklių ir standartų laikymasis, apsaugoma valstybių teisė reguliuoti ir piliečių gerovė ir skatinamos ES vertybės; kadangi, norint pasiekti šiuos tikslus, reikia nustatyti tinkamą Sąjungos prekybos politikos kryptį ir teisingesniu ir skaidresniu būdu ją visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti;

| B. | kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui principo, kaip nurodyta 2017 m. Europos konsensuse dėl vystymosi, kuriuo siekiama skatinti darnų vystymąsi ir paspartinti permainas daug dėmesio skiriant horizontaliems vystymosi politikos klausimams, pvz., lyčių lygybei, jaunimui, investicijoms ir prekybai, tvariai energetikai ir klimato politikos veiksmams, geram valdymui, demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms, taip pat migracijai ir judumui, kad visa Sąjungos išorės politika, įskaitant bendrą prekybos politiką, būtų padedama siekti tikslų, nustatytų Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui principo, kaip nurodyta 2017 m. Europos konsensuse dėl vystymosi, kuriuo siekiama skatinti darnų vystymąsi ir paspartinti permainas daug dėmesio skiriant horizontaliems vystymosi politikos klausimams, pvz., lyčių lygybei, jaunimui, investicijoms ir prekybai, tvariai energetikai ir klimato politikos veiksmams, geram valdymui, demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms, taip pat migracijai ir judumui, kad visa Sąjungos išorės politika, įskaitant bendrą prekybos politiką, būtų padedama siekti tikslų, nustatytų Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.;

| C. | kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi skatinti deramą darbą visiems, kaip nustatyta 2005 m. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimo galutiniame dokumente ir 2006 m. Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos aukšto lygio susitikime priimtoje ministrų deklaracijoje, be kita ko, pasinaudodama savo prekybos ryšiais; kadangi Europos Vadovų Taryba ne kartą pabrėžė, kad svarbu stiprinti socialinį globalizacijos aspektą ir atsižvelgti į tai vykdant įvairių sričių vidaus ir išorės politiką bei tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi skatinti deramą darbą visiems, kaip nustatyta 2005 m. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimo galutiniame dokumente ir 2006 m. Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos aukšto lygio susitikime priimtoje ministrų deklaracijoje, be kita ko, pasinaudodama savo prekybos ryšiais; kadangi Europos Vadovų Taryba ne kartą pabrėžė, kad svarbu stiprinti socialinį globalizacijos aspektą ir atsižvelgti į tai vykdant įvairių sričių vidaus ir išorės politiką bei tarptautinį bendradarbiavimą;

| D. | kadangi Sąjunga yra didžiausia pasaulio komercinė jėga ir didžiausia pasaulio bendroji rinka, taip pat pasaulio prekių ir paslaugų eksportuoto lyderė, nuo kurios priklauso 31 mln. darbo vietų Europoje, ir tai yra 67 proc. daugiau nei 10-ojo dešimtmečio viduryje; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sąjunga yra didžiausia pasaulio komercinė jėga ir didžiausia pasaulio bendroji rinka, taip pat pasaulio prekių ir paslaugų eksportuoto lyderė, nuo kurios priklauso 31 mln. darbo vietų Europoje, ir tai yra 67 proc. daugiau nei 10-ojo dešimtmečio viduryje;

| E. | kadangi Pasaulinė prekybos organizacija (PPO) yra vienintelė pasaulinio masto tarptautinė organizacija, nustatanti pasaulines įvairių ekonominių erdvių ir šalių prekybos taisykles; |
| --- | --- |

E.

kadangi Pasaulinė prekybos organizacija (PPO) yra vienintelė pasaulinio masto tarptautinė organizacija, nustatanti pasaulines įvairių ekonominių erdvių ir šalių prekybos taisykles;

| F. | kadangi įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo etapas yra itin svarbus siekiant garantuoti Sąjungos prekybos politikos veiksmingumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo etapas yra itin svarbus siekiant garantuoti Sąjungos prekybos politikos veiksmingumą;

| G. | kadangi Sąjungos piliečiai kelia vis didesnius reikalavimus, kad vykdant Sąjungos politiką būtų užtikrinta, kad į ES rinką patenkančios prekės būtų pagamintos deramomis ir tvariomis sąlygomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi Sąjungos piliečiai kelia vis didesnius reikalavimus, kad vykdant Sąjungos politiką būtų užtikrinta, kad į ES rinką patenkančios prekės būtų pagamintos deramomis ir tvariomis sąlygomis;

| H. | kadangi pagal prekybos susitarimus numatytais ir eksportui taikytinais sumažintais tarifais Europos įmonės naudojasi maždaug 70 proc. atvejų, kai tuo tarpu mūsų partneriai jais naudojasi maždaug 90 proc. atvejų, ir kadangi labai svarbu, kad Europos įmonės visapusiškai pasinaudotų šiais privalumais darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui ir investicijoms skatinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal prekybos susitarimus numatytais ir eksportui taikytinais sumažintais tarifais Europos įmonės naudojasi maždaug 70 proc. atvejų, kai tuo tarpu mūsų partneriai jais naudojasi maždaug 90 proc. atvejų, ir kadangi labai svarbu, kad Europos įmonės visapusiškai pasinaudotų šiais privalumais darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui ir investicijoms skatinti;

| I. | kadangi MVĮ yra vienas iš Europos ekonomikos variklių, užtikrina 30 proc. Sąjungos eksporto ir 90 proc. Sąjungos darbo vietų, ir kadangi labai svarbu, kad jos būtų visapusiškai įtrauktos į Sąjungos prekybos politikos įgyvendinimo procesą ir taip sustiprėtų jų vaidmuo eksporto, naujovių diegimo ir internacionalizavimo procesuose; |
| --- | --- |

I.

kadangi MVĮ yra vienas iš Europos ekonomikos variklių, užtikrina 30 proc. Sąjungos eksporto ir 90 proc. Sąjungos darbo vietų, ir kadangi labai svarbu, kad jos būtų visapusiškai įtrauktos į Sąjungos prekybos politikos įgyvendinimo procesą ir taip sustiprėtų jų vaidmuo eksporto, naujovių diegimo ir internacionalizavimo procesuose;

| J. | kadangi Sąjunga yra didžiausia paslaugų eksportuotoja pasaulyje ir jos prekybos perteklius paslaugų sektoriuje nuo 2000 m. padidėjo 10 kartų ir 2016 m. siekė daugiau nei 120 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

J.

kadangi Sąjunga yra didžiausia paslaugų eksportuotoja pasaulyje ir jos prekybos perteklius paslaugų sektoriuje nuo 2000 m. padidėjo 10 kartų ir 2016 m. siekė daugiau nei 120 mlrd. EUR;

| K. | kadangi būtina pateikti aiškius ir tikslius atsakymus į klausimus, iškeltus viešoje diskusijoje dėl bendros prekybos politikos ir jos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi būtina pateikti aiškius ir tikslius atsakymus į klausimus, iškeltus viešoje diskusijoje dėl bendros prekybos politikos ir jos įgyvendinimo;

| L. | kadangi bendra prekybos politika, kaip nurodoma strategijoje „Prekyba visiems“, yra vertybėmis grindžiama politika, kuria siekiama skatinti, be kita ko, gerą valdymą, skaidrumą, darnų vystymąsi ir sąžiningą prekybą; |
| --- | --- |

L.

kadangi bendra prekybos politika, kaip nurodoma strategijoje „Prekyba visiems“, yra vertybėmis grindžiama politika, kuria siekiama skatinti, be kita ko, gerą valdymą, skaidrumą, darnų vystymąsi ir sąžiningą prekybą;

| M. | kadangi Sąjungos prekybos politika turi derėti su jos išorės ir vidaus politika ir remiantis politikos suderinamumo vystymosi labui principu užtikrinti skaidrumą, stabilumą ir sąžiningesnes konkurencijos sąlygas ir, be kita ko, padėti siekti Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

M.

kadangi Sąjungos prekybos politika turi derėti su jos išorės ir vidaus politika ir remiantis politikos suderinamumo vystymosi labui principu užtikrinti skaidrumą, stabilumą ir sąžiningesnes konkurencijos sąlygas ir, be kita ko, padėti siekti Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų;

Dabartinė prekybos politikos padėtis

| 1. | primena, kad nuo strategijos „Prekyba visiems“ paskelbimo tarptautinė padėtis iš esmės pasikeitė ir tenka įveikti naujus su prekyba susijusius iššūkius bei spręsti konkrečius uždavinius; nerimauja dėl pasaulyje plintančios ir PPO taisyklių neatitinkančios protekcionizmo praktikos ir pakartoja, kad remia atvirą, sąžiningą, subalansuotą ir taisyklėmis grindžiamą prekybos sistemą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į didėjančią Azijos žemyno ekonominę svarbą, laipsnišką JAV pasitraukimą iš prekybos arenos ir į dėl to kylantį netikrumą dėl tarptautinės prekybos, taip pat viduje reiškiamą tarptautinės prekybos politikos kritiką ir reikalavimą vykdyti sąžiningą prekybą; ragina Komisiją keisti savo prekybos politiką atsižvelgiant į tokią įvykių raidą, imtis ryžtingesnių ir atsakingesnių veiksmų ir tuo pat metu parengti ilgesnio laikotarpio strategiją atsižvelgiant į pokyčius tarptautiniu mastu; pabrėžia, kad šioje besikeičiančioje pasaulinėje aplinkoje ES vaidmuo skatinant įgyvendinti vertybėmis grindžiamą prekybos darbotvarkę Europos piliečiams tampa vis svarbesnis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia vis didėjančią paslaugų, visų pirma, skaitmeninių paslaugų, taip pat pridėtinių paslaugų teikimo vykdant prekybą prekėmis (5-asis režimas), duomenų srautų ir e. prekybos svarbą tarptautinėje prekyboje; pažymi, kad reikia stiprinti šiuos sektorius reglamentuojančias tarptautines taisykles ir taip užtikrinti konkrečią naudą vartotojams, daugiau galimybių Europos įmonėms patekti į užsienio rinkas ir pagarbą pagrindinėms teisėms visame pasaulyje, taip pat duomenų apsaugą ir privatumą; pabrėžia, kad asmens duomenų apsauga yra nediskutuotinas prekybos susitarimų dalykas, mano, kad pasinaudojant prekybos susitarimais reikėtų gerinti piliečių skaitmeninių teisių apsaugą, ir primena savo poziciją dėl duomenų apsaugos ir elektroninės prekybos, išreikštą rezoliucijoje „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“; pabrėžia, kad ES prekybos politika gali atlikti svarbų vaidmenį mažinant skaitmeninę atskirtį; ragina Komisiją siekti su skaitmeninės prekybos darbotvarke susijusios pažangos vykstančiose ir būsimose derybose dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) ir PPO; ragina skaitmeninės prekybos skyrius įtraukti į visus būsimus prekybos susitarimus, įskaitant susitarimus, dėl kurių šiuo metu deramasi, ir primena, kad svarbu užkirsti kelią nepagrįstiems duomenų lokalizavimo reikalavimams; prašo Komisijos vadovautis tokia skaitmeninės prekybos strategija, kurioje sudarant palankesnes sąlygas patekti į pasaulines rinkas atsižvelgiama ir mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš ES turės pasekmių vidaus ir išorės prekybai; ragina Komisiją įvertinti „Brexit‘o‘poveikį Sąjungos prekybos politikai, kad būtų galima užtikrinti ES prekybos politikos įgyvendinimo ir santykių su trečiosiomis šalimis ir, visų pirma, su besivystančiomis šalimis tęstinumą, taip pat rasti sprendimus dėl bendrų įsipareigojimų PPO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimo, kurioje teigiama, kad, išskyrus portfelinių investicijų ir investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo klausimus, ES ir Singapūro susitarimas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai; ragina Komisiją ir Tarybą kuo greičiau paaiškinti savo sprendimą dėl būsimos laisvosios prekybos susitarimų struktūros ir visapusiškai atsižvelgti į šį ES ir valstybių narių kompetencijų pasidalijimą priimant derybinius nurodymus, vykdant derybas, nustatant pasiūlymų pasirašyti ir sudaryti susitarimus teisinį pagrindą ir, visų pirma, Tarybai pasirašant bei sudarant tarptautinius susitarimus, kad nebebūtų vėlinami bet kokie sutarti, bet neratifikuoti prekybos sandėriai su prekybos partneriais; primena, kad Parlamentas turi būti nuo pat visų prekybos derybų pradžios iki derybų gairių patvirtinimo laiku įtraukiamas į visus įgaliojimų suteikimo, derybų ir prekybos susitarimų įgyvendinimo etapus ir turi būti visapusiškai apie juos informuojamas; reikalauja imtis būtinų priemonių pasinaudojant tarpinstituciniu susitarimu ir remiantis Tarpinstituciniu susitarimu dėl geresnės teisėkūros; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant JAV pasitraukimo iš derybų, likusios 11 valstybių 2018 m. sausio 23 d. Tokijuje sugebėjo susitarti dėl Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno susitarimo; |
| --- | --- |

6.

Sąjungos prekybos derybų programos įgyvendinimo padėtis

| 7. | apgailestauja, kad PPO ministrų susitikime Buenos Airėse nepriimtas joks susitarimas; pabrėžia itin didelę daugiašalės sistemos politinę ir ekonominę svarbą ir pakartoja, kad remia tokią sistemą; prašo Sąjungos aktyviai teikti pasiūlymus dėl modernesnių daugiašalių taisyklių atsižvelgiant į naujus iššūkius, atsirandančius dėl pasaulinių vertės grandinių, ir remti pagrindinį PPO vaidmenį pasaulinėje prekybos sistemoje; teigiamai vertina įsigaliojusį prekybos lengvinimo susitarimą; teigiamai vertina tai, kad mažiausiai išsivysčiusioms šalims skirtiems vaistams taikomas PPO įsipareigojimų atidėjimas pratęstas iki 2033 m.; apgailestauja, kad nesilaikoma kai kurių daugiašalių susitarimų, ir prašo Komisijos dėti dar daugiau pastangų PPO, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos taisyklės ir daugiašaliai susitarimai; primena savo ankstesnius prašymus Komisijai aktyviai dalyvauti sudarant PPO darbotvarkę, visų pirma, įmonių socialinės atsakomybės, prekybos ir darnaus vystymosi klausimais; dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl to, kad JAV blokuoja naujus paskyrimus į PPO apeliacinį komitetą, ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti gerai veikiančią PPO ginčų sprendimo sistemą; ragina Komisiją stiprinti bendradarbiavimą su pagrindiniais mūsų partneriais siekiant panaikinti trečiųjų šalių nesąžiningos konkurencijos ir protekcionizmo praktiką; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į užstrigusias derybas dėl Susitarimo dėl prekybos paslaugomis (TISA) ir dėl Susitarimo dėl aplinkosaugos prekių; prašo, kad Sąjunga imtųsi iniciatyvos, kad šie du derybų procesai būtų toliau tęsiami, ir kad TISA sutarimo atveju būtų atsižvelgta į Parlamento poziciją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad visiškai arba laikinai įsigaliojo keletas laisvosios prekybos susitarimų, pvz., prekybos susitarimai su Kanada ir Ekvadoru, ES ir Ukrainos asociacijos susitarime numatytos išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo nuostatos, keletas ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) su Afrikos šalimis ir kad sudaryti prekybos susitarimai su Singapūru, Vietnamu ir Japonija po to, kai buvo paskelbta strategija „Prekyba visiems“; pabrėžia, kad būtina suteikti pakankamą politinę ir administracinę paramą siekiant užtikrinti, kad dėl prekybos susitarimų būtų galima susitarti ir juos ratifikuoti per atitinkamą laikotarpį; remia vykstantį prekybos susitarimų su Čile ir Meksika modernizavimo procesą; primena savo prašymą pradėti derybas su Australija ir Naująja Zelandija, atsižvelgiant į Parlamento poziciją; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad abipusiai naudingi prekybos ir investicijų ryšiai su ES strateginiais partneriais turėtų būti toliau skatinami ir stiprinami; ragina atnaujinti pastangas siekiant, kad būtų daroma pažanga derybose dėl visaapimančio susitarimo dėl investicijų su Kinija, visų pirma, siekiant abipusiškumo patekimo į rinką srityje ir pažangos darnaus vystymosi srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad sudaryti susitarimai ir Sąjungos šiuo metu vykdomos ir būsimos derybos dėl galimybių patekti į rinkas ir pašalinti prekybos kliūtis atveria augimo perspektyvas; prašo Komisiją nuolat bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais siekiant įvertinti prioritetus vykstančiose derybose; primena, kad pirmenybę reikia teikti ne derybų tempui, o turiniui, ir kad derybose turi būti vadovaujamasi abipusiškumo ir abipusės naudos principais, ir kad Europos taisyklės ir standartai turi būti išsaugoti, siekiant užkirsti kelią Europos socialinio modelio ir aplinkos grėsmėms, ir kad neturi būti deramasi dėl viešųjų paslaugų, įskaitant visuotinės svarbos ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, remiantis SESV 14 ir 106 straipsniais ir Protokolo Nr. 26, ir audiovizualines paslaugas; pabrėžia, kad Komisija privalo visose prekybos derybose užtikrinti, kad ES, nacionalinės ir vietos valdžios institucijos išlaikytų visišką teisę nustatyti, patvirtinti, toliau taikyti arba panaikinti bet kokias priemones, susijusias su viešųjų paslaugų užsakymu, teikimo organizavimu, finansavimu ir teikimu, kaip buvo sudarant ankstesnius prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares kas penkerius metus peržiūrėti ir, jei reikia, atnaujinti vykdomų derybų įgaliojimus, kad būtų galima juos pritaikyti prie galbūt pasikeitusių aplinkybių ir iššūkių, ir prekybos susitarimuose numatyti nuostatas dėl peržiūros, kad būtų galima užtikrinti kuo veiksmingesnį susitarimų įgyvendinimą ir juos atnaujinti atsižvelgiant į esamą padėtį, su sąlyga, kad garantuojama parlamentinė kontrolė ir skaidrumas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad Komisija ne kartą skelbė, kad pradeda derybas dėl investicijų su Honkongu ir Taivanu, ir ragina Komisiją užbaigti parengiamuosius darbus, kad būtų galima kuo greičiau oficialiai pradėti derybas dėl investicijų susitarimų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena vidaus ir išorės investicijų svarbą Europos ekonomikai ir būtinybę užtikrinti ES investuotojų apsaugą užsienyje; ragina Komisiją tęsti savo darbą, susijusį su nauja daugiašale investicinių ginčų sprendimo sistema, kuri, be kita ko, turi būti pagrįsta valstybių reglamentavimo teisės garantija ir skaidrumu ir pagal kurią turi būti numatytas apeliacijų mechanizmas, griežtos taisyklės dėl interesų konfliktų ir elgesio kodeksas; mano, kad šia nauja sistema turi būti atsižvelgiama į investuotojų prievoles, užkertamas kelias nepagrįstam bylinėjimuisi, išsaugoma teisė reglamentuoti viešojo intereso labui, vengiama reguliavimo švelninimo ir užtikrinama teisminė lygybė investuotojams (ypatingą dėmesį skiriant labai mažoms įmonėms ir MVĮ), nepriklausomumas, skaidrumas ir atskaitingumas; reikėtų išnagrinėti galimybę įtraukti procedūrines nuostatas dėl, be kita ko, priešieškinių, kai investicijos, dėl kurių pateiktas ieškinys, buvo vykdytos pažeidžiant taikomus teisės aktus, ir galimybę, kaip išvengti lygiagrečių ieškinių kitose teisminėse institucijose, taigi reikėtų paaiškinti ryšius su vietos teismais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares dabar, kai Europos Teisingumo Teismas išaiškino kompetencijos klausimus, pagaliau atnaujinti sustabdytą procedūrą, susijusią su Mauricijaus konvencija dėl sutartimis grindžiamo investuotojų ir valstybių arbitražo skaidrumo, ir Komisiją dėti dvigubai daugiau pastangų šioje srityje; taip pat prašo paspartinti 2020 m. numatytą tęstinumo reglamento dėl valstybių narių dvišalių investicijų sutarčių peržiūrą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tikisi, kad ES ir jos valstybės narės aktyviau dalyvaus JT vykstančiuose svarstymuose dėl privalomos sutarties dėl verslo ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | susirūpinęs pažymi, kad strategijoje „Prekyba visiems“ paskelbta kilmės taisyklių reforma neįgyvendinta; atkreipia dėmesį į prekių kilmės taisyklių sudėtingumą ir pakartoja savo raginimą atnaujinti prekių kilmės taisykles, padaryti jas lengvai taikomomis ir aiškesnėmis; atkreipia dėmesį į įsipareigojimą, prisiimtą 10-ojoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių prekybos ministrų konferencijoje užbaigti Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės taisyklių konvencijos peržiūrą iki 2018 m. pabaigos; pakartoja prašymą Komisijai parengti ataskaitą dėl kilmės taisyklių padėties atsižvelgiant į bendrą kilmės taisyklių poveikį, susijusį su dvišaliais (LPS); |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad įgyvendinant Sąjungos prekybos politiką ypatingas dėmesys turi būti skiriamas žemės ūkio produktams ir Europos gamintojų bei vartotojų interesams ir, visų pirma, atsižvelgiama į bendrą visų laisvosios prekybos susitarimų poveikį šiam sektoriui; pabrėžia, kad prekybos susitarimai ir, visų pirma, susitarimas su Japonija gali atverti naujų ekonominių galimybių žemės ūkio maisto produktų sektoriui; atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjunga yra didžiausia pasaulyje žemės ūkio produktų eksportuotoja; primena, kad svarbu užtikrinti teisingą jautrių žemės ūkio produktų apsaugos ir aktyvių Sąjungos interesų, susijusių su žemės ūkio produktų eksportuotu, gynimo pusiausvyrą, be kita ko, numatant pereinamuosius laikotarpius ir tinkamas kvotas ir kai kuriais atvejais galbūt neįtraukiant jautriausių produktų į susitarimų taikymo sritį; pažymi, kad būtina išsaugoti patikimą sveikatos ir augalų sveikatos taisyklių sistemą, remiantis ES atsargumo principu, ir kartu kovoti su visų formų diskriminacine praktika šioje srityje; |
| --- | --- |

18.

Abipusiškumo principas – Sąjungos prekybos politikos ramstis ir sąžiningos konkurencijos garantas

| 19. | yra tvirtai įsitikinęs, kad vienas iš pagrindinių Sąjungos prekybos politikos tikslų turėtų būti skatinti sąžiningą konkurenciją ir užtikrinti vienodas sąlygas; teigiamai vertina tai, kad ataskaitoje dėl Sąjungos prekybos politikos strategijos įgyvendinimo pateikiamos nuorodos į abipusiškumo principą; primena, kad abipusiškumo principas turi būti Sąjungos prekybos politikos ramstis ir kad kartu, kalbant apie besivystančias šalis, būtina atsižvelgti į asimetrijos poreikį, kai tai tinkama, ir būtina numatyti lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusioms tautoms; atkreipia dėmesį į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl trečiųjų šalių prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų vidaus rinką, nes tai svarbi priemonė užtikrinant vienodas trečiųjų šalių patekimo į rinką sąlygas; mano, kad užsienio investicijų Europos Sąjungoje kontrolės iniciatyva siekiama apsaugoti Sąjungos ir valstybių narių saugumą, viešąją tvarką ir kad ji galėtų padėti užtikrinti didesnį abipusiškumą patekimo į rinkas srityje ir kartu nuolatinį atvirumą tiesioginėms užsienio investicijoms; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad prekybos politika turi būti įgyvendinama taip, kad būtų padedama užtikrinti sąžiningas ir vienodas konkurencijos sąlygas įmonėms; teigiamai vertina priimtą naują antidempingo muitų skaičiavimo metodiką, taikomą konkurencijos iškreipimo trečiojoje šalyje atveju; atkreipia dėmesį į pasiektą tarpinstitucinį susitarimą dėl prekybos teisių gynimo priemonių modernizavimo; atkreipia dėmesį į dėl to atsirandančias naujas galimybes, visų pirma, kalbant apie žalos skirtumą viršijančių muitų nustatymą; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, kad šios naujos priemonės būtų tinkamai taikomos ir nedelsiant panaudojamos, kai reikia ištaisyti netinkamą funkcionavimą ar užkirsti kelią piktnaudžiavimui, visapusiškai laikantis PPO teisės ir kitų Sąjungos teisinių įsipareigojimų; teigiamai vertina Komisijos iniciatyvų požiūrį 2016 m. įgyvendinant prekybos apsaugos priemones ir ragina taip pat ryžtingai ir aktyviai reaguoti, jei kai kurie mūsų prekybos partneriai šias priemones netinkamai taikytų ES eksporto atžvilgiu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja, kad Komisijos ataskaitoje dėl prekybos strategijos įgyvendinimo tik vos užsimenama, kad veikla turi būti koordinuojama su muitinėmis; pažymi, kad prekybos politika turi prisidėti prie kovos su nelegalia prekyba, kad būtų užtikrintas ES įmonių konkurencingumas ir aukšto lygio vartotojų sauga; taip pat atkreipia dėmesį į svarbų konkurencijos politikos vaidmenį šioje srityje ir dvišalių ir daugiašalių derybų šiuo klausimu būtinybę; |
| --- | --- |

21.

Veiksmingų horizontalaus tipo priemonių taikymas siekiant įgyvendinti visiems naudingą prekybos politiką

| 22. | ragina, kad prekybos politika taptų neatsiejama Sąjungos prekybos strategijos dalimi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primygtinai ragina Komisiją nedelsiant pradėti naudotis turimomis priemonėmis tais atvejais, jei veikla trikdoma, trukdoma ar partneriai nesilaiko įsipareigojimų, ir, visų pirma, pasinaudoti ginčų sprendimo procedūra, taip pat inicijuoti esamus ad hoc procesus, numatytus Sąjungos laisvosios prekybos susitarimų prekybos ir darnaus vystymosi nuostatose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją įvertinti šiuo metu turimus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, kad būtų galima geriau parengti prekybos susitarimus, kuriuos patvirtina mūsų teisėkūros institucijos, ir pagerinti prekybos politikos įgyvendinimą, ir prašo sukurti specialią Komisijos tarnybą, atsakingą už prekybos politikos įgyvendinimo stebėseną ir nuolatinį vertinimą, kuri teiktų ataskaitas ir Parlamentui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares dėti dar daugiau pastangų, visų pirma, pasinaudojant IT priemonėmis, kad būtų galima pašalinti visas administracines kliūtis ir nereikalingą naštą ir supaprastinti technines procedūras, taip pat padėti įmonėms pasinaudoti tarptautiniais prekybos susitarimais ir priemonėmis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia itin svarbų Sąjungos delegacijų darbą, vykdomą kartu su valstybių narių ambasadomis ir socialiniais partneriais, nes taip padedama imtis skubių tiesioginių veiksmų ir užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendintos prekybos priemonės ir greitai nustatytos ir veiksmingai pašalintos problemos ir kliūtys; mano, kad Sąjungos delegacijoms būtų naudinga racionalizuota sistema, pagrįsta bendru taisyklių ir gairių rinkiniu, kad būtų galima užtikrinti didesnį nuoseklumą; ragina Komisiją labiau įtraukti ES delegacijas trečiosiose valstybėse į esamų ir būsimų laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo procesą ir ypatingą dėmesį skirti vietos pradedančiosioms įmonėms; ragina Komisiją ir EIVT tęsti savo darbą ekonominės diplomatijos srityje, be kita ko, pasitelkiant Europos prekybos rūmus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prašo Komisiją atlikti tyrimą dėl bendro prekybos susitarimų poveikio pagal sektorius ir pagal valstybes ir taip prisidėti mūsų prekybos politikos raidos vertinimo siekiant numatyti padarinius ir prie jų prisitaikyti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad kai kuriuose sektoriuose gali kilti su prekyba susijusių ekonominių sunkumų; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti gretutines politikos priemones atsižvelgiant į socialinį aspektą, kad būtų galima gauti kuo didesnę naudą ir kuo labiau sumažinti galimus neigiamus padarinius, atsirandančius dėl prekybos liberalizavimo; todėl prašo Komisijos stiprinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veiksmingumą ir aktyvumą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją tęsti ir stiprinti bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis ir forumais, pavyzdžiui, G20, Jungtinėmis Tautomis, EBPO, TDO, Pasaulio Banku, Pasaulio muitinių organizacija, Tarptautine standartizacijos organizacija, rengiant ir įgyvendinant tarptautinius standartus ir vykdant prekybos, įskaitant jos socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, stebėseną; |
| --- | --- |

29.

Pirmosios Komisijos ataskaitos dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) įgyvendinimo analizė

| 30. | teigiamai vertina Komisijos paskelbtą pirmąją ataskaitą dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) įgyvendinimo; ragina Komisiją ir toliau kasmet teikti šią ataskaitą; taip pat primygtinai prašo Komisijos atlikti išsamesnius Sąjungos laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo tyrimus, nuodugniau išnagrinėti temą ir užtikrinti, kad atliekant tyrimus būtų vykdoma aktuali ir tinkama ekonometrinė ir kokybinė analizė, pateikiamas duomenų paaiškinimas, nurodomos konkrečios rekomendacijos, paskelbti duomenys susiejami su tam tikru kontekstu ir pateikiama daugiau kokybinių duomenų, be kita ko, apie taisyklių (laisvosios prekybos susitarimų dalių, pvz., prekybos bei darnaus vystymosi ir viešųjų pirkimų nuostatų) taikymą; pabrėžia, kad taip bus sudaryta galimybė visapusiškai ir geriau įvertinti realų susitarimų poveikį vietos lygmeniu ir užtikrinti, kad ataskaita bus veiksminga priemonė, padedanti ES institucijoms nustatyti ir įgyvendinti Sąjungos prekybos strategiją; todėl mano, kad šiems tyrimams reikėtų nustatyti ir taikyti bendrą metodiką; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prašo Komisijos pranešti apie didžiausio palankumo režimo nuostatas galiojančiuose laisvosios prekybos susitarimuose ir apie jų realų poveikį užtikrinant papildomą galimybę ES patekti į rinką trečiosiose šalyse pasinaudojant laisvosios prekybos susitarimais, dėl kurių yra susiderėjusios ES ir laisvosios prekybos susitarimų šalys partnerės; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad ataskaitoje trūksta daug informacijos ir duomenų; prašo Komisijos dar glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir šalimis partnerėmis siekiant surinkti daugiau duomenų ir informacijos apie susitarimų įgyvendinimą; ragina Komisiją pateikti informaciją apie, be kita ko, visų laisvosios prekybos susitarimų poveikį augimui ir darbo vietų kūrimui, laisvosios prekybos susitarimų poveikį prekybos srautų pokyčiams, taip pat prekybos ir investicijų susitarimų poveikį investicijų srautams ir prekybai paslaugomis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Sąjungos laisvosios prekybos susitarimuose numatoma mažai prekybos lengvatų ir, visų pirma dėl to, kad Europos eksportuotojai jomis naudojasi mažiau nei šalių partnerių eksportuotojai; prašo Komisijos kuo skubiau nustatyti šio disbalanso priežastis ir jas pašalinti; prašo Komisijos išanalizuoti sudėtingų kilmės taisyklių ir aplinkybės, kaip ekonominės veiklos vykdytojai naudojasi lengvatinio prekybos režimo susitarimais, sąryšį; ragina Komisiją ir valstybes nares greičiau sukurti priemones, kuriomis naudojantis ekonominės veiklos vykdytojai būtų geriau informuojami apie laisvosios prekybos sutarimuose numatytas prekybos lengvatas; mano, kad išsami informacija, įskaitant informaciją mikrolygmeniu, yra reikalinga siekiant tinkamai įvertinti ES laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad Komisija turėtų laisvosios prekybos susitarimų nuostatų įgyvendinimui skirti tokį pat dėmesį, kokį ji skiria derybų etape; ragina Komisiją apsvarstyti įgyvendinimo sunkumus su atitinkamais ES prekybos partneriais siekiant rasti sprendimus ir susisteminti keitimąsi informacija šiuo klausimu su Europos veiklos vykdytojais; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją laikytis įvairiapusiškesnio požiūrio atliekant sektorių analizę ir nurodyti prekybos susitarimų įgyvendinimo padarinius sektoriuose, kurie laikomi jautriais; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teigiamai vertina tai, kad paskelbta, kad bus sukurtos visų prekybos susitarimų įgyvendinimo veiksmų gairės, ir prašo Komisijos jas rengiant įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus; ragina Komisiją nustatyti siektinus tikslus ir konkrečius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima aiškiai įvertinti padėtį, pvz., susijusią su pažanga šalinant netarifines kliūtis, lengvatų ir tarifinių kvotų taikymu arba su bendradarbiavimu reguliavimo srityje ir pažanga prekybos ir darnaus vystymosi srityje; tikisi, kad įgyvendinimo gairės bus perduotos Parlamentui kartu su oficialiu pranešimu, ir prašo gairių įgyvendinimo ataskaitą įtraukti į metinę ataskaitą dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena, kad prekybos susitarimai, įskaitant asociacijos susitarimų prekybos skyrius, negali įsigalioti, kol jų neratifikuoja Parlamentas; mano, kad praktika, kai prieš pradedant laikinai taikyti politiškai svarbius susitarimus sulaukiama Pralamento pritarimo, turi būti taikoma horizontaliai, kaip įsipareigojo Komisijos narė C. Malmström 2014 m. rugsėjo 29 d. vykusio klausymo metu; |
| --- | --- |

37.

MVĮ skirtos konkrečios bendros prekybos politikos nuostatos

| 38. | prašo Komisiją įvertinti visas MVĮ skirtas priemones siekiant plėtoti bendrą labiau integruotą požiūrį ir sukurti tikrą MVĮ internacionalizavimo strategiją bei taip padėti joms tapti eksportuotojomis; ragina Komisiją propaguoti šį požiūrį tarptautiniuose forumuose; pritaria dalyvavimui veiksmingose MVĮ informavimo kampanijose siekiant padidinti naudojimosi ES laisvosios prekybos susitarimuose numatytomis lengvatomis lygį; pabrėžia daugiakalbystės svarbą teikiant informaciją visų valstybių narių MVĮ; prašo į užsienio rinkas norinčioms patekti MVĮ suteikti didesnę teisinę ir administracinę pagalbą ir tuo tikslu ne tik atnaujinti interneto svetaines, bet ir apsvarstyti galimybę taikyti naujas priemones, pvz., sukurti interneto pokalbių techniniais klausimais svetaines, kuriose galėtų būti teikiama būtiniausia ir lengviau prieinama pagalba; prašo, kad, siekiant padėti MVĮ, Sąjungos delegacijos dalyvautų teikiant informaciją apie eksportą į atitinkamas užsienio rinkas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apgailestauja, kad Komisijos ataskaitoje dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo pateikta mažai informacijos apie MVĮ; prašo Komisijos atskirą ataskaitos dalį skirti laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo poveikiui MVĮ ir MVĮ skirtų specialių nuostatų taikymui; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teigiamai vertina tai, kad į laisvosios prekybos susitarimus, dėl kurių šiuo metu deramasi, įtraukti konkretūs MVĮ skirti skyriai, ir prašo Komisijos toliau stengtis vedant derybas ir į susitarimus, dėl kurių ji veda derybas, ir į teisėkūros pasiūlymus įtraukti MVĮ skirtus skyrius ir nuostatas, kad būtų galima padidinti galimybes mažosioms ir vidutinėms įmonėms dalyvauti prekybos ir investavimo veikloje; primena, kad MVĮ labai svarbu suprasti sudėtingas kilmės taisykles, kai jos bus atnaujintos, lengviau taikomos ir aiškesnės, ir kad reikia derėtis dėl konkrečių MVĮ skirtų nuostatų siekiant užtikrinti joms galimybes patekti į užsienio šalių viešųjų pirkimų rinkas; prašo Komisijos stengtis numatyti MVĮ pritaikytą kilmės taisyklių skaičiuoklę, kuria pasinaudojant būtų suteikiama konkreti galimybė naudotis lengvatomis, taikomomis pagal esamus susitarimus, siekiant padidinti naudojimosi lengvatomis rodiklį; |
| --- | --- |

40.

Galimybių dalyvauti viešųjų pirkimų rinkoje ir geografinių nuorodų apsaugos svarba

| 41. | primena, kad geografinių nuorodų apsauga yra vienas iš aktyviai ginamų Sąjungos interesų derybose dėl prekybos susitarimų; pabrėžia, kad ataskaitoje dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo nurodoma, kad kai kurie partneriai nesilaiko nuostatų dėl geografinių nuorodų apsaugos, ir ragina Komisiją nedelsiant imtis veiksmų ir užtikrinti, kad šių nuostatų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad Sąjungos viešųjų pirkimų rinkos yra pačios atviriausios pasaulyje; yra susirūpinęs, kad kai kurie partneriai nesilaiko ES laisvosios prekybos susitarimų nuostatų dėl patekimo į viešųjų pirkimų rinką ir dėl to nukenčia ES įmonės, ir kad kai kuriose trečiosiose šalyse galimybės patekti į viešųjų pirkimų rinkas yra labai ribotos; prašo Komisijos imtis veiksmų, siekiant užtikrinti didesnes galimybes patekti į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas, ir apsvarstyti galimybę, laikantis Sutarties dėl viešųjų pirkimų taisyklių, nustatyti priemones, kurios būtų taikomos trečiosioms šalims, teikiančioms pirmumo teisę savo įmonėms patekti į viešųjų pirkimų rinkas; ragina Komisiją rinkti ir skelbti įmonių lygmens duomenis apie laisvosios prekybos susitarimuose numatytų viešųjų pirkimų nuostatų taikymą, siekiant geriau suprasti sunkumus, su kuriais susiduria ES įmonės; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prašo Komisijos pateikti daugiau informacijos apie tai, kaip pakito patekimo į viešųjų pirkimų rinkas galimybės per pastaruosius metus, ir atitinkamus statistinius duomenis, taip pat nurodyti konkrečią informaciją apie naudą, kurią suteikė geografinių nuorodų apsauga; |
| --- | --- |

43.

Veiksmingai įgyvendinama prekybos politika padeda propaguoti ir apsaugoti ES vertybes

| 44. | pabrėžia, kad bendra prekybos politika turi padėti skatinti Sąjungos puoselėjamas vertybes, apibrėžtas ES sutarties 2 straipsnyje, taip pat siekti 21 straipsnyje nustatytų tikslų, t. y. įtvirtinti demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėmis teisėms bei laisvėms, lygybę, pagarbą žmogaus orumui ir aplinkos bei socialinių teisių apsaugą; mano, kad siekiant šių tikslų reikia, kad Komisija imtųsi ryžtingų ir ilgalaikių veiksmų, pabrėžia, kad JT darbotvarkėje iki 2030 m. ir Paryžiaus klimato susitarime pateikiami lyginamieji kriterijai, pagal kuriuos turi būti vertinama, kiek ES prekybos politika padėjo siekti sutartų visuotinų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prašo Komisijos vykdyti reguliarią bendrosios lengvatinių muitų tarifų sistemos (BLS) ir, visų pirma, BLS+ stebėseną ir toliau kas dvejus metus teikti ataskaitas; ragina Komisiją intensyviau dirbti su šalimis, naudos pagal šią sistemą gavėjomis, EIVT, Sąjungos delegacijomis, valstybių narių diplomatinėmis atstovybėmis, tarptautinėmis organizacijomis, įmonėmis, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene siekiant užtikrinti geresnį informacijos rinkimą ir išplėtoti išsamesnę stebėsenos analizę, kad būtų galima aiškiai įvertinti visų sistemos aspektų įgyvendinimą; pabrėžia, kad BLS veiksmingumas priklauso nuo Komisijos gebėjimo vykdyti stebėseną ir įgyvendinti teisės aktų nuostatas, kai neįgyvendinamos tarptautinės darbo ar aplinkos konvencijos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad į naujos kartos susitarimus įtraukiamos nuostatos dėl žmogaus teisių ir darnaus vystymosi skyriai ir kad visas šias nuostatas reikia detaliai įgyvendinti, kad būtų galima užtikrinti ir skatinti pagarbą žmogaus teisėms ir Sąjungos vertybėms ir aukštų socialinių ir aplinkosaugos standartų laikymąsi; atkreipia dėmesį į darnaus vystymosi skyrių vertinimą, pateikiamą Komisijos ataskaitoje dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo, ir ragina laiku įgyvendinti esamas prekybos ir darnaus vystymosi nuostatas; prašo Komisijos sukurti tikslią ir konkrečią šių skyrių nuostatų įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo metodiką, nes jų vertinimo neįmanoma atlikti remiantis tik kiekybiniais duomenimis; primena, kad tam tikrais atvejais kyla sunkumų įgyvendinant prekybos ir darnaus vystymosi nuostatas, pvz., ES ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimo atveju, ir todėl pakartoja savo raginimą visuose prekybos susitarimuose stiprinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių nuostatų vykdymo užtikrinimą ir stebėseną aktyviau įtraukiant pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant socialinius partnerius; apgailestauja dėl to, kad Komisija per anksti užbaigė diskusijas apie tai, kaip būtų galima sustiprinti prekybos susitarimų darnaus vystymosi skyrių nuostatų taikymo užtikrinimą, taip pat svarstymus dėl sankcijomis grindžiamo požiūrio, kaip vienos iš galimybių, taikymo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atsižvelgdamas į šias aplinkybes primena svarbų vidaus patarėjų grupių vaidmenį; pabrėžia galimą labiau struktūruotų ir skaidresnių santykių su prekybos partnerių vidaus patarėjų grupėms pridėtinę vertę ir pripažįsta, kad šios grupės atlieka svarbų vaidmenį siekiant geriau suprasti vietos reikalavimus ir vietos užmojus; mano, kad vidaus patarėjų grupės atlieka itin svarbų vaidmenį prisidėdamos prie procesų, būtinų geresnei prekybos ir darnaus vystymosi skyrių įgyvendinimo kontrolei ir jų įgyvendinimui užtikrinti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teigiamai vertina pagalbos prekybai strategijos persvarstymą ir pritaria tikslui didinti besivystančių šalių pajėgumus, kad jos galėtų geriau pasinaudoti ES prekybos susitarimų teikiamomis galimybėmis; taip pat pabrėžia, kad ši strategija turi padėti skatinti sąžiningą ir etišką prekybą ir turėtų būti pagrindinė priemonė, padedanti kovoti su didėjančia nelygybe pasaulyje ir remti ekonomikos vystymąsi ES šalyse partnerėse; ragina Komisiją padėti besivystančioms šalims priimti reikalingas priemones, kad, be kita ko, būtų galima išlaikyti prieigą prie Europos rinkos savo eksportui, taip pat kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

48.

| 49. | dar kartą pabrėžia, kad pritaria tam, kad, atsižvelgiant į išimtinę Sąjungos kompetenciją, į visus būsimus prekybos susitarimus būtų įtraukiamos plataus užmojo kovos su korupcija nuostatos; teigiamai vertina tai, kad kovos su korupcija nuostatos yra įtrauktos į šiuo metu vykstančias derybas dėl ES ir Meksikos, ES ir Čilės asociacijos susitarimų modernizavimo; primena, kad laisvosios prekybos susitarimai suteikia daug galimybių stiprinti bendradarbiavimą kovojant su pinigų plovimu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina tai, kad Komisijos ataskaitoje dėl prekybos strategijos įgyvendinimo atsižvelgta į lyčių lygybės klausimus; primena tikslą užtikrinti, be kita ko, pasinaudojant pagalbos prekybai strategija, kad moterys galėtų tokiu pat mastu kaip ir vyrai pasinaudoti prekybos teikiama nauda; pabrėžia, kad tam reikia iniciatyvaus Komisijos požiūrio, kurį taikant skatinamas lyčių lygybės aspekto integravimas į ES prekybos politiką, ir prašo Komisijos įtraukti šį aspektą į savo būsimas metines įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad į prekybos derybas dėl dabar galiojančio Čilės ir ES asociacijos susitarimo modernizavimo pirmą kartą ES būtų įtrauktas konkretus skyrius dėl lyčių ir prekybos; dar kartą ragina Komisiją ir Tarybą skatinti ir remti konkretaus lyčių lygybės skyriaus įtraukimą į ES prekybos ir investicijų susitarimus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | teigiamai vertina tai, kad priimtas Kovos su kankinimu reglamentas, ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, kad jis būtų tinkamai įgyvendinamas ir kad mūsų prekybos partneriai jo paisytų; pritaria, kad būtų pradėtas kurti pasaulinis Aljansas prieš prekybą kankinimui skirtomis prekėmis; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina tai, kad priimtas Konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų reglamentas ((ES) 2017/821), kurio tikslas prisidėti prie atsakingesnio pasaulinės vertės grandinės valdymo; ragina Komisiją, valstybes nares ir kitus suinteresuotuosius subjektus tęsti pasirengimą reglamento įsigaliojimui; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų veiksmingai parengtos papildomos priemonės ir kad valstybėms narėms ir dalyvaujantiems suinteresuotiesiems subjektams būtų suteikiamos būtinos ekspertinės žinios ir pagalba, ypatingas dėmesys skiriamas MVĮ rėmimui didinant jų gebėjimus įgyvendinti išsamaus patikrinimo reikalavimus, nustatytus reglamente; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pripažįsta, kad tarptautinės prekybos struktūrose plinta integruotos pasaulinės tiekimo grandinės; pakartoja savo raginimą ieškoti būdų plėtoti pasaulinės vertės grandinės skaidrumo ir atskaitomybės strategijas ir taisykles ir pabrėžia, kad bendra prekybos politika turi būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrinamas atsakingas pasaulinės vertės grandinės valdymas; prašo Komisijos skatinti ir padidinti įmonių socialinę atsakomybę vykdant savo prekybos politiką, taip pat imtis tolesnių veiksmų siekiant nustatyti konkrečias taisykles ir praktiką atsižvelgiant į EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą įmonių socialinės atsakomybės taikymą; dar kartą ragina Komisiją į visus prekybos susitarimus įtraukti įmonių socialinės atsakomybės nuostatas ir veiksmingai stebėti šių nuostatų taikymą vykdant pagerintą ir nepriklausomą prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus nuostatų taikymo stebėseną (kaip to prašė Parlamentas) ir į šį procesą įtraukiant ir pilietinę visuomenę; pakartoja, jog pritaria tarptautinėms iniciatyvoms, pavyzdžiui, Bangladešo tvarumo susitarimui, ir ragina Komisiją skirti daugiau dėmesio šios iniciatyvos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ir visus tarptautinius veikėjus laikytis naujųjų EBPO išsamaus patikrinimo gairių, skirtų atsakingoms tiekimo grandinėms drabužių ir avalynės sektoriuose; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad ES prekybos ir vystymosi politika privalo pasaulio mastu prisidėti prie darnaus vystymosi, regioninės integracijos ir besivystančių šalių įtraukimo į regionines ir, galiausiai, pasaulines vertės grandines, pasinaudojant ekonomikos įvairinimui, o tam užtikrinti reikalingos teisingos ir vystymąsi skatinančios pasaulio prekybos taisyklės; ragina Komisiją toliau remti Afrikos žemyno sąžiningos laisvosios prekybos erdvės kūrimą teikiant politinę ir techninę pagalbą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primena, jog ES yra įsipareigojusi, kad būtų panaikintas nepriimtinas vaikų darbas visame pasaulyje, nes šis įsipareigojimas grindžiamas mūsų vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 21 straipsnyje; dar kartą ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų draudžiama importuoti prekes, pagamintas pasinaudojant vaikų darbu ar bet kokios forma priverčiamuoju darbu arba šiuolaikine vergove; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu, jog šalys, dar neratifikavusios TDO konvencijos Nr. 182 dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir konvencijos Nr. 138 dėl minimalaus įdarbinimo ir darbo amžiaus šalyse, tai padarytų; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą sudarant ir įgyvendinant ekonominės partnerystės susitarimus (EPS); mano, kad reikia nuodugniai išanalizuoti jų poveikį Afrikos ekonomikai ir jos subsektoriams, atitinkamoms darbo rinkoms ir tarpregioninės prekybos Afrikoje skatinimui; ragina Komisiją paspartinti dialogą vadovaujantis tikros partnerystės principu, kad būtų išspręsti likę klausimai; primena, kad ekonominės partnerystės susitarimai yra asimetriški susitarimai, kuriuose vystymosi ir prekybos aspektams turėtų būti teikiama vienoda reikšmė; atsižvelgdamas į tai, ragina laiku įgyvendinti papildomas priemones ir, be kita, ko paskirstyti Europos plėtros fondo (EPF) išteklius; |
| --- | --- |

58.

| 59. | be to, teigiamai vertina CARIFORUM ekonominės partnerystės susitarimo įgyvendinimą; pažymi, kad reikia toliau didinti informuotumą siekiant užtikrinti, kad CARICOM šalys galėtų pasinaudoti pagal šį susitarimą sudaromomis galimybėmis; teigiamai vertina tai, kad įsteigtas jungtinis konsultacinis komitetas, tačiau primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų laiku pakviestos būsimos pilietinės visuomenės institucijos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | dar kartą ragina ES ieškoti tinkamų ir veiksmingų sprendimų siekiant nustatyti skaidrią ir veikiančią vadinamojo socialinio ir aplinkos apsaugos atsekamumo ženklinimo sistemą visoje gamybos grandinėje, vadovaujantis PPO sutartimi dėl techninių prekybos kliūčių, ir kartu skatinti panašius veiksmus tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

60.

Prievolė užtikrinti skaidrumą ir galimybę susipažinti su informacija įgyvendinant ES prekybos politiką

| 61. | atkreipia dėmesį į Komisijos atliktą darbą skaidrumo srityje ir ragina Komisiją vesti derybas kuo skaidriau ir visapusiškai atsižvelgiant į geriausią kitų derybų metu nustatytą praktiką; mano, kad visiško skaidrumo siekis turi tapti vienu iš svarbiausiu Komisijos tikslu; ragina Komisiją ir valstybes nares paskelbti dokumentus, susijusius su derybomis ir susitarimų įgyvendinimu, nepakenkiant Sąjungos derybinei pozicijai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prašo Komisijos ir valstybių narių sukurti tinkamą strategiją, kaip informuoti apie prekybos politiką ir apie kiekvieną prekybos susitarimą, siekiant suteikti kuo daugiau informacijos ir ją pritaikyti konkretiems suinteresuotiesiems subjektams, kad jie galėtų pasinaudoti susitarimų teikiama nauda; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti ekonominės veiklos vykdytojų informavimo apie sudarytus susitarimus priemones ir nuolat palaikyti dialogą su profesinėmis asociacijomis, įmonėmis ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

62.

| 63. | teigiamai vertina Tarybos paskelbtus derybų įgaliojimus dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (TPIP), išsamių ekonomikos ir prekybos susitarimų (IEPS), prekybos paslaugomis susitarimo (TISA), susitarimų su Japonija, Tunisu ir Čile, Daugiašalio investicinių ginčų sprendimo teismo konvencijos, taip pat Komisijos paskelbtus derybų įgaliojimų dėl susitarimų su Australija ir Naująja Zelandija ir Daugiašalio investicinių ginčų sprendimo teismo sukūrimo projektus, atsižvelgiant į seniai Parlamento pareikštą prašymą dėl skaidrumo; ragina Tarybą ir valstybes nares paskelbti visus derybų įgaliojimus ir ragina Komisiją paskelbti visų įgaliojimų pradėti būsimas derybas projektus; prašo Tarybos ir Komisijos įtraukti Parlamento pateiktas rekomendacijas į rengiamus ir tvirtinamus derybų įgaliojimus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pakartoja prašymą, kad į prekybos politikos, įskaitant prekybos ir darnaus vystymosi nuostatas, bet neapsiribojant jomis, stebėseną reikėtų labiau įtraukti valstybes nares, Europos Parlamentą, nacionalinius parlamentus, ekonominės veiklos vykdytojus, pilietinės visuomenės atstovus ir socialinius partnerius; ragina Komisiją paskelbti prekybos susitarimų įgyvendinimui skirtą veiksmų planą ir vadinamosios glaudesnės partnerystės modelį; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prašo Komisijos pagerinti poveikio tyrimų, atliekamų kiekvieno prekybos susitarimo atveju, kokybę ir į juos įtraukti sektorių ir geografinę analizę; pabrėžia, kad labai svarbu kuo geriau ir atitinkamu laiku pateikti prekybos susitarimų ex ante ir ex post poveikio tyrimuose pateiktą informaciją; |
| --- | --- |

65.

| 66. | teigiamai vertina pranešimą, kad bus sukurta prekybos politikos stebėsenos konsultacinė grupė; pabrėžia, kad svarbu kuo greičiau skaidriai, viešai ir įtraukiai sukurti šį naują organą; prašo Komisijos reguliariai skelbti konsultacinės grupės posėdžių ir darbo dokumentus; taip pat ragina Komisiją nustatyti procesus siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai reaguojama į konsultacinės grupės iškeltus klausimus; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  OL C 101, 2018 3 16, p. 30.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0439.

(3)  OL C 101, 2018 3 16, p. 19.

(4)  OL C 35, 2018 1 31, p. 21.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0330.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0437.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0488.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0090.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0369.

(10)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.

(11)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 94.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0225.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/139

---

P8_TA(2018)0231

Dvigubą (ES ir Irano) pilietybę turinčių asmenų, įkalintų Irane, padėtis

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kalinamų dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų padėties Irane (2018/2717(RSP))

(2020/C 76/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, ypač į 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Irano atžvilgiu po susitarimo dėl branduolinės programos (1), 2014 m. balandžio 3 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Irano klausimu (2), 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl paskutinių žmogaus teisių pažeidimo atvejų Irane (3) ir 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl ES požiūrio Irano klausimu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, ypač į 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Irano atžvilgiu po susitarimo dėl branduolinės programos (1), 2014 m. balandžio 3 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Irano klausimu (2), 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl paskutinių žmogaus teisių pažeidimo atvejų Irane (3) ir 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl ES požiūrio Irano klausimu (4),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ES metinių pranešimų dėl žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl ES metinių pranešimų dėl žmogaus teisių,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu, saviraiškos laisvės ir žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu, saviraiškos laisvės ir žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir stebėseną padaryti visų ES politikos sričių pagrindiniu aspektu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir stebėseną padaryti visų ES politikos sričių pagrindiniu aspektu,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 12 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2018/568 (5), kuriuo vieniems metams iki 2019 m. balandžio 13 d. pratęsiamas ribojamųjų priemonių, susijusių su sunkiais žmogaus teisių pažeidimais Irane, taikymas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 12 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2018/568 (5), kuriuo vieniems metams iki 2019 m. balandžio 13 d. pratęsiamas ribojamųjų priemonių, susijusių su sunkiais žmogaus teisių pažeidimais Irane, taikymas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 16 d. Teherane paskelbtą bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini ir Irano Islamo Respublikos užsienio reikalų ministro Javado Zarifo pareiškimą, kuriame buvo sutarta pradėti dialogą žmogaus teisių klausimais ir surengti ES ir Irano mainų vizitus žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 16 d. Teherane paskelbtą bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini ir Irano Islamo Respublikos užsienio reikalų ministro Javado Zarifo pareiškimą, kuriame buvo sutarta pradėti dialogą žmogaus teisių klausimais ir surengti ES ir Irano mainų vizitus žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 23 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro metinę ataskaitą ir vyriausiojo komisaro ir JT generalinio sekretoriaus pranešimus apie žmogaus teisių padėtį Irano Islamo Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 23 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro metinę ataskaitą ir vyriausiojo komisaro ir JT generalinio sekretoriaus pranešimus apie žmogaus teisių padėtį Irano Islamo Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio šalis yra Irakas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio šalis yra Irakas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Irano kalėjimuose yra kalinami keli dvigubą ES ir Irano pilietybę turintys asmenys, įskaitant Švedijos ir Irano pilietybę turintį mokslininką Ahmadrezą Djalalį, kuris buvo apkaltintas šnipinėjimu ir nesąžiningame teisme nuteistas mirties bausme, jam neleidžiama susitikti su advokatu ir neteikiama būtina medicininė priežiūra artėjant neišvengiamai mirties bausmei ir jam kenčiant nuo prastos sveikatos būklės; |
| --- | --- |

A.

kadangi Irano kalėjimuose yra kalinami keli dvigubą ES ir Irano pilietybę turintys asmenys, įskaitant Švedijos ir Irano pilietybę turintį mokslininką Ahmadrezą Djalalį, kuris buvo apkaltintas šnipinėjimu ir nesąžiningame teisme nuteistas mirties bausme, jam neleidžiama susitikti su advokatu ir neteikiama būtina medicininė priežiūra artėjant neišvengiamai mirties bausmei ir jam kenčiant nuo prastos sveikatos būklės;

| B. | kadangi Austrijos ir Irano pilietis Kamran Ghaderi, lankydamasis Irane verslo reikalais, buvo suimtas ir nuteistas 10 metų kalėti po to, kai kaltintojai pasinaudojo prievarta išgautą prisipažinimą; kadangi taip pat Irane kalinamam Jungtinės Karalystės ir Irano piliečiui Nazaninui Zaghari-Ratcliffe, dirbusiam labdaros organizacijoje, buvo diagnozuota pažengusi depresija; kadangi Jungtinės Karalystės ir Irano pilietis mokslininkas Abbas Edalat buvo suimtas 2018 m. balandžio mėn. ir dar nebuvo paskelbta, kuo jis yra kaltinamas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Austrijos ir Irano pilietis Kamran Ghaderi, lankydamasis Irane verslo reikalais, buvo suimtas ir nuteistas 10 metų kalėti po to, kai kaltintojai pasinaudojo prievarta išgautą prisipažinimą; kadangi taip pat Irane kalinamam Jungtinės Karalystės ir Irano piliečiui Nazaninui Zaghari-Ratcliffe, dirbusiam labdaros organizacijoje, buvo diagnozuota pažengusi depresija; kadangi Jungtinės Karalystės ir Irano pilietis mokslininkas Abbas Edalat buvo suimtas 2018 m. balandžio mėn. ir dar nebuvo paskelbta, kuo jis yra kaltinamas;

| C. | kadangi, be nuolatinių dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų suėmimų, šie piliečiai yra ilgai laikomi vienutėse ir tardomi, nevykdomas tinkamas procesas, su jais neleidžiama susitikti konsulatų atstovams arba JT ar humanitarinių organizacijų darbuotojams, vykdomi uždari teismai, kuriuose suimtasis turi ribotas galimybes gauti advokato pagalbą, nuteisiama ilgiems kalėjimo metams remiantis miglotais arba tiksliai neapibrėžtais kaltinimais pažeidus nacionalinį saugumą ir šnipinėjus ir vykdomos kalinamų asmenų šmeižto kampanijos; |
| --- | --- |

C.

kadangi, be nuolatinių dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų suėmimų, šie piliečiai yra ilgai laikomi vienutėse ir tardomi, nevykdomas tinkamas procesas, su jais neleidžiama susitikti konsulatų atstovams arba JT ar humanitarinių organizacijų darbuotojams, vykdomi uždari teismai, kuriuose suimtasis turi ribotas galimybes gauti advokato pagalbą, nuteisiama ilgiems kalėjimo metams remiantis miglotais arba tiksliai neapibrėžtais kaltinimais pažeidus nacionalinį saugumą ir šnipinėjus ir vykdomos kalinamų asmenų šmeižto kampanijos;

| D. | kadangi Iranas, kuris yra pasirašęs Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), turėtų vadovaudamasis savo įsipareigojimais gerbti minties, sąžinės ir religijos laisvę, taip pat saviraiškos, asociacijų bei taikių susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

D.

kadangi Iranas, kuris yra pasirašęs Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), turėtų vadovaudamasis savo įsipareigojimais gerbti minties, sąžinės ir religijos laisvę, taip pat saviraiškos, asociacijų bei taikių susirinkimų laisvę;

| E. | kadangi Iranas ir toliau kalina pilietinės visuomenės aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus, aplinkos apsaugos aktyvistus ir politinius veikėjus ir pastaruoju metu ėmė dar daugiau jų suiminėti; kadangi žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir politiniai veikėjai toliau aktyviai persekiojami dėl jų taikios veiklos; |
| --- | --- |

E.

kadangi Iranas ir toliau kalina pilietinės visuomenės aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus, aplinkos apsaugos aktyvistus ir politinius veikėjus ir pastaruoju metu ėmė dar daugiau jų suiminėti; kadangi žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir politiniai veikėjai toliau aktyviai persekiojami dėl jų taikios veiklos;

| F. | kadangi Irane kalinamiems dvigubą pilietybę turintiems asmenims ne visada suteikiama galimybė gauti advokato pagalbą ir būti sąžiningai teisiamiems; kadangi faktiškai Iranas dvigubą pilietybę turinčius asmenis traktuoja tik kaip Irano piliečius ir dėl šios priežasties šalyje kalinami asmenys negali kreiptis pagalbos į užsienio ambasadas ir prašyti konsulinės apsaugos; |
| --- | --- |

F.

kadangi Irane kalinamiems dvigubą pilietybę turintiems asmenims ne visada suteikiama galimybė gauti advokato pagalbą ir būti sąžiningai teisiamiems; kadangi faktiškai Iranas dvigubą pilietybę turinčius asmenis traktuoja tik kaip Irano piliečius ir dėl šios priežasties šalyje kalinami asmenys negali kreiptis pagalbos į užsienio ambasadas ir prašyti konsulinės apsaugos;

| G. | kadangi keli politiniai kaliniai ir asmenys, apkaltinti nacionalinio saugumo pažeidimu, kalinimo metu negalėjo gauti tinkamos medicininės priežiūros ir patyrė sunkių padarinių; |
| --- | --- |

G.

kadangi keli politiniai kaliniai ir asmenys, apkaltinti nacionalinio saugumo pažeidimu, kalinimo metu negalėjo gauti tinkamos medicininės priežiūros ir patyrė sunkių padarinių;

| 1. | smerkia nuolatinę dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų įkalinimo praktiką, kurią vykdo Irano valdžios institucijos, rengdamos nesąžiningus teismus; ragina nedelsiant ir besąlygiškai juos paleisti arba persvarstyti jų bylas laikantis tarptautinių normų, o už jų teisių pažeidimus atsakingus pareigūnus patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų suėmimų neturint prima facie įrodymų dėl įvykdyto nusikaltimo, jiems atvykus į Iraną; pabrėžia, kad šie suėmimai trukdo žmonių tarpusavio bendravimo galimybėms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad dvigubą ES ir Irano pilietybę turintys piliečiai Irano kalėjimuose kalinami blogomis sąlygomis ir kad jie dažnai kankinimais ir nežmonišku elgesiu verčiami prisipažinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti A. Djalaliui visapusišką galimybę naudotis savo advokato pagalba ir gauti medicinos pagalbą, jei jis jos paprašytų; ragina Irano valdžios institucijas panaikinti jo mirties nuosprendį ir nedelsiant jį paleisti, kaip reikalauja tarptautinė bendruomenė; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų persvarstyta Kamrano Ghaderi byla siekiant užtikrinti jo teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, nedelsiant paleisti Nazaniną Zaghari-Ratcliffe, kuris jau gali būti paleistas anksčiau laiko, ir skubiai paskelbti, kuo yra kaltinamas Abbas Edalat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Irano valdžios institucijas gerbti kaltinamųjų pagrindinę teisę turėti pasirinktą advokatą ir teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, kadangi Iranas yra prisiėmęs įsipareigojimus, nustatytus Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atsižvelgdamas į patikimus pranešimus, smerkia kankinimus ir kitokį žiaurų elgesį, ypač per tardymus, ir ragina Irano valdžios institucijas gerbti kalinių žmogaus orumą; smerkia žiaurias ir nežmoniškas kalinimo sąlygas ir ragina Iraną užtikrinti, kad visi kaliniai gautų deramą medicininę priežiūrą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina teismus gerbti teisingo bylos nagrinėjimo ir tinkamo proceso principus ir suteikti įtariamiesiems galimybę turėti advokatą, būti lankomiems konsulatų pareigūnų ir JT bei humanitarinių organizacijų darbuotojų, taip pat gauti reikiamą gydymą ir sveikatos priežiūros paslaugas, vadovaujantis Irano prisiimtais tarptautiniais įsipareigojimais; ragina Iraną imtis reikiamų veiksmų siekiant persvarstyti įstatymus, kad būtų užtikrintas teisingas bylų nagrinėjimas ir galimybė naudotis advokato pagalba tyrimo etapu ir būtų nutraukta kankinant prievarta išgaunamų prisipažinimų praktika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir Komisiją suformuoti vidaus darbo grupę, kuri būtų atsakinga už pagalbą ES piliečiams, kuriems trečiosiose šalyse gresia mirties bausmė arba akivaizdžiai neteisingas bylos nagrinėjimas, siekiant sustiprinti jiems nacionalinių konsulatų ar diplomatinių tarnybų teikiamą paramą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Irano valdžios institucijas bendradarbiauti su ES valstybių narių ambasadomis Teherane siekiant sudaryti dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų, kalinamų Irano kalėjimuose, sąrašą ir atidžiai stebėti kiekvieną atvejį, kadangi piliečių saugumas ir jų pagrindinių teisių apsauga yra svarbiausias ES uždavinys; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina paleisti visus Irane kalinamus žmogaus teisių gynėjus ir nutraukti visus jų bauginimo veiksmus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teigiamai vertina, kad buvo ženkliai pakelta apkaltinamų nuosprendžių už su narkotinėmis medžiagomis susijusius nusikaltimus, už kuriuos baudžiama mirties bausmė, kartelė – tai pirmas žingsnis siekiant vykdyti mirties bausmės moratoriumą Irane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Iraną aktyviau dalyvauti tarptautiniuose žmogaus teisių mechanizmuose bendradarbiaujant su specialiaisiais pranešėjais ir specialiaisiais mechanizmais, be kita ko, patvirtinant įgaliotųjų asmenų prašymus leisti atvykti į šalį; ragina Irano valdžios institucijas visų pirma užtikrinti, kad būsimam JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių padėties Irane klausimais būtų leista atvykti į šalį; |
| --- | --- |

13.

| 14. | remia diskusijas žmogaus teisių klausimais, vykstančias plėtojant ES ir Irano aukšto lygio dialogą, kuris buvo pradėtas sudarius Bendrą visapusišką veiksmų planą; pabrėžia, kad ES turėtų toliau ryžtingai kelti žmogaus teisių klausimus Iranui dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja, kad Iranas dalyvauja dialoge žmogaus teisių klausimais, ir teigiamai vertina Irano valdžios institucijų atvirumą plėtojant šį dialogą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją kelti valdžios institucijoms sąlygų kalėjimuose ir žmogaus teisių pažeidimų klausimus ir ypač klausimus, susijusius su Irane kalinamų dvigubą ES ir Irano pilietybę turinčių asmenų atvejais, kad daugiau nebebūtų žiauriai ir nežmoniškai elgiamasi Irano kalėjimuose; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ir valstybes nares kelti Irano valdžios institucijoms žmogaus teisių klausimus, be kita ko, susijusius su politinių kalinių ir žmogaus teisių gynėjų padėtimi ir saviraiškos ir asociacijų laisve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Irano vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0402.

(2)  OL C 408, 2017 11 30, p. 39.

(3)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 157.

(4)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 163.

(5)  OL L 95, 2018 4 13, p. 14.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/142 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/142

---

P8_TA(2018)0232

Moterų teisių gynėjai Saudo Arabijoje

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje (2018/2712(RSP))

(2020/C 76/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Saudo Arabijos, ypač į 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Saudo Arabijos, jos santykių su ES ir jos vaidmens Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (1), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Raifo Badawi atvejo (2) ir 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Ali Mohammedo al-Nimro atvejo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Saudo Arabijos, ypač į 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Saudo Arabijos, jos santykių su ES ir jos vaidmens Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (1), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Raifo Badawi atvejo (2) ir 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Ali Mohammedo al-Nimro atvejo (3),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. Sacharovo premija už minties laisvę paskirta Saudo Arabijos tinklaraštininkui Raifui Badawi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. Sacharovo premija už minties laisvę paskirta Saudo Arabijos tinklaraštininkui Raifui Badawi,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai 2018 m. gegužės 29 d. pareiškimą dėl pastarojo meto suėmimų Saudo Arabijoje, įskaitant savavališką Al-Rashidų dinastijos princo Nawafo Talalo Rasheedo, neseniai mirusio poeto Nawafo Talalo bin Abdulo Azizo Al-Rashido sūnaus, sulaikymą ir dingimą neužtikrinus tinkamo proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai 2018 m. gegužės 29 d. pareiškimą dėl pastarojo meto suėmimų Saudo Arabijoje, įskaitant savavališką Al-Rashidų dinastijos princo Nawafo Talalo Rasheedo, neseniai mirusio poeto Nawafo Talalo bin Abdulo Azizo Al-Rashido sūnaus, sulaikymą ir dingimą neužtikrinus tinkamo proceso,

| — | atsižvelgdamas į Saudo Arabijos valstybės saugumo vadovybės 2018 m. gegužės 18 d. pareiškimą dėl septynių įtariamųjų suėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Saudo Arabijos valstybės saugumo vadovybės 2018 m. gegužės 18 d. pareiškimą dėl septynių įtariamųjų suėmimo,

| — | atsižvelgdamas į naujus teisės aktų dėl priekabiavimo paskelbimo neteisėtu projektus, kuriems 2018 m. gegužės 28 d. pritarė Saudo Arabijos Patariamoji taryba (Šura), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujus teisės aktų dėl priekabiavimo paskelbimo neteisėtu projektus, kuriems 2018 m. gegužės 28 d. pritarė Saudo Arabijos Patariamoji taryba (Šura),

| — | atsižvelgdamas į sankcijų, kurias Saudo Arabija ir kitos šalys paskelbė Katarui, poveikį žmogaus teisėms nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir į Persijos įlankos krizės poveikio žmogaus teisėms ataskaitą, kurią 2017 m. gruodžio mėn. paskelbė Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sankcijų, kurias Saudo Arabija ir kitos šalys paskelbė Katarui, poveikį žmogaus teisėms nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir į Persijos įlankos krizės poveikio žmogaus teisėms ataskaitą, kurią 2017 m. gruodžio mėn. paskelbė Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Saudo Arabija yra JT žmogaus teisių tarybos ir JT Moterų padėties komisijos narė, ir į tai, kad 2019 m. sausio mėn. prasidės jos narystė šios komisijos vykdomojoje taryboje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Saudo Arabija yra JT žmogaus teisių tarybos ir JT Moterų padėties komisijos narė, ir į tai, kad 2019 m. sausio mėn. prasidės jos narystė šios komisijos vykdomojoje taryboje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nario Christoso Stylianideso kalbą, kurią Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai vardu jis pasakė per 2017 m. liepos 4 d. vykusią Europos Parlamento diskusiją dėl Saudo Arabijos išrinkimo JT Moterų padėties komisijos nare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nario Christoso Stylianideso kalbą, kurią Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai vardu jis pasakė per 2017 m. liepos 4 d. vykusią Europos Parlamento diskusiją dėl Saudo Arabijos išrinkimo JT Moterų padėties komisijos nare,

| — | atsižvelgdamas į JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto 2018 m. kovo 9 d. baigiamąsias išvadas dėl sujungtų trečiosios ir ketvirtosios periodinių ataskaitų dėl Saudo Arabijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto 2018 m. kovo 9 d. baigiamąsias išvadas dėl sujungtų trečiosios ir ketvirtosios periodinių ataskaitų dėl Saudo Arabijos (4),

| — | atsižvelgdamas į bendrą organizacijos ALQST, Persijos įlankos žmogaus teisių centro (GCHR) ir Tarptautinės žmogaus teisių federacijos (FIDH) 2018 m. kovo 7 d. pareiškimą 69-osios JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto sesijos metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą organizacijos ALQST, Persijos įlankos žmogaus teisių centro (GCHR) ir Tarptautinės žmogaus teisių federacijos (FIDH) 2018 m. kovo 7 d. pareiškimą 69-osios JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto sesijos metu,

| — | atsižvelgdamas į JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2018 m. gegužės 15 d. Saudo Arabijos valdžios pareigūnai suėmė septynias moteris (Loujain al-Hathloul, Aishą al-Maną, Madehą al-Ajroush, Eman al-Nafjan, Azizą al-Youssef, Hessah al-Sheikh, Walaa al-Shubbar) ir keturis vyrus (Ibrahimą Fahadą Al-Nafjaną, Ibrahimą al-Modeimighą, Mohammedą al-Rabiahą ir Abdulazizą al-Meshaalą) už aktyvią veiklą moterų teisių srityje; kadangi nuo tada suimtieji žmogaus teisių gynėjai kaltinami užsienio subjektų veiklos rėmimu, asmenų, užimančių svarbias vyriausybines pareigas, verbavimu ir užsienio subjektų aprūpinimu pinigais siekiant destabilizuoti Karalystę; kadangi šiuos aktyvistus išgarsino jų kampanijos prieš draudimą moterims vairuoti ir už vyrų globos sistemos panaikinimą; kadangi jie buvo suimti rengiantis panaikinti draudimą moterims vairuoti 2018 m. birželio 24 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2018 m. gegužės 15 d. Saudo Arabijos valdžios pareigūnai suėmė septynias moteris (Loujain al-Hathloul, Aishą al-Maną, Madehą al-Ajroush, Eman al-Nafjan, Azizą al-Youssef, Hessah al-Sheikh, Walaa al-Shubbar) ir keturis vyrus (Ibrahimą Fahadą Al-Nafjaną, Ibrahimą al-Modeimighą, Mohammedą al-Rabiahą ir Abdulazizą al-Meshaalą) už aktyvią veiklą moterų teisių srityje; kadangi nuo tada suimtieji žmogaus teisių gynėjai kaltinami užsienio subjektų veiklos rėmimu, asmenų, užimančių svarbias vyriausybines pareigas, verbavimu ir užsienio subjektų aprūpinimu pinigais siekiant destabilizuoti Karalystę; kadangi šiuos aktyvistus išgarsino jų kampanijos prieš draudimą moterims vairuoti ir už vyrų globos sistemos panaikinimą; kadangi jie buvo suimti rengiantis panaikinti draudimą moterims vairuoti 2018 m. birželio 24 d.;

| B. | kadangi, kaip pranešama, Madeha al-Ajroush, Walaa al-Shubbar, Aisha al-Mana ir Hessah al-Sheikh 2018 m. gegužės 24 d. buvo išlaisvintos; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip pranešama, Madeha al-Ajroush, Walaa al-Shubbar, Aisha al-Mana ir Hessah al-Sheikh 2018 m. gegužės 24 d. buvo išlaisvintos;

| C. | kadangi ypač didelį susirūpinimą kelia Loujain al-Hathloul atvejis, nes 2018 m. kovo mėn. ji prieš savo valią buvo perkelta iš Abu Dabio į Saudo Arabiją po dalyvavimo Saudo Arabijos vertinimo sesijoje JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komitete; kadangi iki neseniai įvykusio jos suėmimo jai buvo uždrausta keliauti, o šiuo metu, kaip pranešama, ji kartu su kitais aktyvistais laikomi be teisės susirašinėti; |
| --- | --- |

C.

kadangi ypač didelį susirūpinimą kelia Loujain al-Hathloul atvejis, nes 2018 m. kovo mėn. ji prieš savo valią buvo perkelta iš Abu Dabio į Saudo Arabiją po dalyvavimo Saudo Arabijos vertinimo sesijoje JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komitete; kadangi iki neseniai įvykusio jos suėmimo jai buvo uždrausta keliauti, o šiuo metu, kaip pranešama, ji kartu su kitais aktyvistais laikomi be teisės susirašinėti;

| D. | kadangi, nepaisant pastarojo meto vyriausybės reformų, kuriomis siekiama sustiprinti moterų teises užimtumo sektoriuje, Saudo Arabijoje moterims taikomi vieni griežčiausių apribojimų; kadangi Saudo Arabijos politinė ir socialinė sistema tebėra nedemokratinė ir diskriminacinė, pagal ją moterys laikomos antrarūšėmis pilietėmis, neleidžiama jokia religijos ir tikėjimo laisvė, smarkiai diskriminuojami darbuotojai iš užsienio, kurių šalyje labai daug, ir be gailesčio malšinami visi protesto balsai; |
| --- | --- |

D.

kadangi, nepaisant pastarojo meto vyriausybės reformų, kuriomis siekiama sustiprinti moterų teises užimtumo sektoriuje, Saudo Arabijoje moterims taikomi vieni griežčiausių apribojimų; kadangi Saudo Arabijos politinė ir socialinė sistema tebėra nedemokratinė ir diskriminacinė, pagal ją moterys laikomos antrarūšėmis pilietėmis, neleidžiama jokia religijos ir tikėjimo laisvė, smarkiai diskriminuojami darbuotojai iš užsienio, kurių šalyje labai daug, ir be gailesčio malšinami visi protesto balsai;

| E. | kadangi bylos tyrimas ir su ja susijęs darbas tebevyksta, o informacijos apie suėmimus gauti sunku, nes Saudo Arabijos valdžios institucijos ją skelbia labai ribotai; |
| --- | --- |

E.

kadangi bylos tyrimas ir su ja susijęs darbas tebevyksta, o informacijos apie suėmimus gauti sunku, nes Saudo Arabijos valdžios institucijos ją skelbia labai ribotai;

| F. | kadangi 2018 m. gegužės 25 d. Saudo Arabijos valdžios pareigūnai suėmė žymų žmogaus teisių gynėją Mohammedą al-Bajadi, vieną iš uždraustos Saudo Arabijos pilietinių ir politinių teisių asociacijos įkūrėjų ir narių, kuris smurtu apkaltino saugumo pajėgas; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2018 m. gegužės 25 d. Saudo Arabijos valdžios pareigūnai suėmė žymų žmogaus teisių gynėją Mohammedą al-Bajadi, vieną iš uždraustos Saudo Arabijos pilietinių ir politinių teisių asociacijos įkūrėjų ir narių, kuris smurtu apkaltino saugumo pajėgas;

| G. | kadangi praėjus vos keletui dienų po žmogaus teisių gynėjų suėmimų valdžiai lojalios žiniasklaidos priemonės ir socialinės žiniasklaidos platformos ėmėsi įnirtingos šmeižto kampanijos prieš juos ir pasmerkė juos kaip išdavikus, kurie kelia grėsmę valstybės saugumui; kadangi, ekspertų įsitikinimu, sprendžiant iš šmeižto kampanijų, šiuo metu vykdomų prieš žmogaus teisių gynėjus, jiems ketinama skirti labai griežtas bausmes; |
| --- | --- |

G.

kadangi praėjus vos keletui dienų po žmogaus teisių gynėjų suėmimų valdžiai lojalios žiniasklaidos priemonės ir socialinės žiniasklaidos platformos ėmėsi įnirtingos šmeižto kampanijos prieš juos ir pasmerkė juos kaip išdavikus, kurie kelia grėsmę valstybės saugumui; kadangi, ekspertų įsitikinimu, sprendžiant iš šmeižto kampanijų, šiuo metu vykdomų prieš žmogaus teisių gynėjus, jiems ketinama skirti labai griežtas bausmes;

| H. | kadangi Saudo Arabijos visuomenė keičiasi pamažu, bet nuolat ir kadangi Saudo Arabijos valdžios institucijos priėmė ne vieną priemonę, kad moterys deramai būtų labiau pripažįstamos lygiateisėmis pilietėmis, pvz., joms buvo suteikta teisė balsuoti per savivaldybės rinkimus, sudaryta galimybė kreiptis į Patariamąją tarybą (Šurą) ir Nacionalinę žmogaus teisių tarybą, panaikintas draudimas moterims vairuoti ir joms leista lankytis viešuose sporto renginiuose; |
| --- | --- |

H.

kadangi Saudo Arabijos visuomenė keičiasi pamažu, bet nuolat ir kadangi Saudo Arabijos valdžios institucijos priėmė ne vieną priemonę, kad moterys deramai būtų labiau pripažįstamos lygiateisėmis pilietėmis, pvz., joms buvo suteikta teisė balsuoti per savivaldybės rinkimus, sudaryta galimybė kreiptis į Patariamąją tarybą (Šurą) ir Nacionalinę žmogaus teisių tarybą, panaikintas draudimas moterims vairuoti ir joms leista lankytis viešuose sporto renginiuose;

| I. | kadangi reformų darbotvarkė „Vizija iki 2030 m.“, pagal kurią numatyta ekonominė ir socialinė šalies pertvarka, pagrįsta moterų įgalėjimu, turėtų būti reali galimybė Saudo Arabijos moterims užsitikrinti savo teisinę emancipaciją, nes ji absoliučiai būtina norint visapusiškai naudotis savo teisėmis, numatytomis Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; kadangi, nežiūrint į tai, atrodo, kad pastarojo meto moterų teisių aktyvistų suėmimų banga prieštarauja šiam siekiui ir gali nukreipti dėmesį nuo reformų darbotvarkės; |
| --- | --- |

I.

kadangi reformų darbotvarkė „Vizija iki 2030 m.“, pagal kurią numatyta ekonominė ir socialinė šalies pertvarka, pagrįsta moterų įgalėjimu, turėtų būti reali galimybė Saudo Arabijos moterims užsitikrinti savo teisinę emancipaciją, nes ji absoliučiai būtina norint visapusiškai naudotis savo teisėmis, numatytomis Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; kadangi, nežiūrint į tai, atrodo, kad pastarojo meto moterų teisių aktyvistų suėmimų banga prieštarauja šiam siekiui ir gali nukreipti dėmesį nuo reformų darbotvarkės;

| J. | kadangi Saudo Arabijos sosto įpėdinis Princas Mohammad bin Salman Al Saud siūlė retorinę paramą moterų teisių reformoms – visų pirma savo kelionės Europoje ir JAV metu – tačiau iki šiol šios reformos buvo ribotos, o vyrų globos sistema – didžiausia kliūtis užtikrinti moterų teises – didžiąja dalimi tebėra nepaliesta; maža to, kadangi su jo žinia buvo vykdomas plataus masto susidorojimas su garsiais aktyvistais, teisininkais ir žmogaus teisių gynėjais, kuris suintensyvėjo jam pradėjus stiprinti šalies saugumo institucijų kontrolę; |
| --- | --- |

J.

kadangi Saudo Arabijos sosto įpėdinis Princas Mohammad bin Salman Al Saud siūlė retorinę paramą moterų teisių reformoms – visų pirma savo kelionės Europoje ir JAV metu – tačiau iki šiol šios reformos buvo ribotos, o vyrų globos sistema – didžiausia kliūtis užtikrinti moterų teises – didžiąja dalimi tebėra nepaliesta; maža to, kadangi su jo žinia buvo vykdomas plataus masto susidorojimas su garsiais aktyvistais, teisininkais ir žmogaus teisių gynėjais, kuris suintensyvėjo jam pradėjus stiprinti šalies saugumo institucijų kontrolę;

| K. | kadangi Saudo Arabijoje galioja ne vienas diskriminacinis įstatymas, visų pirma teisinės nuostatos, susijusios su asmens statusu, darbuotojų migrančių padėtimi, Civilinės būklės kodeksu, Darbo kodeksu, Pilietybės aktu ir vyrų globos sistema, pagal kurią moters naudojimasis dauguma savo teisių, numatytų Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, priklauso nuo vyro leidimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi Saudo Arabijoje galioja ne vienas diskriminacinis įstatymas, visų pirma teisinės nuostatos, susijusios su asmens statusu, darbuotojų migrančių padėtimi, Civilinės būklės kodeksu, Darbo kodeksu, Pilietybės aktu ir vyrų globos sistema, pagal kurią moters naudojimasis dauguma savo teisių, numatytų Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, priklauso nuo vyro leidimo;

| L. | kadangi Saudo Arabijoje veikia energinga žmogaus teisių gynėjų interneto bendruomenė, o socialinio tinklo „Twitter“ naudotojų skaičius – didžiausias Artimuosiuose Rytuose; kadangi organizacija „Žurnalistai be sienų“, atsižvelgdama į Saudo Arabijos žiniasklaidos ir interneto cenzūrą bei valdžios ar religijos kritikų baudimą, yra įtraukusi Saudo Arabiją į vadinamųjų interneto priešų sąrašą; kadangi saviraiškos laisvė, taip pat spaudos ir žiniasklaidos laisvė tiek internete, tiek už jo ribų yra gyvybiškai svarbios demokratizacijos ir reformų prielaidos ir katalizatoriai bei esminės valdžios kontrolės priemonės; kadangi 2015 m. Sacharovo premijos laureatas Raif Badawi iki šiol yra įkalintas vien už tai, kad taikiai reiškė savo nuomonę; |
| --- | --- |

L.

kadangi Saudo Arabijoje veikia energinga žmogaus teisių gynėjų interneto bendruomenė, o socialinio tinklo „Twitter“ naudotojų skaičius – didžiausias Artimuosiuose Rytuose; kadangi organizacija „Žurnalistai be sienų“, atsižvelgdama į Saudo Arabijos žiniasklaidos ir interneto cenzūrą bei valdžios ar religijos kritikų baudimą, yra įtraukusi Saudo Arabiją į vadinamųjų interneto priešų sąrašą; kadangi saviraiškos laisvė, taip pat spaudos ir žiniasklaidos laisvė tiek internete, tiek už jo ribų yra gyvybiškai svarbios demokratizacijos ir reformų prielaidos ir katalizatoriai bei esminės valdžios kontrolės priemonės; kadangi 2015 m. Sacharovo premijos laureatas Raif Badawi iki šiol yra įkalintas vien už tai, kad taikiai reiškė savo nuomonę;

| M. | kadangi 2015 m. Saudo Arabijos įvertinimas JT žmogaus socialinės raidos indekse siekė 0,847 ir ji buvo 38-ta iš 188 šalių ir teritorijų; kadangi Saudo Arabijos įvertinimas JT lyčių lygybės indekse 2015 m. siekė 0,257 ir ji buvo 50-ta iš 159 šalių; kadangi 2017 m. Pasaulio lyčių nelygybės ataskaitoje, kurią skelbia Pasaulio ekonomikos forumas, Saudo Arabija buvo 138-ta iš 144 šalių; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. Saudo Arabijos įvertinimas JT žmogaus socialinės raidos indekse siekė 0,847 ir ji buvo 38-ta iš 188 šalių ir teritorijų; kadangi Saudo Arabijos įvertinimas JT lyčių lygybės indekse 2015 m. siekė 0,257 ir ji buvo 50-ta iš 159 šalių; kadangi 2017 m. Pasaulio lyčių nelygybės ataskaitoje, kurią skelbia Pasaulio ekonomikos forumas, Saudo Arabija buvo 138-ta iš 144 šalių;

| N. | kadangi, pasak JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto, Saudo Arabijos bendro pobūdžio abejonės dėl Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims nesuderinamos su konvencijos tikslu ir paskirtimi, o, remiantis jo 28 straipsniu – neleistinos; kadangi Saudo Arabija pasižadėjo laikytis aukščiausių standartų propaguojant ir saugant žmogaus teises, kai 2013 m. buvo patenkina jos paraiška dėl narystės JT Žmogaus teisių taryboje; |
| --- | --- |

N.

kadangi, pasak JT Visų formų diskriminacijos prieš moteris panaikinimo komiteto, Saudo Arabijos bendro pobūdžio abejonės dėl Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims nesuderinamos su konvencijos tikslu ir paskirtimi, o, remiantis jo 28 straipsniu – neleistinos; kadangi Saudo Arabija pasižadėjo laikytis aukščiausių standartų propaguojant ir saugant žmogaus teises, kai 2013 m. buvo patenkina jos paraiška dėl narystės JT Žmogaus teisių taryboje;

| 1. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nutraukti visų formų bauginimą, įskaitant teismų lygmeniu, nukreiptą prieš Eman al-Nafjan, Azizą al-Youssef, Loujain al-Hathloul, Aishą al-Maną, Madehą al-Ajroush, Hessah al-Sheikh, Walaa al-Shubbar, Mohammedą al-Rabiahą ir Ibrahimą al-Modeimighą ir visus kitus šalies žmogaus teisių gynėjus, kad jie galėtų atlikti savo darbą nepatirdami nepagrįstų kliūčių ir nebijodami atsakomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia prieš žmogaus teisių gynėjus, įskaitant moterų teisių gynėjus, vykdomas represijas Saudo Arabijoje, dėl kurių abejojama šalies reformų proceso patikimumu; ragina Saudo Arabijos vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus žmogaus teisių gynėjus ir kitus sąžinės kalinius, kurie buvo sulaikyti ir nuteisti vien dėl to, kad naudojosi savo teise į saviraiškos laisvę ir vykdė taikią žmogaus teisių veiklą; smerkia nuolatinę ir sisteminę moterų ir mergaičių diskriminaciją Saudo Arabijoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia pagarbą Saudo Arabijos moterims ir moterų teisių gynėjams, kurie siekia panaikinti bet kokį nesąžiningą ir diskriminuojantį elgesį, ir tiems asmenims, kurie gynė žmogaus teises, nepaisydami jiems iškylančių sunkumų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teigiamai vertina tai, kad pagal darbotvarkę „Vizija iki 2030 m.“ karalystėje numatyta panaikinti moterims taikomą draudimą vairuoti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad visiems sulaikytiems asmenims, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, kol jie kalinami, turi būti taikomos Bet kokia forma sulaikytų ar įkalintų visų asmenų apsaugos principų sąvade, kuris patvirtintas 1988 m. gruodžio 9 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 43/173, numatytos sąlygos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad tarptautinės automobilių įmonės, visų pirma įsisteigusios ES, jau pradėjo į lyčių lygybę orientuotą reklamos veiklą, nors draudimas moterims vairuoti dar nepanaikintas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Saudo Arabijoje plačiai paplitęs smurtas dėl lyties, apie kurio atvejus dažniausiai nepranešama ir jie nenurodomi dokumentuose, taip pat toks smurtas pagrindžiamas tuo, kad vyrai turi disciplinuoti jų globojamas moteris; primygtinai ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas priimti išsamius teisės aktus, kuriais būtų konkrečiai apibrėžiamas ir kriminalizuojamas visų formų prieš moteris nukreiptas smurtas dėl lyties, ypač prievartavimas, įskaitant vedybinį prievartavimą, seksualinis išpuolis ir seksualinis priekabiavimas ir panaikinti visas kliūtis moterims pasinaudoti teise kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra sunerimęs dėl to, kad veikia vyrų globos sistema, pagal kurią vis dar reikia gauti vyro globėjo leidimą įvairiose srityse, be kita ko, keliaujant į užsienį, naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis, renkantis gyvenamąją vietą, tuokiantis, teikiant skundus teisingumo sistemoje, išvykstant iš valstybinių smurtą patyrusių moterų prieglaudų ar sulaikymo centrų; pabrėžia, kad ši sistema rodo, jog šalyje įsigalėjusi giliai įsišaknijusi patriarchalinė sistema; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas persvarstyti 2015 m. gruodžio mėn. Asociacijų ir fondų įstatymą, siekiant leisti aktyvistėms burtis į organizacijas ir veikti laisvai bei nepriklausomai, be nederamo valdžios institucijų kišimosi; tai pat primygtinai ragina persvarstyti Kovos su terorizmu įstatymą, Kovos su kibernetiniais nusikaltimais įstatymą bei Spaudos ir leidybos įstatymą, kurie nuolat naudojami siekiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn žmogaus teisių gynėjus, ir persvarstyti visas teisinėje sistemoje įtvirtintas diskriminacines nuostatas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas ratifikuoti Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, atsisakyti išlygų dėl Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW) ir ratifikuoti pastarosios konvencijos fakultatyvų protokolą, kad Saudo Arabijos moterys galėtų visapusiškai naudotis konvencijoje įtvirtintomis teisėmis, taip pat panaikinti vaikų santuokas, priverstines santuokas ir privalomas moterų aprangos taisykles; primygtinai ragina Saudo Arabiją įteikti nuolatinį kvietimą visiems JT žmogaus teisių tarybos įgaliotiesiems ekspertams apsilankyti šalyje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas sudaryti sąlygas nepriklausomai spaudai ir žiniasklaidai ir visiems Saudo Arabijos gyventojams užtikrinti saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę; smerkia represijas prieš taikiose demonstracijose dalyvaujančius žmogaus teisių gynėjus ir protestuotojus; pabrėžia, kad taikios kampanijos pasisakant už pagrindines juridines teises arba kritinės pastabos naudojantis socialiniais tinklais yra būtinos teisės išraiškos; primygtinai ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas panaikinti apribojimus, taikomus žmogaus teisių gynėjams, pagal kuriuos jiems draudžiama pasisakyti socialiniuose tinkluose arba kalbėtis su tarptautinės žiniasklaidos atstovais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad Saudo Arabija buvo išrinkta į JT Moterų padėties komisiją pritariant kai kurioms ES valstybėms narėms; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares užtikrinti visapusišką ES gairių dėl žmogaus teisių gynėjų įgyvendinimą, išplėsti žmogaus teisių gynėjų apsaugą ir remti juos, o ypač – žmogaus teisių gynėjas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES kitoje JT žmogaus teisių tarybos sesijoje pateikti rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje; ragina ES kitoje Žmogaus teisių tarybos sesijoje ir Moterų padėties komisijoje kelti klausimą dėl valstybių, kuriose žmogaus teisių padėtis nėra gera, taip pat atsižvelgiant į pagarbą moterų teisėms ir lyčių lygybei, narystės; ragina ES pasiūlyti, kad JT žmogaus teisių taryba paskirtų specialųjį pranešėją žmogaus teisių klausimais Saudo Arabijoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina ES į metinio ES ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkę, taip pat į kitus dvišalius ir daugiašalius forumus įtraukti nuolatinį punktą – diskusiją dėl žmogaus teisių, ypač dėl moterų žmogaus teisių gynėjų padėties; ragina Tarybą apsvarstyti galimybę taikyti tikslines priemones asmenims, kurie atsakingi už sunkius žmogaus teisių pažeidimus; pažymi, kad Chaillot premijos už žmogaus teisių propagavimą Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos regione skyrimo taisyklėse numatoma, kad paraiškas gali teikti tik tie asmenys, kurie yra teisiškai įregistruoti ir veikia konstruktyviai bendradarbiaudami su valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina EIVT ir Komisiją aktyviai remti pilietinės visuomenės grupes ir asmenis, kurie gina žmogaus teises Saudo Arabijoje, be kita ko, rengiant apsilankymus kalėjimuose, stebint teismo procesus ir teikiant viešus pareiškimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, EIVT ir valstybes nares toliau vykdyti dialogą su Saudo Arabija žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių klausimais, taip pat dėl šalies susirūpinimą keliančio vaidmens regione; pareiškia, kad yra pasirengęs vykdyti konstruktyvų ir atvirą dialogą su Saudo Arabijos valdžios institucijomis, įskaitant parlamento narius, jų tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje klausimu; ragina keistis ekspertinėmis žiniomis teisingumo ir teisės klausimais, kad Saudo Arabijoje būtų sustiprinta individualių teisių apsauga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nutraukti tolesnį Raifo Badawi plakimą bei nedelsiant ir besąlygiškai paleisti jį, nes jis laikomas sąžinės kaliniu, sulaikytu ir nuteistu vien už tai, kad naudojosi savo teise į saviraiškos laisvę; ragina ES toliau kelti jo atvejo klausimą kiekviename aukšto lygio susitikime; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nedelsiant paskelbti moratoriumą dėl mirties bausmės taikymo, kuris būtų žingsnis siekiant visiško jos panaikinimo; ragina peržiūrėti visus mirties nuosprendžius siekiant užtikrinti, kad šie teismo procesai vyko laikantis tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nutraukti neapykantos kurstymą, nukreiptą prieš religines mažumas, taip pat visus kitus asmenis ir grupes, kurių žmogaus teises pažeidžia Saudo Arabija, įskaitant užsienio piliečius iš kitų regionų šalių, ir nutraukti jų diskriminaciją; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai, JT generaliniam sekretoriui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Moterų padėties komisijai, JT žmogaus teisių tarybai, Jo Didenybei Karaliui Salmanui bin Abdulazizui Al Saudui ir Princui Mohammadui bin Salmanui Al Saudui, Saudo Arabijos Karalystės vyriausybei ir Saudo Arabijos Karalystės Nacionalinio dialogo centro generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OL C 378, 2017 11 9, p. 64.

(2)  OL C 310, 2016 8 25, p. 29.

(3)  OL C 349, 2017 10 17, p. 34.

(4)  CEDAW/C/SAU/CO/3-4.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/147 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/147

---

P8_TA(2018)0233

Sudanas, visų pirma Nouros Hussein Hammad padėtis

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sudano, ypač dėl Nouros Hussein Hammad padėties (2018/2713(RSP))

(2020/C 76/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, prie kurio Sudano Respublika prisijungė 1986 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, prie kurio Sudano Respublika prisijungė 1986 m.,

| — | atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją, prie kurios Sudanas prisijungė 1990 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją, prie kurios Sudanas prisijungė 1990 m.,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2016 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl vaikų santuokų, ankstyvų ir priverstinių santuokų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2016 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl vaikų santuokų, ankstyvų ir priverstinių santuokų,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, kurią JT Generalinė Asamblėja priėmė 1979 m., ir į 1993 m. priimtą JT deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, kurią JT Generalinė Asamblėja priėmė 1979 m., ir į 1993 m. priimtą JT deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į ES pateiktą ir 2008, 2010, 2012, 2014 ir 2016 m. dar kartą patvirtintą 2007 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 62/149, kurioje raginama paskelbti mirties bausmės vykdymo moratoriumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pateiktą ir 2008, 2010, 2012, 2014 ir 2016 m. dar kartą patvirtintą 2007 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 62/149, kurioje raginama paskelbti mirties bausmės vykdymo moratoriumą,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. priimtą Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos pirmąjį protokolą dėl moterų teisių Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. priimtą Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos pirmąjį protokolą dėl moterų teisių Afrikoje,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos vaiko teisių ir gerovės chartijos, kuri įsigaliojo 1999 m. lapkričio 29 d., 16 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos vaiko teisių ir gerovės chartijos, kuri įsigaliojo 1999 m. lapkričio 29 d., 16 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. Afrikos ekspertų komiteto vaiko teisių ir gerovės klausimais Sudano Respublikai išsiųstą skubų skundą dėl Nouros Hussein Hammad bylos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. Afrikos ekspertų komiteto vaiko teisių ir gerovės klausimais Sudano Respublikai išsiųstą skubų skundą dėl Nouros Hussein Hammad bylos,

| — | atsižvelgdamas į Sudano 2005 m. Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sudano 2005 m. Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimo, kurį Sudano vyriausybė pasirašė 2005 m., 96 straipsnį (nuostata dėl žmogaus teisių), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimo, kurį Sudano vyriausybė pasirašė 2005 m., 96 straipsnį (nuostata dėl žmogaus teisių),

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Nouros Hussein Hammad šeima privertė ją ištekėti už Abdulrahmano Hammado, kai jai buvo 16 metų; kadangi Noura nurodė, kad pirmiausia ją išprievartavo jos vyras, padedant jo šeimos nariams; kadangi, remiantis jos liudijimu, 2017 m. gegužės 2 d. trys vyrai Nourą laikė, kol Abdulrahman ją prievartavo; kadangi Noura savo vyrą nudūrė peiliu esant būtinosios ginties situacijai, kai kitą dieną jis vėl pamėgino ją išprievartauti; kadangi vėliau patikrinus sveikatą išsiaiškinta, kad kovodama su savo vyru ji taip pat buvo sužeista; |
| --- | --- |

A.

kadangi Nouros Hussein Hammad šeima privertė ją ištekėti už Abdulrahmano Hammado, kai jai buvo 16 metų; kadangi Noura nurodė, kad pirmiausia ją išprievartavo jos vyras, padedant jo šeimos nariams; kadangi, remiantis jos liudijimu, 2017 m. gegužės 2 d. trys vyrai Nourą laikė, kol Abdulrahman ją prievartavo; kadangi Noura savo vyrą nudūrė peiliu esant būtinosios ginties situacijai, kai kitą dieną jis vėl pamėgino ją išprievartauti; kadangi vėliau patikrinus sveikatą išsiaiškinta, kad kovodama su savo vyru ji taip pat buvo sužeista;

| B. | kadangi Noura Hussein Hammad buvo laikoma Omdurmano kalėjime iki 2018 m. balandžio 29 d. – tą dieną ji buvo pripažinta kalta dėl tyčinės žmogžudystės; kadangi Omdurmano centrinis baudžiamasis teismas nuteisė Nourą Hussein Hammad (jai dabar 19 metų) mirties bausme už tai, kad ji nužudė vyrą, už kurio jos tėvas ją privertė ištekėti; kadangi skelbiant nuosprendį vyro šeima pasirinko mirties bausmę kaip tinkamą bausmę Nourai Hussein Hammad; kadangi nuosprendis buvo apskųstas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Noura Hussein Hammad buvo laikoma Omdurmano kalėjime iki 2018 m. balandžio 29 d. – tą dieną ji buvo pripažinta kalta dėl tyčinės žmogžudystės; kadangi Omdurmano centrinis baudžiamasis teismas nuteisė Nourą Hussein Hammad (jai dabar 19 metų) mirties bausme už tai, kad ji nužudė vyrą, už kurio jos tėvas ją privertė ištekėti; kadangi skelbiant nuosprendį vyro šeima pasirinko mirties bausmę kaip tinkamą bausmę Nourai Hussein Hammad; kadangi nuosprendis buvo apskųstas;

| C. | kadangi Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras surinko informaciją, kad teismas neatsižvelgė į Nouros Hussein Hammad priverstinę santuoką, prievartavimus ir kitų formų smurtą dėl lyties kaip į įrodymus, kuriais remiantis būtų galima sušvelninti bausmę; kadangi JT ekspertas neatidėliotino mirties bausmės vykdymo klausimais pažymėjo, kad mirties bausmės skyrimas nepaisant aiškių būtinosios ginties įrodymų yra savavališkas nužudymas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras surinko informaciją, kad teismas neatsižvelgė į Nouros Hussein Hammad priverstinę santuoką, prievartavimus ir kitų formų smurtą dėl lyties kaip į įrodymus, kuriais remiantis būtų galima sušvelninti bausmę; kadangi JT ekspertas neatidėliotino mirties bausmės vykdymo klausimais pažymėjo, kad mirties bausmės skyrimas nepaisant aiškių būtinosios ginties įrodymų yra savavališkas nužudymas;

| D. | kadangi Sudanas ir žmogaus vystymosi indekse, ir JT Lyčių nelygybės indekse užima 165 vietą iš 188 valstybių; kadangi JT Vaiko teisių komitetas ir JT Žmogaus teisių komitetas išreiškė didžiulį susirūpinimą dėl moterų žmogaus teisių Sudane; kadangi teisinė Sudano sistema paremta islamo šariato teise; kadangi esama įrodymų, jog valstybėse, kuriose moterys politiniu, kultūriniu ir ekonominiu požiūriais nėra lygios vyrams, jos patiria smurtą dėl lyties, nesvarbu, koks būtų jų tikėjimas, rasė ar tautybė; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sudanas ir žmogaus vystymosi indekse, ir JT Lyčių nelygybės indekse užima 165 vietą iš 188 valstybių; kadangi JT Vaiko teisių komitetas ir JT Žmogaus teisių komitetas išreiškė didžiulį susirūpinimą dėl moterų žmogaus teisių Sudane; kadangi teisinė Sudano sistema paremta islamo šariato teise; kadangi esama įrodymų, jog valstybėse, kuriose moterys politiniu, kultūriniu ir ekonominiu požiūriais nėra lygios vyrams, jos patiria smurtą dėl lyties, nesvarbu, koks būtų jų tikėjimas, rasė ar tautybė;

| E. | kadangi Sudano Konstitucijoje numatyta, kad „valstybė gina moteris nuo neteisybės ir skatina lyčių lygybę“; kadangi JT specialioji įgaliotinė seksualinio smurto konfliktų metu klausimais Pramila Patten po savo vizito į Sudaną 2018 m. vasario 18–25 d. pažymėjo, jog Sudane giliai įsišaknijusi seksualinio smurto neigimo kultūra; kadangi prievartinės santuokos, vedybinis prievartavimas ir smurtas dėl lyties Sudane laikomi normaliais dalykais ir visos šios smurto formos pateisinamos remiantis tradicijomis, kultūra ir religija; kadangi iki šiol specialioji prokuratūra nėra nagrinėjusi nė vienos bylos dėl su konfliktais susijusio seksualinio smurto; |
| --- | --- |

E.

kadangi Sudano Konstitucijoje numatyta, kad „valstybė gina moteris nuo neteisybės ir skatina lyčių lygybę“; kadangi JT specialioji įgaliotinė seksualinio smurto konfliktų metu klausimais Pramila Patten po savo vizito į Sudaną 2018 m. vasario 18–25 d. pažymėjo, jog Sudane giliai įsišaknijusi seksualinio smurto neigimo kultūra; kadangi prievartinės santuokos, vedybinis prievartavimas ir smurtas dėl lyties Sudane laikomi normaliais dalykais ir visos šios smurto formos pateisinamos remiantis tradicijomis, kultūra ir religija; kadangi iki šiol specialioji prokuratūra nėra nagrinėjusi nė vienos bylos dėl su konfliktais susijusio seksualinio smurto;

| F. | kadangi Tarptautinio baudžiamojo teismo įgaliojimai spręsti nebaudžiamumo problemą karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido atvejais taip pat apima žiaurumus, paprastai nukreiptus prieš moteris, įskaitant įvairius seksualinius nusikaltimus ir nusikaltimus dėl lyties; kadangi Tarptautinis baudžiamasis teismas 2009 m. kovo 4 d. išdavė Sudano Respublikos prezidento Omaro Al-Bashiro arešto orderį pagal penkis kaltinamojo akto punktus dėl nusikaltimų žmogiškumui: nužudymo, naikinimo, priverstinio perkėlimo, kankinimo ir prievartavimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi Tarptautinio baudžiamojo teismo įgaliojimai spręsti nebaudžiamumo problemą karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido atvejais taip pat apima žiaurumus, paprastai nukreiptus prieš moteris, įskaitant įvairius seksualinius nusikaltimus ir nusikaltimus dėl lyties; kadangi Tarptautinis baudžiamasis teismas 2009 m. kovo 4 d. išdavė Sudano Respublikos prezidento Omaro Al-Bashiro arešto orderį pagal penkis kaltinamojo akto punktus dėl nusikaltimų žmogiškumui: nužudymo, naikinimo, priverstinio perkėlimo, kankinimo ir prievartavimo;

| G. | kadangi buvo pradėta vykdyti pasaulinė kampanija „Teisingumas Nourai Hussein Hammad“, kuria siekiama atšaukti mirties bausmę; kadangi nuo 2018 m. gegužės mėn. beveik milijonas žmonių pasirašė peticiją „Teisingumas Nourai Hussein Hammad“; kadangi gynybos advokatų bauginimas yra teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimas ir kadangi išprievartautai Nourai Hussein Hammad būtina psichologinė pagalba; |
| --- | --- |

G.

kadangi buvo pradėta vykdyti pasaulinė kampanija „Teisingumas Nourai Hussein Hammad“, kuria siekiama atšaukti mirties bausmę; kadangi nuo 2018 m. gegužės mėn. beveik milijonas žmonių pasirašė peticiją „Teisingumas Nourai Hussein Hammad“; kadangi gynybos advokatų bauginimas yra teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimas ir kadangi išprievartautai Nourai Hussein Hammad būtina psichologinė pagalba;

| H. | kadangi Nouros Hussein Hammad byla atkreipė pasaulio dėmesį į moterų teisių klausimus ir į priverstinių santuokų ir vedybinio prievartavimo atvejus Sudane, kuriame pagal įstatymus leidžiama sudaryti santuoką jau nuo 10 metų; kadangi atsakomybė už vedybinį prievartavimą pagal Sudano įstatymus buvo nustatyta tik 2015 m.; kadangi teisminės institucijos vis tiek atsisako šį reiškinį laikyti nusikaltimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi Nouros Hussein Hammad byla atkreipė pasaulio dėmesį į moterų teisių klausimus ir į priverstinių santuokų ir vedybinio prievartavimo atvejus Sudane, kuriame pagal įstatymus leidžiama sudaryti santuoką jau nuo 10 metų; kadangi atsakomybė už vedybinį prievartavimą pagal Sudano įstatymus buvo nustatyta tik 2015 m.; kadangi teisminės institucijos vis tiek atsisako šį reiškinį laikyti nusikaltimu;

| I. | kadangi moterų ir vaikų teisių aktyvistai vis aktyviau vykdo kampanijas siekdami kovoti su priverstinėmis mergaičių santuokomis ir nepilnamečių mergaičių santuokomis – plačiai paplitusiu reiškiniu Sudane; kadangi vienas iš 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų plano tikslų – užkirsti kelią visų formų smurtui prieš moteris ir mergaites, įskaitant ankstyvas ir priverstines santuokas, ir į jį reaguoti; |
| --- | --- |

I.

kadangi moterų ir vaikų teisių aktyvistai vis aktyviau vykdo kampanijas siekdami kovoti su priverstinėmis mergaičių santuokomis ir nepilnamečių mergaičių santuokomis – plačiai paplitusiu reiškiniu Sudane; kadangi vienas iš 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų plano tikslų – užkirsti kelią visų formų smurtui prieš moteris ir mergaites, įskaitant ankstyvas ir priverstines santuokas, ir į jį reaguoti;

| J. | kadangi tiek organizacija „Human Rights Watch“, tiek JT nepriklausomas ekspertas Sudano klausimais savo 2017 m. pasaulinėje ataskaitoje nurodė, kad Sudano saugumo pajėgos naudojo seksualinį smurtą, bauginimą ir kitokią prievartą siekdamos nutildyti žmogaus teisių gynėjas šalyje; kadangi nacionalinės žvalgybos ir saugumo tarnybos (NISS), vykdydamos vis aktyvesnę bauginimo kampaniją, neleido Nouros Hussein Hammad advokatui surengti spaudos konferencijos; kadangi Sudano sostinėje Chartume veikiančios ir smurto dėl lyties aukoms ir jį išgyvenusiems asmenims padedančios nevyriausybinės organizacijos SEEMA direktorė Nahid Gabralla buvo ne kartą patekusi į kalėjimą už tai, kad rengė kampanijas, skirtas Nourai Hussein Hammad paremti, nes Sudane ribojama žodžio laisvė; |
| --- | --- |

J.

kadangi tiek organizacija „Human Rights Watch“, tiek JT nepriklausomas ekspertas Sudano klausimais savo 2017 m. pasaulinėje ataskaitoje nurodė, kad Sudano saugumo pajėgos naudojo seksualinį smurtą, bauginimą ir kitokią prievartą siekdamos nutildyti žmogaus teisių gynėjas šalyje; kadangi nacionalinės žvalgybos ir saugumo tarnybos (NISS), vykdydamos vis aktyvesnę bauginimo kampaniją, neleido Nouros Hussein Hammad advokatui surengti spaudos konferencijos; kadangi Sudano sostinėje Chartume veikiančios ir smurto dėl lyties aukoms ir jį išgyvenusiems asmenims padedančios nevyriausybinės organizacijos SEEMA direktorė Nahid Gabralla buvo ne kartą patekusi į kalėjimą už tai, kad rengė kampanijas, skirtas Nourai Hussein Hammad paremti, nes Sudane ribojama žodžio laisvė;

| K. | kadangi Sudanas yra viena iš septynių šalių, dar neprisijungusių prie Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

K.

kadangi Sudanas yra viena iš septynių šalių, dar neprisijungusių prie Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims;

| L. | kadangi ES šiuo metu finansuoja 275 mln. vertės projektus Sudane, visų pirma naudodama Europos plėtros fondo (EPF), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) ir priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, lėšas; kadangi Sudanas neratifikavęs persvarstytos redakcijos Kotonu susitarimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES šiuo metu finansuoja 275 mln. vertės projektus Sudane, visų pirma naudodama Europos plėtros fondo (EPF), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) ir priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, lėšas; kadangi Sudanas neratifikavęs persvarstytos redakcijos Kotonu susitarimo;

| M. | kadangi moterys Sudane kenčia dėl diskriminacijos, savavališkų suėmimų ir žeminančių bausmių; kadangi, remiantis JT nepriklausomu ekspertu Sudano klausimais, baudžiant už vadinamuosius nusikaltimus visuomenės dorovei, pavyzdžiui, tokius, kurie pasitelkiami siekiant nubausti atseit nepadoriai apsirengusias moteris, ir žeminant, nes taikomos fizinės bausmės, pažeidžiami tarptautiniai žmogaus teisių standartai; kadangi Sudano baudžiamojo akto 151, 152, 154 ir 156 straipsniuose sustiprinami moterims taikomi apribojimai ir griežčiau nustatoma, kaip jos turi rengtis ir elgtis viešose vietose; kadangi už šių įstatymo nuostatų pažeidimus taikomos baudos, o kai kuriais atvejais net išplakama rykštėmis; |
| --- | --- |

M.

kadangi moterys Sudane kenčia dėl diskriminacijos, savavališkų suėmimų ir žeminančių bausmių; kadangi, remiantis JT nepriklausomu ekspertu Sudano klausimais, baudžiant už vadinamuosius nusikaltimus visuomenės dorovei, pavyzdžiui, tokius, kurie pasitelkiami siekiant nubausti atseit nepadoriai apsirengusias moteris, ir žeminant, nes taikomos fizinės bausmės, pažeidžiami tarptautiniai žmogaus teisių standartai; kadangi Sudano baudžiamojo akto 151, 152, 154 ir 156 straipsniuose sustiprinami moterims taikomi apribojimai ir griežčiau nustatoma, kaip jos turi rengtis ir elgtis viešose vietose; kadangi už šių įstatymo nuostatų pažeidimus taikomos baudos, o kai kuriais atvejais net išplakama rykštėmis;

| N. | kadangi ES remia Sudaną siųsdama įvairią vystymosi ir humanitarinę pagalbą, tačiau taip pat teikia paramą šalies labai prieštaringai vertinamai pasienio kontrolei ir kovos su prekyba žmonėmis ir kontrabanda operacijoms, be kita ko, pasitelkdama vadinamąjį ROCK projektą; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES remia Sudaną siųsdama įvairią vystymosi ir humanitarinę pagalbą, tačiau taip pat teikia paramą šalies labai prieštaringai vertinamai pasienio kontrolei ir kovos su prekyba žmonėmis ir kontrabanda operacijoms, be kita ko, pasitelkdama vadinamąjį ROCK projektą;

| 1. | apgailestauja, kad Noura Hussein Hammad buvo nuteista mirties bausme, ir smerkia tokį nuosprendį; ragina Sudano valdžios institucijas pakeisti mirties bausmę ir visapusiškai atsižvelgti į tai, kad Noura Hussein Hammad veikė esant būtinosios ginties situacijai, priešindamasi vyro ir jo bendrininkų bandymui ją išprievartauti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Sudano valdžios institucijas laikytis nacionalinių įstatymų ir tarptautinių žmogaus teisių standartų, be kita ko, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos protokolo dėl moterų teisių Afrikoje ir Afrikos Sąjungos Teisingumo Teismo protokolo, priimtų 2003 m. liepos 11 d.; primena, kad, remiantis tarptautiniais standartais, mirties bausmės skyrimas nepaisant aiškių būtinosios ginties įrodymų, yra savavališkas nužudymas, visų pirma tais atvejais, kai moterys apkaltinama žmogžudyste, nors jos tik gynėsi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena Sudano valdžios institucijoms apie jų pareigą užtikrinti pagrindines teises, įskaitant teisę į teisingą bylos nagrinėjimą; pabrėžia, jog turi būti imtasi visų reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad nagrinėjant Nouros Hussein Hammad bylą būtų iš tikrųjų laikomasi aukščiausių sąžiningumo ir tinkamo teisinio proceso standartų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, jog nepaprastai svarbu, kad pagrindiniai Sudano įstatymai, įskaitant 2010 m. Nacionalinio saugumo aktą ir įstatymus, kuriais reglamentuojama žiniasklaida ir pilietinės visuomenės veikla, būtų peržiūrėti ir reformuoti, siekiant suderinti juos su tarptautiniais standartais, kuriuos taikant skatinamos žodžio, susirinkimų ir asociacijų laisvės; reiškia susirūpinimą dėl NISS suteiktų plataus masto įgaliojimų suimti ir kalinti, nes šių tarnybų savavališkai suimti ir sulaikyti asmenys dažnai yra kankinami ir su jais kitaip netinkamai elgiamasi, o NISS pareigūnams dėl to negresia joks baudžiamasis persekiojimas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors vyksta teismo procesas, susijęs su šia byla, Sudano valdžios institucijos vis tik privalo parodyti, kad jos netoleruoja išžaginimo arba smurto dėl lyties, todėl joms tenka pareiga išsaugoti jaunos moters gyvenimą, jau sugriautą dėl priežasčių, kurių ji pati negalėjo kontroliuoti; ragina Sudano valdžios institucijas užtikrinti, kad visais smurto dėl lyties ir seksualinio smurto, įskaitant vedybinį prievartavimą ir smurtą šeimoje, atvejais būtų vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir kad kaltininkai būtų patraukti atsakomybėn; ragina Sudano valdžios institucijas kovoti su vaikų ir priverstinėmis santuokomis bei vedybinio prievartavimo reiškiniu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Sudano valdžios institucijas atlikti skubų, nepriklausomą ir nešališką tyrimą dėl įtarimų, kad Sudano saugumo pajėgos naudojo smurtą, bauginimą ir kitų formų prievartą prieš moteris; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl to, kad NISS uždraudė surengti Nouros Hammad Hussein gynėjų grupės organizuotą spaudos konferenciją po to, kai ji buvo nuteista; griežtai smerkia žmogaus teisių aktyvistų ir advokatų persekiojimą, susijusį su Nouros Hussein Hammad byla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina Sudano valdžios institucijas užtikrinti, kad kalinimo metu būtų visapusiškai apsaugota Nouros Hussein Hammad fizinė ir psichinė neliečiamybė, ir garantuoti tokią pat apsaugą jos advokatams ir šeimai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą pakartoja griežtą nepritarimą mirties bausmės taikymui visais atvejais ir visomis aplinkybėmis; mano, kad mirties bausmė – tai žmogaus orumo pažeidimas ir žiaurus, nežmoniškas ir žeminantis elgesys; ragina Sudano valdžios institucijas laikytis JT paskelbto mirties bausmės vykdymo moratoriumo; ragina Sudaną ratifikuoti Konvenciją prieš kankinimą ir Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia Sudano valdžios institucijų dėmesį į tai, kad geresnė moterų žmogaus teisių apsauga ir vedybinio prievartavimo pripažinimas baudžiamąja veika galėtų padėti išgelbėti daug gyvybių ir išvengti tokių pasekmių, kaip Nouros Hussein Hammad atveju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | griežtai smerkia ankstyvas ir priverstines santuokas bei smurtą prieš moteris ir mergaites tiek Sudane, tiek bet kur kitur; atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis Nourai Hussein Hammad paskelbto nuosprendžio apskundimas apsiriboja formaliais ir teisiniais apkaltinamojo nuosprendžio aspektais, visiškai neatsižvelgiant į faktines aplinkybes, o pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Sudanas ratifikavo, to nepakanka; primygtinai ragina valdžios institucijas įgyvendinti Vaiko teisių komiteto rekomendacijas ir iš dalies pakeisti įstatymą dėl asmeninio statuso siekiant pakelti amžiaus ribą, nuo kurios teisiškai leidžiama sudaryti santuoką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ryžtingai ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant projektus su Sudano valdžios institucijomis būtų laikomasi principo nepakenkti, o tai reikštų, kad bendradarbiavimas su subjektais, atsakingais už žmogaus teisių pažeidimus, nebūtų įmanomas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sudano prezidentui, Afrikos Sąjungai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Panafrikos Parlamentui. |
| --- | --- |

13.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/151

---

P8_TA(2018)0235

Odometro duomenų klastojimas motorinėse transporto priemonėse: ES teisinės sistemos peržiūra

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl odometro duomenų klastojimo motorinėse transporto priemonėse: ES teisinės sistemos peržiūra (2017/2064(INL))

(2020/C 76/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalį ir į 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalį ir į 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/45/ES (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/45/ES (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/47/ES (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/47/ES (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamentą (ES) 2017/1151 (3), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009 (4), Komisijos reglamentą (EB) Nr. 692/2008 (5) ir Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos taisyklę Nr. 39 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamentą (ES) 2017/1151 (3), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009 (4), Komisijos reglamentą (EB) Nr. 692/2008 (5) ir Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos taisyklę Nr. 39 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją „CARS 2020: siekiant stiprios, konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją „CARS 2020: siekiant stiprios, konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) tyrimą „Odometro duomenų klastojimas ir priemonės užkirsti jam kelią“ (8) ir prie jo pridėtą Europos pridėtinės vertės vertinimą „Motorinių transporto priemonių odometro duomenų klastojimas ES“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) tyrimą „Odometro duomenų klastojimas ir priemonės užkirsti jam kelią“ (8) ir prie jo pridėtą Europos pridėtinės vertės vertinimą „Motorinių transporto priemonių odometro duomenų klastojimas ES“ (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos motorinių transporto priemonių ir vairuotojų registravimo institucijų asociacijos galutinę ataskaitą „Transporto priemonės ridos registravimas“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos motorinių transporto priemonių ir vairuotojų registravimo institucijų asociacijos galutinę ataskaitą „Transporto priemonės ridos registravimas“ (10),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos „Vartotojų rinkos tyrimą dėl naudotų automobilių rinkos veikimo iš vartotojo perspektyvos“. |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos „Vartotojų rinkos tyrimą dėl naudotų automobilių rinkos veikimo iš vartotojo perspektyvos“.

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 11 d. rašytinį pareiškimą 0030/2016 dėl kovos su sukčiavimu nurodant ridą naudotų automobilių rinkoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 11 d. rašytinį pareiškimą 0030/2016 dėl kovos su sukčiavimu nurodant ridą naudotų automobilių rinkoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0155/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0155/2018),

Dabartinė padėtis

| A. | kadangi odometro duomenų klastojimas, t. y. netinkami veiksmai, kai sąmoningai neteisėtai pakeičiami tikrieji transporto priemonės odometro rodomi ridos duomenys, yra rimta ir labai paplitusi problema visoje Sąjungoje, ypač tarpvalstybinės prekybos srityje, dėl kurios nukenčia naudotus automobilius iš Sąjungos importuojančios trečiosios valstybės; |
| --- | --- |

A.

kadangi odometro duomenų klastojimas, t. y. netinkami veiksmai, kai sąmoningai neteisėtai pakeičiami tikrieji transporto priemonės odometro rodomi ridos duomenys, yra rimta ir labai paplitusi problema visoje Sąjungoje, ypač tarpvalstybinės prekybos srityje, dėl kurios nukenčia naudotus automobilius iš Sąjungos importuojančios trečiosios valstybės;

| B. | kadangi, atsižvelgus į mažas įrangos, reikalingos dirbtinai padidinti naudotų automobilių vertę, kainas, klastojant odometro duomenis galima gauti didelės ekonominės naudos; kadangi atliekant tyrimus apskaičiuota, kad transporto priemonių, kurių odometrų duomenys suklastoti, sudaro 5–12 proc. naudotų automobilių, parduodamų valstybės viduje ir 30–50 proc. tarpvalstybinėje prekyboje parduodamų naudotų automobilių, o dėl to kylanti ekonomikai žala Sąjungoje siekia 5,6–9,6 mlrd. EUR.; |
| --- | --- |

B.

kadangi, atsižvelgus į mažas įrangos, reikalingos dirbtinai padidinti naudotų automobilių vertę, kainas, klastojant odometro duomenis galima gauti didelės ekonominės naudos; kadangi atliekant tyrimus apskaičiuota, kad transporto priemonių, kurių odometrų duomenys suklastoti, sudaro 5–12 proc. naudotų automobilių, parduodamų valstybės viduje ir 30–50 proc. tarpvalstybinėje prekyboje parduodamų naudotų automobilių, o dėl to kylanti ekonomikai žala Sąjungoje siekia 5,6–9,6 mlrd. EUR.;

| C. | kadangi nuvažiuotų kilometrų skaičius yra vienas iš svarbiausių parametrų, kuriuo remdamasis pirkėjas gali įvertinti techninę transporto priemonės būklę, o ridos duomenys turi didelę įtaką transporto priemonės rinkos vertei; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuvažiuotų kilometrų skaičius yra vienas iš svarbiausių parametrų, kuriuo remdamasis pirkėjas gali įvertinti techninę transporto priemonės būklę, o ridos duomenys turi didelę įtaką transporto priemonės rinkos vertei;

| D. | kadangi odometro duomenys kaupiami ir rodomi skaitmeniniu būdu, o išoriniu būdu juos galima nesunkiai pakeisti, nes šių duomenų apsaugos lygis yra žemesnis nei kitų transporto priemonės sudedamųjų dalių; |
| --- | --- |

D.

kadangi odometro duomenys kaupiami ir rodomi skaitmeniniu būdu, o išoriniu būdu juos galima nesunkiai pakeisti, nes šių duomenų apsaugos lygis yra žemesnis nei kitų transporto priemonės sudedamųjų dalių;

| E. | kadangi klastojant odometro duomenis daroma žala vartotojams, prekiautojams naudotais automobiliais, draudikams ir išperkamosios nuomos bendrovėms, o klastojimu užsiimantys asmenys iš to gauna finansinės naudos, reikia rasti techninių sprendimų, kad nespecialistams būtų ne taip paprasta suklastoti tokius duomenis; |
| --- | --- |

E.

kadangi klastojant odometro duomenis daroma žala vartotojams, prekiautojams naudotais automobiliais, draudikams ir išperkamosios nuomos bendrovėms, o klastojimu užsiimantys asmenys iš to gauna finansinės naudos, reikia rasti techninių sprendimų, kad nespecialistams būtų ne taip paprasta suklastoti tokius duomenis;

| F. | kadangi automobiliai, kurių odometrų duomenys suklastoti, dėl didesnio nusidėvėjimo daro neigiamą poveikį kelių eismo saugumui; kadangi tokių automobilių pirkėjai gali dažniau nei tikimasi patirti priežiūros ir remonto išlaidų, nes automobiliai netikrinami atsižvelgiant į jų tikruosius ridos duomenis; |
| --- | --- |

F.

kadangi automobiliai, kurių odometrų duomenys suklastoti, dėl didesnio nusidėvėjimo daro neigiamą poveikį kelių eismo saugumui; kadangi tokių automobilių pirkėjai gali dažniau nei tikimasi patirti priežiūros ir remonto išlaidų, nes automobiliai netikrinami atsižvelgiant į jų tikruosius ridos duomenis;

| G. | kadangi automobiliai, kurių odometrų duomenys suklastoti, gali naudoti daugiau kuro ir sukurti daugiau išmetamųjų kietųjų dalelių, taip pažeidžiant tipo patvirtinimo teisės aktų reikalavimus; |
| --- | --- |

G.

kadangi automobiliai, kurių odometrų duomenys suklastoti, gali naudoti daugiau kuro ir sukurti daugiau išmetamųjų kietųjų dalelių, taip pažeidžiant tipo patvirtinimo teisės aktų reikalavimus;

| H. | kadangi, remiantis 2014 m. Komisijos vartotojų rinkos rezultatų suvestine (11), Sąjungos naudotų automobilių rinka, kuri yra nuo dviejų iki trijų kartų didesnė negu naujų automobilių rinka, vartotojai pasitiki mažiausiai iš visų prekių rinkų, o klastojant odometro duomenis labai prisidedama prie to, kad prarandamas vartotojų pasitikėjimas prekybos naudotais automobiliais subjektais, taigi iškreipiamas vidaus rinkos veikimas ir sąžininga konkurencija; |
| --- | --- |

H.

kadangi, remiantis 2014 m. Komisijos vartotojų rinkos rezultatų suvestine (11), Sąjungos naudotų automobilių rinka, kuri yra nuo dviejų iki trijų kartų didesnė negu naujų automobilių rinka, vartotojai pasitiki mažiausiai iš visų prekių rinkų, o klastojant odometro duomenis labai prisidedama prie to, kad prarandamas vartotojų pasitikėjimas prekybos naudotais automobiliais subjektais, taigi iškreipiamas vidaus rinkos veikimas ir sąžininga konkurencija;

| I. | kadangi vartotojai nėra pakankamai informuoti apie galimus būdus apsisaugoti nuo odometro duomenų klastojimo naudotuose automobiliuose ir apie esamas technologijas ridos stebėjimui, naudojamas klastojimo šioje srityje išvengti bei apie prieigos prie tokių technologijų būdus; |
| --- | --- |

I.

kadangi vartotojai nėra pakankamai informuoti apie galimus būdus apsisaugoti nuo odometro duomenų klastojimo naudotuose automobiliuose ir apie esamas technologijas ridos stebėjimui, naudojamas klastojimo šioje srityje išvengti bei apie prieigos prie tokių technologijų būdus;

| J. | kadangi dauguma valstybių narių vis dar nesugeba suteikti vartotojams būtinų priemonių, kurios leistų jiems patikrinti naudotos transporto priemonės istoriją; |
| --- | --- |

J.

kadangi dauguma valstybių narių vis dar nesugeba suteikti vartotojams būtinų priemonių, kurios leistų jiems patikrinti naudotos transporto priemonės istoriją;

| K. | kadangi dėl ridos duomenų klastojimo kyla neproporcingas poveikis mažesnes pajamas turinčioms socialinėms grupėms ir geografinėms vietovėms valstybėse narėse, įstojusioms į Sąjungą 2004 m. ar po tos datos ir netolimoje Sąjungos kaimynystėje esančiose valstybėse (ypač Vakarų Balkanų valstybėse, į kurias naudoti automobiliai importuojami iš Sąjungos netaikant jokio mokesčio arba netaikant didelio muito mokesčio) vartotojams kyla didesnė rizika nusipirkti naudotą automobilį, kurio odometro duomenys suklastoti, ir dėl to jie patiria didesnę žalą dėl tos nesąžiningos praktikos; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl ridos duomenų klastojimo kyla neproporcingas poveikis mažesnes pajamas turinčioms socialinėms grupėms ir geografinėms vietovėms valstybėse narėse, įstojusioms į Sąjungą 2004 m. ar po tos datos ir netolimoje Sąjungos kaimynystėje esančiose valstybėse (ypač Vakarų Balkanų valstybėse, į kurias naudoti automobiliai importuojami iš Sąjungos netaikant jokio mokesčio arba netaikant didelio muito mokesčio) vartotojams kyla didesnė rizika nusipirkti naudotą automobilį, kurio odometro duomenys suklastoti, ir dėl to jie patiria didesnę žalą dėl tos nesąžiningos praktikos;

| L. | kadangi neturint bendros integruotos pasikeitimo informacija tarp valstybių narių sistemos egzistuoja padidinta rizika įteisinti jau suklastotus ridos duomenis dar prieš atliekant pirminį patikrinimą valstybėje, kurioje automobilis bus galiausiai registruotas ir kurioje turimos priemonės transporto priemonę registruoti ir patikrinti jos ridą; |
| --- | --- |

L.

kadangi neturint bendros integruotos pasikeitimo informacija tarp valstybių narių sistemos egzistuoja padidinta rizika įteisinti jau suklastotus ridos duomenis dar prieš atliekant pirminį patikrinimą valstybėje, kurioje automobilis bus galiausiai registruotas ir kurioje turimos priemonės transporto priemonę registruoti ir patikrinti jos ridą;

| M. | kadangi kova su odometro duomenų klastojimu greitai nustačius bendras taisykles, skirtas apsisaugoti nuo klastojimo, iš esmės padidins saugumą ir apibrėžtumą vykdant tarpvalstybinius transporto priemonių pirkimus, sumažins nesąžiningos praktikos apimtis ir suteiks didelės naudos milijonams Sąjungos vartotojų; |
| --- | --- |

M.

kadangi kova su odometro duomenų klastojimu greitai nustačius bendras taisykles, skirtas apsisaugoti nuo klastojimo, iš esmės padidins saugumą ir apibrėžtumą vykdant tarpvalstybinius transporto priemonių pirkimus, sumažins nesąžiningos praktikos apimtis ir suteiks didelės naudos milijonams Sąjungos vartotojų;

Esamos priemonės kovai su odometro duomenų klastojimu

| N. | kadangi kai kurios valstybės narės jau nustatė priemones, skirtas kuo labiau sumažinti odometro duomenų klastojimą, kaip antai „Car-Pass“ Belgijoje ir „Nationale AutoPas“ (NAP) Nyderlanduose; kadangi pagal abi tos valstybės narės naudoja duomenų bazes, kuriose odometro duomenys kaupiami kaskart atliekant techninę priežiūrą, teikiant serviso paslaugas, darant remontą ar atliekant periodinę transporto priemonės apžiūrą, nerenkant jokių asmens duomenų, ir jose abejose odometro duomenų klastojimo jų atitinkamose srityse per trumpą laiką beveik nebeliko; |
| --- | --- |

N.

kadangi kai kurios valstybės narės jau nustatė priemones, skirtas kuo labiau sumažinti odometro duomenų klastojimą, kaip antai „Car-Pass“ Belgijoje ir „Nationale AutoPas“ (NAP) Nyderlanduose; kadangi pagal abi tos valstybės narės naudoja duomenų bazes, kuriose odometro duomenys kaupiami kaskart atliekant techninę priežiūrą, teikiant serviso paslaugas, darant remontą ar atliekant periodinę transporto priemonės apžiūrą, nerenkant jokių asmens duomenų, ir jose abejose odometro duomenų klastojimo jų atitinkamose srityse per trumpą laiką beveik nebeliko;

| O. | kadangi Belgijos sistema veikia remiantis ne pelno siekiančios organizacijos teisiniu pagrindu, o sistemą Nyderlanduose vykdo vyriausybės agentūra; kadangi dėl abiejų sistemų veikimo patiriamos pagrįstos išlaidos, o prie jų sėkmės prisidedama ir jos stiprinamos sąmoningumo didinimo ir informacinėmis kampanijomis bei stipria teisine sistema, kuria nustatytos aiškios taisyklės ir atgrasančios baudos; |
| --- | --- |

O.

kadangi Belgijos sistema veikia remiantis ne pelno siekiančios organizacijos teisiniu pagrindu, o sistemą Nyderlanduose vykdo vyriausybės agentūra; kadangi dėl abiejų sistemų veikimo patiriamos pagrįstos išlaidos, o prie jų sėkmės prisidedama ir jos stiprinamos sąmoningumo didinimo ir informacinėmis kampanijomis bei stipria teisine sistema, kuria nustatytos aiškios taisyklės ir atgrasančios baudos;

| P. | kadangi valstybėse, kuriose nėra galimybės naudotis tomis duomenų bazėmis, yra daug daugiau automobilių, kurių odometrų duomenys suklastoti, o tai rodo, kad norint, jog šios duomenų bazės veiktų sėkmingai, svarbu, kad valstybės narės keistųsi tarpvalstybiniais duomenimis ir tarpusavyje bendradarbiautų; |
| --- | --- |

P.

kadangi valstybėse, kuriose nėra galimybės naudotis tomis duomenų bazėmis, yra daug daugiau automobilių, kurių odometrų duomenys suklastoti, o tai rodo, kad norint, jog šios duomenų bazės veiktų sėkmingai, svarbu, kad valstybės narės keistųsi tarpvalstybiniais duomenimis ir tarpusavyje bendradarbiautų;

| Q. | kadangi Europos transporto priemonių ir vairuotojų pažymėjimų informacine sistema „Eucaris“ jau sukurta keitimosi suderintais duomenimis, susijusiais su transportu tarp valstybių narių institucijų, infrastruktūra ir šio keitimosi organizavimas, o tą sistemą naudoja visos valstybės narės, siekdamos vykdyti savo pareigas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/82/ES (12), o į jos funkcijas jau įeina ir įrašai apie ridą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos transporto priemonių ir vairuotojų pažymėjimų informacine sistema „Eucaris“ jau sukurta keitimosi suderintais duomenimis, susijusiais su transportu tarp valstybių narių institucijų, infrastruktūra ir šio keitimosi organizavimas, o tą sistemą naudoja visos valstybės narės, siekdamos vykdyti savo pareigas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/82/ES (12), o į jos funkcijas jau įeina ir įrašai apie ridą;

| R. | kadangi esama ir techninių sprendimų, susijusių tiek su aparatine, tiek su programine įranga, kuriuos gamintojai galėtų įdiegti į transporto priemones ir taip užkirsti kelią odometro duomenų klastojimui pačioje pradžioje, o transporto priemonėse jau naudojami aparatinės įrangos saugumo moduliai ir saugios aparatinės įrangos plėtiniai, siekiant apsaugoti transporto priemonių elektroninio valdymo blokus (EVM) nuo neteisėtos prieigos, klastojimo ar automobilio vagystės, ir skaičiuojama, kad jų kaina siekia vieną eurą kiekvienai transporto priemonei; |
| --- | --- |

R.

kadangi esama ir techninių sprendimų, susijusių tiek su aparatine, tiek su programine įranga, kuriuos gamintojai galėtų įdiegti į transporto priemones ir taip užkirsti kelią odometro duomenų klastojimui pačioje pradžioje, o transporto priemonėse jau naudojami aparatinės įrangos saugumo moduliai ir saugios aparatinės įrangos plėtiniai, siekiant apsaugoti transporto priemonių elektroninio valdymo blokus (EVM) nuo neteisėtos prieigos, klastojimo ar automobilio vagystės, ir skaičiuojama, kad jų kaina siekia vieną eurą kiekvienai transporto priemonei;

| S. | kadangi, remiantis Reglamentu (ES) 2017/1151, gamintojai, norėdami gauti transporto priemonės tipo patvirtinimą, įpareigojami įgyvendinti sistemingas apsaugos nuo klastojimo strategijas ir apsaugos nuo duomenų perrašymo funkcijas, skirtas atgrasyti nuo odometrų perprogramavimo, taip pat atsižvelgiant ir į nuotolinių duomenų mainų funkcijas; kadangi jame reikalaujama tik gamintojo teikiamos informacijos ir paaiškinimų ir nenumatyta jokių patikrinimų, ar odometras apsaugotas nuo klastojimo, kol taikomi tokie patvirtinti ir tarptautiniu mastu pripažinti procesai, kaip antai bendrieji informacinių technologijų saugumo vertinimo kriterijai; kadangi tarptautiniu lygmeniu pripažintos procedūros, kaip antai bendrieji kriterijai (ISO/IEC 15408), gali būti naudingos kovojant su odometro duomenų klastojimu; |
| --- | --- |

S.

kadangi, remiantis Reglamentu (ES) 2017/1151, gamintojai, norėdami gauti transporto priemonės tipo patvirtinimą, įpareigojami įgyvendinti sistemingas apsaugos nuo klastojimo strategijas ir apsaugos nuo duomenų perrašymo funkcijas, skirtas atgrasyti nuo odometrų perprogramavimo, taip pat atsižvelgiant ir į nuotolinių duomenų mainų funkcijas; kadangi jame reikalaujama tik gamintojo teikiamos informacijos ir paaiškinimų ir nenumatyta jokių patikrinimų, ar odometras apsaugotas nuo klastojimo, kol taikomi tokie patvirtinti ir tarptautiniu mastu pripažinti procesai, kaip antai bendrieji informacinių technologijų saugumo vertinimo kriterijai; kadangi tarptautiniu lygmeniu pripažintos procedūros, kaip antai bendrieji kriterijai (ISO/IEC 15408), gali būti naudingos kovojant su odometro duomenų klastojimu;

Teisės aktai ir spragos

| T. | kadangi, nors 26-iose valstybėse narėse draudžiama klastoti odometro duomenis, tik dešimt valstybių narių turi papildomų priemonių patikrinti vartotojams prieinamus ridos duomenis, ir tik šešiose valstybėse narėse odometro duomenų klastojimas laikomas nusikalstama veika (13); kadangi odometro duomenims klastoti naudojamą aparatinę ir programinę įrangą Sąjungoje galima laisvai įsigyti ir tai nelaikoma nusikalstama veika ir kadangi kitos valstybės narės šiuo metu pradėjo kriminalizuoti veiklą, susijusią su neteisėtu odometrų duomenų klastojimu; |
| --- | --- |

T.

kadangi, nors 26-iose valstybėse narėse draudžiama klastoti odometro duomenis, tik dešimt valstybių narių turi papildomų priemonių patikrinti vartotojams prieinamus ridos duomenis, ir tik šešiose valstybėse narėse odometro duomenų klastojimas laikomas nusikalstama veika (13); kadangi odometro duomenims klastoti naudojamą aparatinę ir programinę įrangą Sąjungoje galima laisvai įsigyti ir tai nelaikoma nusikalstama veika ir kadangi kitos valstybės narės šiuo metu pradėjo kriminalizuoti veiklą, susijusią su neteisėtu odometrų duomenų klastojimu;

| U. | kadangi, kaip nurodoma, dėl odometro duomenų klastojimo kyla grėsmė techninei apžiūrai, kaip nurodyta Direktyvoje 2014/45/ES, pagal kurią reikalaujama, kad valstybės narės taikytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas dėl tokio klastojimo; kadangi Komisija turėtų išsamiau išnagrinėti galimybes sujungti nacionalines platformas, siekiant sudaryti sąlygas tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie techninę apžiūrą, kuri apimtų odometro duomenis; |
| --- | --- |

U.

kadangi, kaip nurodoma, dėl odometro duomenų klastojimo kyla grėsmė techninei apžiūrai, kaip nurodyta Direktyvoje 2014/45/ES, pagal kurią reikalaujama, kad valstybės narės taikytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas dėl tokio klastojimo; kadangi Komisija turėtų išsamiau išnagrinėti galimybes sujungti nacionalines platformas, siekiant sudaryti sąlygas tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie techninę apžiūrą, kuri apimtų odometro duomenis;

| V. | kadangi Direktyvoje 2014/45/ES numatyta pareiga registruoti ridos duomenis vykdant periodinę techninę apžiūrą ir pagal ją sudaroma galimybė susipažinti su tais duomenimis per tolesnes periodines technines apžiūras, bet direktyvoje atsižvelgiama tik į ridos registravimą vykdant periodinę techninę apžiūrą pradedant nuo pirmos techninės apžiūros; kadangi pirmą periodinę techninę apžiūrą galima vykdyti net ir praėjus ketveriems metams po pirmojo transporto priemonės registravimo, o dėl to lieka pakankamai laiko klastoti odometro duomenis iki pirmosios apžiūros, taip pat tarp apžiūrų, ir netgi gali būti oficialiai registruoti neteisingi ridos duomenys; |
| --- | --- |

V.

kadangi Direktyvoje 2014/45/ES numatyta pareiga registruoti ridos duomenis vykdant periodinę techninę apžiūrą ir pagal ją sudaroma galimybė susipažinti su tais duomenimis per tolesnes periodines technines apžiūras, bet direktyvoje atsižvelgiama tik į ridos registravimą vykdant periodinę techninę apžiūrą pradedant nuo pirmos techninės apžiūros; kadangi pirmą periodinę techninę apžiūrą galima vykdyti net ir praėjus ketveriems metams po pirmojo transporto priemonės registravimo, o dėl to lieka pakankamai laiko klastoti odometro duomenis iki pirmosios apžiūros, taip pat tarp apžiūrų, ir netgi gali būti oficialiai registruoti neteisingi ridos duomenys;

| W. | kadangi nei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB (14) ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 dėl tipo patvirtinimo, nei Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos taisyklėje Nr. 39 (toliau – JT/EEK taisyklė Nr. 39) nenurodomas ridos duomenų klastojimas ir nuo klastojimo apsaugoti odometrai; kadangi Reglamente (EB) Nr. 661/2009 minima JT/EEK taisyklė Nr. 39, susijusi su spidometrams taikytinais patvirtinimo reikalavimais, tačiau nenumato reikalavimų odometrams ar jų esminėms savybėms; |
| --- | --- |

W.

kadangi nei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB (14) ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 dėl tipo patvirtinimo, nei Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos taisyklėje Nr. 39 (toliau – JT/EEK taisyklė Nr. 39) nenurodomas ridos duomenų klastojimas ir nuo klastojimo apsaugoti odometrai; kadangi Reglamente (EB) Nr. 661/2009 minima JT/EEK taisyklė Nr. 39, susijusi su spidometrams taikytinais patvirtinimo reikalavimais, tačiau nenumato reikalavimų odometrams ar jų esminėms savybėms;

Būsimi automobilių pramonės sektoriaus pokyčiai

| X. | kadangi automobilių pramonėje padaryta didelė pažanga kuriant ir gaminant transporto priemones, kurios yra susietos, kuriose naudojama intelektinė transporto sistema ir kurios bendrauja su savo aplinka, taigi daugumoje į rinką patenkančių automobilių jau gali būti naudojamos junglumo funkcijos, taigi pamažu judama susieto automobilių parko Sąjungos keliuose link; |
| --- | --- |

X.

kadangi automobilių pramonėje padaryta didelė pažanga kuriant ir gaminant transporto priemones, kurios yra susietos, kuriose naudojama intelektinė transporto sistema ir kurios bendrauja su savo aplinka, taigi daugumoje į rinką patenkančių automobilių jau gali būti naudojamos junglumo funkcijos, taigi pamažu judama susieto automobilių parko Sąjungos keliuose link;

| Y. | kadangi, vadovaujantis įvairų apklausų duomenimis, Sąjungos keliais važiuojančių automobilių vidutinis amžius yra 7-11 metų, o 2004 m. ar po šios datos į Sąjungą įstojusiose valstybėse narėse šis amžius yra gerokai didesnis, todėl keliuose yra naujesnių, labai susietų automobilių ir senesnių automobilių, neturinčių jokių junglumo funkcijų; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, vadovaujantis įvairų apklausų duomenimis, Sąjungos keliais važiuojančių automobilių vidutinis amžius yra 7-11 metų, o 2004 m. ar po šios datos į Sąjungą įstojusiose valstybėse narėse šis amžius yra gerokai didesnis, todėl keliuose yra naujesnių, labai susietų automobilių ir senesnių automobilių, neturinčių jokių junglumo funkcijų;

| Z. | kadangi šiuolaikinės transporto priemonės jau periodiškai siunčia gamintojams duomenų rinkinius, įskaitant tikrąją ridą ir visą eksploatavimo laikotarpį, taip pateikdamos svarbiausius duomenis ridos apskaitos tikėtinumui patvirtinti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi šiuolaikinės transporto priemonės jau periodiškai siunčia gamintojams duomenų rinkinius, įskaitant tikrąją ridą ir visą eksploatavimo laikotarpį, taip pateikdamos svarbiausius duomenis ridos apskaitos tikėtinumui patvirtinti;

| AA. | kadangi blokų grandinės technologija galėtų būti vienas iš odometro duomenų saugojimo ateityje sprendimų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi blokų grandinės technologija galėtų būti vienas iš odometro duomenų saugojimo ateityje sprendimų;

| AB. | kadangi „CarTrustChain“ yra sėkmingas projektas, kaip panaudoti blokų grandinės technologiją siekiant pašalinti odometro klastojimą, kurį bendrai finansavo Europos regioninės plėtros fondas. |
| --- | --- |

AB.

kadangi „CarTrustChain“ yra sėkmingas projektas, kaip panaudoti blokų grandinės technologiją siekiant pašalinti odometro klastojimą, kurį bendrai finansavo Europos regioninės plėtros fondas.

| 1. | prašo Komisijos, vadovaujantis šioje rezoliucijoje ir jos priede pateiktomis rekomendacijomis, per 12 mėnesių nuo šios rezoliucijos priėmimo Parlamente dienos pateikti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 91 straipsnio 1 dalį ir 114 straipsnį teisės aktų sistemą, pagal kurią reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų teisines, technines ir veiklos kliūtis, kad būtų neįmanoma klastoti odometro duomenų; ragina Komisiją imtis priemonių siekiant peržiūrėti Reglamente (ES) 2017/1151 nustatytus teisinius reikalavimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją užtikrinti, kad importui iš trečiųjų valstybių bus taikomos tokios pačios teisinės ir techninės kliūtys; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina automobiliuose plačiai naudojamus techninius sprendimus, tokius kaip aparatinės įrangos saugumo moduliai ir saugios aparatinės įrangos plėtiniai, siekiant apsaugoti neskelbtinus duomenis automobiliuose ir pabrėžia, kad odometro duomenys turėtų būti apsaugoti tokiu pat lygmeniu, siekiant apsisaugoti nuo odometrų duomenų klastojimo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustiprinti tipo patvirtinimą automobilio salono saugumui, ypač techninėmis priemonėmis, skirtoms kovai su odometro duomenų klastojimu, kartu atsižvelgiant į tai, kad daugėja susietųjų automobilių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina tai, kad Komisija į Reglamentą (ES) 2017/1151 įtraukė odometrų technologinio saugumo reikalavimus; tačiau pažymi, kad nėra nuostatų, kaip stebėti šiuos reikalavimus, ir todėl ragina Komisiją per kaip įmanoma trumpesnį laiką nustatyti aiškius kriterijus odometrų saugai veiksmingai tikrinti, jei reikia, tuos reikalavimus koreguoti ir informuoti Parlamentą apie to reglamento veiksmingumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad nacionalinius sprendimus naudoti įvairių odometro duomenų, gautų per periodinę techninę apžiūrą, apsilankymus automobilių remonto dirbtuvėse ir kitas transporto priemonių patikras, duomenų bazes, priėmusiose valstybėse narėse pasiekta labai gerų rezultatų kovojant su odometro duomenų klastojimu, todėl siūlo, kad tos valstybės narės, kurios iki šiol nesiėmė veiksmų, kuo greičiau numatytų atitinkamus šios problemos sprendimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad visos valstybės narės turėtų turėti nacionalinius registrus ir įsipareigoti tarpvalstybiniu mastu keistis tų registrų duomenimis, nes tik taip bus galima veiksmingai kovoti su ridos duomenų klastojimu Sąjungoje; todėl ragina Komisiją pasiūlyti valstybėms narėms teisės aktų sistemą, siekiant parengti palygintinus ir tarpusavyje suderinamus nacionalinius duomenų rinkimo mechanizmus, pagrįstus geriausia praktika, kuriuos taikant būtų galimas dažnas ir patikimas ridos duomenų rinkimas, pradedant nuo tada, kai transporto priemonė buvo užregistruota pirmą kartą, ir kuriais naudojantis būtų galima keistis duomenimis tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad turėtų būti įmanoma tarpvalstybiniu mastu gauti odometro duomenis ir kad naudotos transporto priemonės pirkėjams suteikus galimybę lengvai gauti tą informaciją būtų labai pagerinta vartotojų apsauga; pabrėžia tai, kad naudotos transporto priemonės pirkėjai turėtų galėti patikrinti transporto priemonės odometro duomenis nepaisant to, kurioje valstybėje narėje ta transporto priemonė buvo registruota anksčiau; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai informuoti vartotojus ir suinteresuotuosius subjektus apie esamas kovos su odometro duomenų klastojimu ir apie būdus, kaip aptikti ir išvengti odometro duomenų klastojimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad sistema „Eucaris“ siūloma infrastruktūra ekonomiškai efektyviam keitimuisi odometro duomenimis visoje Sąjungoje, grindžiama duomenų bazės sprendimu; apgailestauja, jog 2017 m. tik Belgija, Nyderlandai ir Slovakija pasinaudojo sistemos EUCARIS platforma, kad keistųsi informacija apie odometro duomenis, todėl ragina valstybes nares dalyvauti išnaudojant šios sistemos teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją nustatyti, kad naudojimasis sistema „Eucaris“ būtų privalomas, ir ją įgyvendinti kaip informacijos apie transporto priemones platformą, taip palengvinant ridos duomenų patvirtinimą Sąjungoje, siekiant sumažinti galimybes odometro duomenų klastojimui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl to, kad dar nesukurtas Direktyvoje 2014/45/ES minimas elektroninis registras ir dėl to, kad valstybės narės netaiko pakankamai atgrasančių sankcijų, o dėl šios priežasties nebuvo įgyvendinti keitimosi duomenimis tikslai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją sukurti teisinę sistemą, pagal kurią valstybėms narėms būtų leidžiama registruoti privalomus odometro duomenis, gautus vykdant periodines apžiūras, kiekvieną patikrą, teikiant aptarnavimo ir techninės priežiūros paslaugas, atliekant taisymo darbus ir per kitus apsilankymus automobilių remonto dirbtuvėse pradedant nuo tada, kai transporto priemonė buvo užregistruota pirmą kartą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad blokų grandine pagrįstas sprendimas galėtų būti ekonomiškai efektyvesnis ir ragina Komisiją per dvylika mėnesių po šios rezoliucijos priėmimo Parlamente atlikti šio sprendimo sąnaudų ir naudos analizę, apimančią saugumo, skaidrumo ir duomenų apsaugos klausimus; pabrėžia, kad kol ši technologija dar neįvaldyta (jei ji bus įvaldyta), nedelsiant turėtų būti įgyvendinti efektyvūs paprasti ir greitai įgyvendinami sprendimai, ypač duomenų bazėmis paremti sprendimai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad platesnis pažangių kriptografinių technologijų, kaip antai aparatinės įrangos saugumo moduliais ar saugiais aparatinės įrangos plėtiniais grindžiamų sprendimų, taikymas galėtų užtikrinti papildomą apsaugą nuo odometro duomenų klastojimo, apsaugant odometrus nuo neteisėtos prieigos naudojantis apsaugotais lustais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad transporto priemonės vis labiau gali būti susietos ir tai, kad ši tendencija tęsis ir ateityje, dėl to bus galima automatiškai perkelti odometro duomenis į duomenų bazę ar blokų grandinės tinklą; palankiai vertina automobilių pramonės pastangas parengti įvairias technines apsaugos priemones siekiant kovoti su odometro duomenų klastojimu, apimančias duomenų šifravimą, apsaugą ir saugumą, tačiau taip pat ragina gamintojus toliau gerinti savo techninių sprendimų efektyvumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad visos priemonės, susijusios su duomenų perdavimu ir saugojimu, turėtų atitikti Europos duomenų apsaugos acquis, turėtų būti naudojamos tik siekiant užkirsti kelią odometro duomenų klastojimui ir atitikti aukščiausio lygio kibernetinės apsaugos reikalavimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares sukurti arba iš dalies pakeisti savo teisės aktus dėl odometro duomenų klastojimo, siekiant, kad tokia veika būtų laikoma nusikalstama veika, įskaitant neteisėtam klastojimui reikiamos aparatinės ir programinės įrangos ir susijusių paslaugų teikimą, kadangi dėl tokio klastojimo klaidingai įvertinama transporto priemonės techninė būklė ir taip daromas neigiamas poveikis kelių eismo saugumui; ragina valstybes nares skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių šiems teisėms aktams efektyviai, nediskriminuojant ir proporcingai įgyvendinti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad transporto priemonės odometro pakeitimas odometru su mažesnės ridos duomenimis, turėtų būti laikomas transporto priemonės ridos klastojimu, jei siekiama nuslėpti tikruosius transporto priemonės ridos duomenis ir iš to pasipelnyti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prašo Komisijos pagal SESV 91 straipsnio 1 dalį ir114 straipsnį pateikti pasiūlymą dėl akto dėl priemonių, skirtų kovoti su odometro duomenų klastojimu, atsižvelgiant į priede pateikiamas išsamias rekomendacijas; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51).

(2)  2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje, kuria panaikinama Direktyva 2000/30/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 134).

(3)  2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (OL L 175, 2017 7 7, p. 1).

(4)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (OL L 200, 2009 7 31, p. 1).

(5)  2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinantis ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 199, 2008 7 28, p. 1).

(6)  Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) taisyklė Nr. 39. Suvienodintos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į greitmačio mechanizmą, įskaitant jo montavimą (OL L 120, 2010 5 13, p. 40).

(7)  OL C 468, 2016 12 15, p. 57.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/602012/IPOL_STU%282017%29602012_EN.pdf

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615637/EPRS_STU%282018%29615637_EN.pdf

(10)  https://www.ereg-association.eu/media/1122/final-report-ereg-topic-group-xiii-vehicle-mileage-registration.pdf

(11)  https://ec.europa.eu/info/files/consumer-markets-scoreboard-2014-edition_en

(12)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/82/ES, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (OL L 288, 2011 11 5, p. 1).

(13)  Žr. Europos vartotojų centrų tinklo (ECC-Net, 2015 m.), „Tarpvalstybinis automobilio pirkimas: į ką atsižvelgti ieškant geriausio pasiūlymo“, p. 236.

(14)  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Techninių sprendimų ir tipo patvirtinimo skatinimas

Siekiant, kad būtų sunkiau klastoti odometro duomenis, turėtų būti nustatytas didesnis transporto priemonių odometro duomenų saugumas. Tai turi būti pasiektas įtraukiant į pasiūlymą šias priemones:

| — | vykdant Reglamento (ES) 2017/1151 5 straipsnio 3 dalies f punkto įgyvendinimo stebėseną ir kuo greičiau pateikiant Parlamentui ataskaitą apie rezultatus; |
| --- | --- |

—

vykdant Reglamento (ES) 2017/1151 5 straipsnio 3 dalies f punkto įgyvendinimo stebėseną ir kuo greičiau pateikiant Parlamentui ataskaitą apie rezultatus;

| — | nustatant aiškius reikalavimus, kad būtų apsisaugota nuo odometro duomenų klastojimo, įskaitant – jeigu tai bus įvertinta teigiamai – apsaugą nuo kriptografinio klastojimo, atpažinimo sistemų klastojimo, atskirą ridos nustatymą ir užregistravimą bei aparatinės įrangos saugumą; |
| --- | --- |

—

nustatant aiškius reikalavimus, kad būtų apsisaugota nuo odometro duomenų klastojimo, įskaitant – jeigu tai bus įvertinta teigiamai – apsaugą nuo kriptografinio klastojimo, atpažinimo sistemų klastojimo, atskirą ridos nustatymą ir užregistravimą bei aparatinės įrangos saugumą;

| — | nustatant naują bandymo metodą arba taikant Reglamente (ES) 2017/1151 numatytus bendruosius informacinių technologijų saugumo vertinimo kriterijus prevenciniams sprendimams, susijusiems su odometro duomenų klastojimu. |
| --- | --- |

—

nustatant naują bandymo metodą arba taikant Reglamente (ES) 2017/1151 numatytus bendruosius informacinių technologijų saugumo vertinimo kriterijus prevenciniams sprendimams, susijusiems su odometro duomenų klastojimu.

Duomenų bazių sistemos

Dėl duomenų bazių su odometro duomenimis smarkiai sumažėja automobilių, kurių odometro duomenys suklastoti. Svarbu rasti Sąjungos masto sprendimą, nes pavienėmis nacionalinėmis iniciatyvomis negalima užkirsti kelio odometro duomenų klastojimui vykdant tarpvalstybinę naudotų transporto priemonių prekybą. Todėl pasiūlyme turėtų būti įtrauktos šios priemonės:

| — | privalomai užregistruoti odometro duomenys, numatyti Direktyvoje 2014/45/ES, turėtų būti prieinami tarpvalstybinių mainų tikslu, o pateikus prašymą – ir vartotojams; |
| --- | --- |

—

privalomai užregistruoti odometro duomenys, numatyti Direktyvoje 2014/45/ES, turėtų būti prieinami tarpvalstybinių mainų tikslu, o pateikus prašymą – ir vartotojams;

| — | turėtų būti parengta teisinė sistema, siekiant sukurti palygintinas ridos duomenų registravimo duomenų bazes valstybėse narėse, kad būtų užtikrinti tarptautiniai mainai ir prieiga prie informacijos, remiantis esama geriausia praktika, pagal kurią numatytas dažnas ir patikimas ridos duomenų registravimas; |
| --- | --- |

—

turėtų būti parengta teisinė sistema, siekiant sukurti palygintinas ridos duomenų registravimo duomenų bazes valstybėse narėse, kad būtų užtikrinti tarptautiniai mainai ir prieiga prie informacijos, remiantis esama geriausia praktika, pagal kurią numatytas dažnas ir patikimas ridos duomenų registravimas;

| — | jau veikiančios valstybių narių lygmens odometro duomenų bazės turėtų būti tarpusavyje sujungtos, tarpusavyje suderinamos ir sąveikios ES mastu, ir jomis naudojantis turėtų būti galima keistis duomenimis tarptautiniu mastu, o turima infrastruktūra, pvz., sistema „Eucaris“, turėtų būti naudojama ekonomiškai efektyviam įgyvendinimui laiku užtikrinti; |
| --- | --- |

—

jau veikiančios valstybių narių lygmens odometro duomenų bazės turėtų būti tarpusavyje sujungtos, tarpusavyje suderinamos ir sąveikios ES mastu, ir jomis naudojantis turėtų būti galima keistis duomenimis tarptautiniu mastu, o turima infrastruktūra, pvz., sistema „Eucaris“, turėtų būti naudojama ekonomiškai efektyviam įgyvendinimui laiku užtikrinti;

| — | turėtų būti laikomasi duomenų apsaugos taisyklių ir prireikus jos turėtų būti pritaikomos taip, kad atitinkamus duomenis būtų galima saugoti ir jais keistis bei užtikrinti privatumo apsaugą, kartu veiksmingai užkertant kelią apgaulingam surinktų duomenų naudojimui; |
| --- | --- |

—

turėtų būti laikomasi duomenų apsaugos taisyklių ir prireikus jos turėtų būti pritaikomos taip, kad atitinkamus duomenis būtų galima saugoti ir jais keistis bei užtikrinti privatumo apsaugą, kartu veiksmingai užkertant kelią apgaulingam surinktų duomenų naudojimui;

| — | naudotų transporto priemonių pirkėjams turėtų būti numatyti būdai iki nusiperkant transporto priemonę patikrinti jos odometro duomenų tikslumą remiantis surinktais tos transporto priemonės ridos duomenimis – nesvarbu, kurioje valstybėje narėje ji buvo registruota anksčiau. |
| --- | --- |

—

naudotų transporto priemonių pirkėjams turėtų būti numatyti būdai iki nusiperkant transporto priemonę patikrinti jos odometro duomenų tikslumą remiantis surinktais tos transporto priemonės ridos duomenimis – nesvarbu, kurioje valstybėje narėje ji buvo registruota anksčiau.

Blokų grandinė ir junglumas kaip galimi papildomi ilgalaikiai sprendimai

Transporto priemonės tampa vis labiau susietos, o susietųjų transporto priemonių dalis Sąjungoje vis didėja. Tokios transporto priemonės į gamintojų serverius jau perduoda tokius duomenis kaip tikrieji ridos duomenys. Tuos duomenis jau galima naudoti siekiant aptikti ridos duomenų klastojimą.

Blokų grandinės technologija per ilgą laiką galėtų tapti patikima priemone siekiant apsaugoti tinklo duomenis ir užkirsti kelią duomenų įrašų klastojimui. Tų naujovių ir technologijų derinimas galėtų būti tyrinėjamas kaip ilgalaikis odometro duomenų klastojimo problemos sprendimas.

Todėl turėtų būti pasiūlytos šios priemonės:

| — | turėtų būti įvertintos galimos odometro duomenų Europos blokų grandinės tinklo sukūrimo sąnaudos ir nauda; |
| --- | --- |

—

turėtų būti įvertintos galimos odometro duomenų Europos blokų grandinės tinklo sukūrimo sąnaudos ir nauda;

| — | jei įvertinimas būtų teigiamas: turėtų būti sukurta automatizuoto automobilių, kuriuose įdiegtos junglumo funkcijos, odometro duomenų perdavimo ir, nepriklausomai nuo blokų grandinės vertinimo – prieigos prie surinktų ir saugomų odometro duomenų, kuriuos gamintojai renkaiš ranka atliktų periodinės techninės apžiūros ir kitų šaltinių įrašų, teisinė ir reglamentavimo sistema; |
| --- | --- |

—

jei įvertinimas būtų teigiamas: turėtų būti sukurta automatizuoto automobilių, kuriuose įdiegtos junglumo funkcijos, odometro duomenų perdavimo ir, nepriklausomai nuo blokų grandinės vertinimo – prieigos prie surinktų ir saugomų odometro duomenų, kuriuos gamintojai renkaiš ranka atliktų periodinės techninės apžiūros ir kitų šaltinių įrašų, teisinė ir reglamentavimo sistema;

| — | turėtų būti reikalaujama perduoti odometro duomenis, gautus per periodinę techninę apžiūrą, apsilankymus automobilių remonto dirbtuvėse ar patikras, kad šie duomenys būtų integruoti į duomenų bazės sistemą ir ji būtų praplėsta. |
| --- | --- |

—

turėtų būti reikalaujama perduoti odometro duomenis, gautus per periodinę techninę apžiūrą, apsilankymus automobilių remonto dirbtuvėse ar patikras, kad šie duomenys būtų integruoti į duomenų bazės sistemą ir ji būtų praplėsta.

Teisės aktai ir vykdymo užtikrinimas

Odometro duomenų klastojimas nė vienoje valstybėje narėje nelaikomas nusikalstama veika, nors Direktyvoje 2014/45/ES tai yra aiškiai numatyta. Siekiant visiškai užkirsti kelią odometro duomenų klastojimui, nepaprastai svarbu, kad būtų taikomos veiksmingos teisinės priemonės, įskaitant baudas ir sankcijas. Todėl turėtų būti pasiūlytos šios priemonės:

| — | odometro duomenų klastojimas turėtų būti laikomas nusikalstama veika, kurią vykdo tiek tokį klastojimą užsakantis asmuo (automobilio savininkas), tiek duomenis pakeičiantis asmuo, ir už ją turėtų būti baudžiama veiksmingomis, proporcingomis, atgrasančiomis ir nediskriminacinėmis sankcijomis, kuriomis visoje Sąjungoje laikomasi labai panašaus standarto. |
| --- | --- |

—

odometro duomenų klastojimas turėtų būti laikomas nusikalstama veika, kurią vykdo tiek tokį klastojimą užsakantis asmuo (automobilio savininkas), tiek duomenis pakeičiantis asmuo, ir už ją turėtų būti baudžiama veiksmingomis, proporcingomis, atgrasančiomis ir nediskriminacinėmis sankcijomis, kuriomis visoje Sąjungoje laikomasi labai panašaus standarto.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/159 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/159

---

P8_TA(2018)0237

Europos infrastruktūros tinklų priemonė po 2020 m.

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės transporto ramsčio po 2020 m. (2018/2718(RSP))

(2020/C 76/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ir į tolesnius jo pakeitimus, padarytus 2017 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2017/1123 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ir į tolesnius jo pakeitimus, padarytus 2017 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2017/1123 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 28 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 28 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities (COM(2017)0358),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (5),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (COM(2016)0604), Komisijos komunikatą (COM(2016)0603) ir į kartu su juo pateikiamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0299), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (COM(2016)0604), Komisijos komunikatą (COM(2016)0603) ir į kartu su juo pateikiamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0299),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą iš dalies keisti 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (COM(2016)0606), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą iš dalies keisti 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (COM(2016)0606),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamentas ir 2016 m. spalio 5 d. Taryba ratifikavo Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamentas ir 2016 m. spalio 5 d. Taryba ratifikavo Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio tikslinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio tikslinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. Regionų komiteto nuomonę „Daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūra“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. Regionų komiteto nuomonę „Daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūra“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 28 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl karinio mobilumo veiksmų plano (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 28 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl karinio mobilumo veiksmų plano (JOIN(2018)0005),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Komisijos ataskaitą „Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) laikotarpio vidurio vertinimas“ (COM(2018)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Komisijos ataskaitą „Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) laikotarpio vidurio vertinimas“ (COM(2018)0066),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi ES transporto infrastruktūros plėtra ir atnaujinimas tebėra gana fragmentiška veikla ir kelia didelį pajėgumo ir finansavimo iššūkį, tačiau yra labai svarbūs siekiant užtikrinti tiek darnų augimą, užimtumą ir konkurencingumą, tiek socialinę ir teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir taip įveikti regionų disbalansą; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES transporto infrastruktūros plėtra ir atnaujinimas tebėra gana fragmentiška veikla ir kelia didelį pajėgumo ir finansavimo iššūkį, tačiau yra labai svarbūs siekiant užtikrinti tiek darnų augimą, užimtumą ir konkurencingumą, tiek socialinę ir teritorinę sanglaudą Sąjungoje ir taip įveikti regionų disbalansą;

| B. | kadangi Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) yra bendra centralizuotai valdoma finansavimo programa, skirta tam, kad būtų skatinama didelio efektyvumo, darnaus ir tarpusavyje susieto transeuropinio tinklo (TEN) plėtra transporto, energetikos ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityse; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) yra bendra centralizuotai valdoma finansavimo programa, skirta tam, kad būtų skatinama didelio efektyvumo, darnaus ir tarpusavyje susieto transeuropinio tinklo (TEN) plėtra transporto, energetikos ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityse;

| C. | kadangi anksti sukūrus transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) bus daug lengviau pasiekti ES išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslus pagal Paryžiaus klimato susitarimą, sumažinti Europos ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įgyvendinti ES 20-20-20 tikslus energetikos ir klimato politikos srityse; kadangi pagrindinis tinklas turėtų būti užbaigtas iki 2030 m., o visuotinis – iki 2050 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi anksti sukūrus transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) bus daug lengviau pasiekti ES išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslus pagal Paryžiaus klimato susitarimą, sumažinti Europos ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įgyvendinti ES 20-20-20 tikslus energetikos ir klimato politikos srityse; kadangi pagrindinis tinklas turėtų būti užbaigtas iki 2030 m., o visuotinis – iki 2050 m.;

| D. | kadangi platesniame transporto sektoriuje dirba dešimtadalis europiečių ir kadangi investuojant į transporto infrastruktūrą bus sukurta naujų darbo vietų: paskaičiuota, kad kiekvienas milijardas eurų, investuotas į pagrindinį TEN-T tinklą, sukurtų iki 20 tūkstančių naujų darbo vietų; |
| --- | --- |

D.

kadangi platesniame transporto sektoriuje dirba dešimtadalis europiečių ir kadangi investuojant į transporto infrastruktūrą bus sukurta naujų darbo vietų: paskaičiuota, kad kiekvienas milijardas eurų, investuotas į pagrindinį TEN-T tinklą, sukurtų iki 20 tūkstančių naujų darbo vietų;

| E. | kadangi vykdant EITP daugiausia dėmesio skiriama tarpvalstybinėms jungtims, įvairiarūšio ir miestų transporto mazgams, rinkos nepakankamumo problemų sprendimams ir transporto trukdžių šalinimui; kadangi vykdant EITP užtikrinta, kad būtų įgyvendinti projektai, kurie be šios priemonės nebūtų įgyvendinami, ir tokiu būdu, palengvinant tarptautinį bendradarbiavimą ir koordinavimą, sukurta aiški ES pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

E.

kadangi vykdant EITP daugiausia dėmesio skiriama tarpvalstybinėms jungtims, įvairiarūšio ir miestų transporto mazgams, rinkos nepakankamumo problemų sprendimams ir transporto trukdžių šalinimui; kadangi vykdant EITP užtikrinta, kad būtų įgyvendinti projektai, kurie be šios priemonės nebūtų įgyvendinami, ir tokiu būdu, palengvinant tarptautinį bendradarbiavimą ir koordinavimą, sukurta aiški ES pridėtinė vertė;

| F. | kadangi transporto sektoriui teko didžiausia 2014–2020 m. EITP biudžeto dalis; kadangi ta transportui skirta dalis buvo padalyta į bendrą finansinį paketą visoms valstybėms narėms ir sanglaudos paketą, skirtą sanglaudos valstybėms narėms ir tiesiogiai perkeltą iš Sanglaudos fondo; |
| --- | --- |

F.

kadangi transporto sektoriui teko didžiausia 2014–2020 m. EITP biudžeto dalis; kadangi ta transportui skirta dalis buvo padalyta į bendrą finansinį paketą visoms valstybėms narėms ir sanglaudos paketą, skirtą sanglaudos valstybėms narėms ir tiesiogiai perkeltą iš Sanglaudos fondo;

| G. | kadangi EITP yra viena sėkmingiausių ES programų, nes paraiškų kiekis gerokai viršijo siūlytas lėšas; kadangi TEN-T projektams iki 2017 m. pabaigos pagal EITP programą „Transportas“ jau skirta 21,3 mlrd. EUR dotacijų, kurios padėjo surinkti iš viso 41,6 mlrd. EUR investicijų; kadangi per 2018 metus bus pasirašyti papildomų dotacijų susitarimai, rengiantis paskelbti kvietimą teikti paraiškas dėl derinamojo finansavimo, kurį vykdant EITP dotacijos bus derinamos su privačiu finansavimu, įskaitant finansavimą iš Europos strateginių investicijų fondo (ESIF); kadangi pradinis šio kvietimo biudžetas (1 mlrd. EUR) 2017 m. lapkričio mėn. buvo padidintas 350 mln. EUR siekiant paremti prioritetą „Inovacijos ir naujos technologijos“, vadovaujantis Alternatyviųjų degalų veiksmų plano tikslais; |
| --- | --- |

G.

kadangi EITP yra viena sėkmingiausių ES programų, nes paraiškų kiekis gerokai viršijo siūlytas lėšas; kadangi TEN-T projektams iki 2017 m. pabaigos pagal EITP programą „Transportas“ jau skirta 21,3 mlrd. EUR dotacijų, kurios padėjo surinkti iš viso 41,6 mlrd. EUR investicijų; kadangi per 2018 metus bus pasirašyti papildomų dotacijų susitarimai, rengiantis paskelbti kvietimą teikti paraiškas dėl derinamojo finansavimo, kurį vykdant EITP dotacijos bus derinamos su privačiu finansavimu, įskaitant finansavimą iš Europos strateginių investicijų fondo (ESIF); kadangi pradinis šio kvietimo biudžetas (1 mlrd. EUR) 2017 m. lapkričio mėn. buvo padidintas 350 mln. EUR siekiant paremti prioritetą „Inovacijos ir naujos technologijos“, vadovaujantis Alternatyviųjų degalų veiksmų plano tikslais;

| H. | kadangi prie EITP sėkmės labai prisidėjo tai, kad pradėta taikyti principą „panaudok, kitaip prarasi“; kadangi vis dėlto turėtų būti paspartintas neįgyvendintiems projektams skirtų lėšų susigrąžinimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi prie EITP sėkmės labai prisidėjo tai, kad pradėta taikyti principą „panaudok, kitaip prarasi“; kadangi vis dėlto turėtų būti paspartintas neįgyvendintiems projektams skirtų lėšų susigrąžinimas;

| I. | kadangi vykdant EITP siekiama paspartinti investicijas į transporto infrastruktūrą ir inovacijas, taip pat paskatinti finansavimą tiek iš viešojo, tiek iš privačiojo sektorių, sykiu didinant teisinį tikrumą ir laikantis neutralumo technologijų atžvilgiu principo; |
| --- | --- |

I.

kadangi vykdant EITP siekiama paspartinti investicijas į transporto infrastruktūrą ir inovacijas, taip pat paskatinti finansavimą tiek iš viešojo, tiek iš privačiojo sektorių, sykiu didinant teisinį tikrumą ir laikantis neutralumo technologijų atžvilgiu principo;

| J. | kadangi tikimasi, kad Komisija 2018 m. birželio mėn. paskelbs teisėkūros pasiūlymus dėl Europos strateginių investicijų, įskaitant atnaujintą EITP; |
| --- | --- |

J.

kadangi tikimasi, kad Komisija 2018 m. birželio mėn. paskelbs teisėkūros pasiūlymus dėl Europos strateginių investicijų, įskaitant atnaujintą EITP;

| 1. | pabrėžia, kad investicijos į transporto infrastruktūrą reiškia investicijas į ilgalaikį darnų augimą, sanglaudą, konkurencingumą ir darbo vietas; todėl pabrėžia strateginę EITP programos svarbą vidaus rinkos integracijai, išmaniajam judumui ir ES galimybei įgyvendinant šią programą užtikrinti apčiuopiamą pridėtinę vertę piliečiams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad EITP yra ir toliau turi būti veiksminga ir kryptinga priemonė, skirta investicijoms į transeuropinę infrastruktūrą (TEN) transporto, energetikos ir skaitmeninių paslaugų sektoriuose, kad, be kita ko, galėtų prisidėti prie ES prioritetinių tikslų, susijusių su darbo vietų kūrimu, ekonomikos augimu ir investicijomis, vidaus rinka, energetikos sąjunga, klimatu ir bendrąja skaitmenine rinka, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad remiant tarpvalstybinio, sąveikaus ir įvairiarūšio transporto projektus ir projektus, kuriais gerinamas visų rūšių transporto junglumas, įskaitant transportą jūroje, vidaus vandenų uostus ir vidaus vandenų kelius, pirmenybę teikiant trūkstamų jungčių įdiegimo projektams ir šalinant transporto trukdžius, siekiant sukurti visiems prieinamą bendrą Europos transporto erdvę ir novatorišką transporto sektorių, 2014–2020 m. EITP programa sėkmingai užtikrino didelę Europos pridėtinę vertę; ragina Komisiją didinti tarpvalstybinių transporto mazgų, tokių kaip jūrų uostai, pridėtinę vertę ir remti projektus, kuriais gerinamos jungtys su trečiosiomis valstybėmis partnerėmis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta, kad visa ES investicijų į TEN-T nauda gali būti gauta ir galimybės panaudotos tik užbaigus pagrindinį ir visuotinį tinklus; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į tai, kad, norint sukurti TEN, reikės didelių investicijų ir dalis jų priklausys nuo tolesnės ES paramos, kitaip projektas gali įstrigti aklavietėje; primygtinai reikalauja išlaikyti spaudimą, kad tinklai būtų užbaigti ne vėliau kaip atitinkamai 2030 m. ir 2050 m., viso proceso metu laikantis XXI amžiaus standartų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją užtikrinti, kad į pasiūlymą dėl 2021–2027 m. DFP įtraukta EITP programa pratęstų dabartinę programą ir kad būtų numatyti dar platesnio užmojo politikos tikslai ir finansiniai ištekliai; pabrėžia, kad investicijos į skaitmeninius, novatoriškus ir darnaus transporto projektus turi būti spartinamos siekiant pereiti prie ekologiškesnės, tikrai integruotos, modernios, visiems prieinamos, saugesnės ir efektyvios transporto sistemos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad EITP indėlis nulėmė tai, kad įgyvendinti dauguma projektų, visų pirma tarpvalstybinio, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens jungčių projektai; pabrėžia, kad EITP pasirodė esanti svarbus viešųjų ir privačiųjų investicijų katalizatorius; vis dėlto mano, jog reikėtų imtis tolesnių veiksmų, kad būtų išnaudotos visos jos teikiamos galimybės; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją apsvarstyti kitus būdus, kaip skatinti įgyvendinti EITP – politikos priemonę, kuri apima konkrečių sektorių tikslus ir pagal kurią vykdomi sudėtingi projektai, turintys tarpvalstybinį arba ES masto sąveikumo aspektą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad, remdamasi išsamia 2014–2020 m. laikotarpio peržiūra ir sudėtingų EITP ir kitų finansinių programų ir priemonių, pvz., programos „Horizontas 2020“, ESI fondų ir ESIF, sąsajų padariniais, visų pirma pastebėtu EITP ir ESIF tarpusavio pakeičiamumo poveikiu, pagal kitą DFP Komisija turėtų toliau griežtinti ir užtikrinti EITP ir kitų programų, pvz., programos „Europos horizontas“ ir fondo „InvestEU“, papildomumo nuostatas, siekiant išlaikyti ir nustatyti aiškius programos tikslus, išvengti dubliavimosi ir optimizuoti biudžeto išteklius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad bet koks kitos EITP finansavimo sumažinimas lėšas perskirstant kitoms programoms, kaip tai buvo padaryta su 2014–2020 m. EITP, kai jos finansavimas buvo perskirtas ESIF ir Europos gynybos pramonės plėtros programai (EGPPP), bus laikomas nepriimtinu; primygtinai ragina Komisiją išsaugoti nesuskaldytą EITP finansinį pajėgumą, nes didžioji dalis EITP finansavimo yra susijusi su projektais, kurie duoda platesnę regionų ir ES lygmens naudą, tačiau negauna pakankamo nacionalinio arba rinkos finansavimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta, kad sėkmingi pirmieji pagal dabartinę EITP programą pradėto kvietimo teikti paraiškas dėl derinamojo finansavimo rezultatai teikia vilčių; todėl labai ragina Komisiją tokius kvietimus pakartotinai rengti ir ateityje ir toliau naudoti tvirtesnę EITP dotacijų pavidalu, ją derinant su ES ir ne ES finansinėmis priemonėmis, kai įmanoma; ragina Komisiją taip pat ieškoti būdų, kaip efektyviau skatinti privačiojo sektoriaus investuotojus dalyvauti bendro finansavimo projektuose, ir ragina valstybes nares panaikinti teisines ir administracines tokio proceso kliūtis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją toliau projektų lygmeniu skatinti trijų sektorių sąveiką, kuri šiuo metu yra nedidelė dėl to, kad biudžeto sistema yra nelanksti, kalbant apie projektų tinkamumą finansuoti ir išlaidų tinkamumą finansuoti; primygtinai ragina Komisiją derinti infrastruktūrą prie būsimų švaraus ir išmanaus judumo poreikių; tikisi, kad būsimos sektoriaus politikos gairės ir EITP bus lankstesnės, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sinergijai, ir kad jos bus lengviau priderinamos prie technologinių naujovių ir prioritetų, pvz., skaitmeninimo, siekiant spartinti mažataršės ekonomikos kūrimą ir įveikti bendrus visuomenės iššūkius, tokius kaip kibernetinis saugumas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti visiems trims sektoriams bendras procedūras, spartų lėšų skirstymą ir labai patikimą biudžeto vykdymą, labai svarbus tiesioginis valdymas; pabrėžia, kad tiesioginis EITP dotacijų valdymas pasirodė esąs labai veiksmingas: projektai vykdyti sparčiai, atrankos procese buvo konkurencija, daug dėmesio skirta ES politikos tikslams, įgyvendinimas buvo koordinuotas ir valstybės narės buvo visapusiškai įsitraukusios; pripažįsta, kad užtikrinant EITP sėkmę labai svarbų vaidmenį atliko Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga (INEA), optimizavusi biudžetą, visų pirma dėl to, kad buvo lanksti, kai reikėjo sparčiai perkelti tam tikriems veiksmams nepanaudotas lėšas kitų veiksmų finansavimui; primygtinai reikalauja sustiprinti INEA, kad būtų užtikrintas tinkamas ES lėšų panaudojimas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pritaria tam, kad tiesioginiame EITP valdyme būtų taikomas principas „panaudok, kitaip prarasi“; Sykiu primygtinai reikalauja, kad būtų išlaikyta galimybė įsipareigojimus panaudoti kitaip tais atvejais, kai projektai nevyksta taip, kaip planuota, siekiant padidinti EITP veiksmingumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta, kad projektą, o ypač stambios transporto infrastruktūros projektą, pateikti yra sudėtinga ir kad teikiama techninė pagalba, pvz., pagal EITP programos paramos veiksmus, visų pirma sanglaudos valstybėms narėms, yra reikalinga, siekiant didinti brandžių ir aukštos kokybės projektų tinkamumą finansuoti; ragina Komisiją ir toliau teikti šios rūšies pagalbą ir persvarstyti vertinimo kriterijus, kad jie padėtų aiškiau nustatyti pridėtinę projektų vertę; taip pat prašo Komisijos imtis tolesnių veiksmų, kad būtų gerokai supaprastinti administraciniai reikalavimai, susiję ne tik su mažomis dotacijomis, ir atitinkamai pakoreguoti techninę pagalbą, teikiamą paraiškų dėl smulkesnių projektų teikėjams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad vykdant 2014–2020 m. programą EITP transporto ramsčio sanglaudos paketui iš Sanglaudos fondo perkelta 11,3 mlrd. EUR, ir pabrėžia, kad kvietimai teikti paraiškas dėl sanglaudos finansavimo buvo nepaprastai sėkmingi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą skirti 2021–2027 m. laikotarpio EITP 42 265 milijonus eurų, be kita ko, 7 675 milijonus eurų skirti energetikos projektams ir 2 662 milijonus eurų (abiem atvejais lyginamosiomis kainomis) telekomunikacijų ir skaitmeninių paslaugų projektams; tačiau apgailestauja dėl to, kad lyginamosiomis kainomis EITP programai „Transportas“ skiriama suma siekia 11 384 mln. EUR, o įnašas iš Sanglaudos fondo siekia 10 000 mln. EUR, nes tai reiškia, kad finansavimas sumažinamas atitinkamai 12 proc. ir 13 proc.; pažymi, kad lėšos, skiriamos transporto ramsčiui, yra vienintelės, kurios mažinamos, ir su tuo negali sutikti; pabrėžia, kad transporto paketui skiriamų lėšų mažinimas yra nesuderinamas su transporto sektoriui vidaus rinkoje kylančiais iššūkiais ir sėkmingu EITP įgyvendinimu, ir prašo Komisijos iš naujo apsvarstyti siūlomą sumą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad, siekiant išlaikyti didelį EITP programos patikimumą ir patrauklumą investuotojams, jos finansinis pajėgumas per kitos DFP laikotarpį turėtų būti padidintas; pabrėžia, kad dėl nepakankamo transportui skiriamo biudžeto gali kilti pavojus TEN-T tinklo užbaigimui ir kad dėl to faktiškai nuvertėtų jau padarytos viešųjų lėšų investicijos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | be to, pabrėžia, kad sanglaudos paketas turi ryškų regioninį aspektą, pagal kurį tenkinami vietos poreikiai, ir yra labai svarbus tam, kad būtų baigtos kurti pagrindinio tinklo dalys sanglaudos valstybėse narėse, taigi, jis labai svarbus ES teritorinei sanglaudai; pabrėžia, kad ES investicijos į transporto infrastruktūrą, panaudojus įnašą iš Sanglaudos fondo, turėtų ir toliau būti daromos pagal gerai subalansuotą centralizuotai valdomų ir pagal pasidalijamojo valdymo principą skirstomų lėšų šaltinių sistemą; pabrėžia, kad tiesiogiai pagal EITP programą valdomų lėšų, kurias numatyta skirti iš Sanglaudos fondo kitos DFP 2021–2027 m. laikotarpiu, suma turi būti bent jau tokia pati, kaip ankstesnės DFP 2014–2020 m. laikotarpiu, ir kad ši suma turi būti pakankama tam, kad per kitos DFP 2021–2027 m. laikotarpį būtų užbaigti tie projektai, kurie buvo finansuojami pagal dabartinę DFP iš numatytų Sanglaudos fondo lėšų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad, norint užbaigti ES transporto pagrindinį tinklą ir įgyvendinti politikos prioritetus, ir toliau reikės užtikrinti piliečių ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, aplinkosauginių ir finansinių projektų įgyvendinimo aspektų vertinimo ir stebėjimo skaidrumą, geresnį įvairių transporto rūšių integravimą ir įvairiarūšio transporto operacijų skatinimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau laikytis įsipareigojimų, susijusių su EITP pagrindiniais politikos tikslais transporto srityje: iki 2030 m. užbaigti TEN-T pagrindinį tinklą, be kita ko, plėtoti Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programą (SESAR), jūrų greitkelius ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą (ERTMS), pereiti prie netaršaus, konkurencingo, novatoriško ir susietojo susisiekimo, be kita ko, iki 2025 m. sukurti pagrindinės ES alternatyviųjų degalų įkrovimo infrastruktūros tinklą, ir daryti pažangą, kad iki 2050 m. užbaigtas TEN-T visuotinis tinklas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad būtina daugiau dėmesio skirti pažangiems horizontaliesiems projektams; todėl ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pradėti konkrečias, specialias ir tarptautines iniciatyvas, siekiant paspartinti ir užtikrinti tinkamą horizontaliųjų prioritetų, pavyzdžiui, ERTMS, įgyvendinimą, pritraukiant privačiųjų investicijų ir tam, be kita ko, panaudojant dotacijas ir finansines priemones; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad transporto sektoriuje labai svarbu skirti dėmesio įvairiarūšio transporto ir tarpvalstybinėms jungtims, skaitmeniniams sprendimams, perėjimui prie kitų rūšių transporto ir darnesniam transportui; mano, kad pagal atnaujintą EITP pirmenybė taip pat turėtų būti teikiama tiesesnėms pagrindinio ir visuotinio tinklų sąsajoms; mano, kad šie tikslai turėtų atsispindėti iš anksto nustatytų projektų sąrašuose, kurie bus įtraukti į kitą EITP reglamentą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripažįsta, kad transporto sektorius turėtų visapusiškai pasinaudoti skaitmeninių ir novatoriškų technologijų teikiamomis galimybėmis, ir mano, kad nauja novatoriška transporto infrastruktūra visada yra patrauklesnė investicijoms, ypač privataus sektoriaus investicijoms; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad esama infrastruktūra tebėra ES tinklo pagrindas, ir pabrėžia, kad reikia skubiai ir daugiau investuoti į esamos infrastruktūros priežiūrą; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų patrauklu modernizuoti arba atnaujinti esamą infrastruktūrą, užsibrėžiant plačius inovacijų užmojus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją skirti ypač daug dėmesio atokiausiems regionams, kaip numatyta SESV 349 straipsnyje, ir išplėsti pagrindinį tinklą, kad jis apimtų uostus, siekiant gerinti jungtis su jų geografiniais baseinais, jungtis tarp pačių regionų, jungtis su žemynu ir su trečiosiomis valstybėmis; mano, kad atokiausiems regionams derėtų finansuoti 85 proc. visų rūšių transporto projektų sąnaudų, siekiant gerinti tų regionų galimybes teikti paraiškas pagal kvietimus ir sukurti reguliarias jūrų transporto jungtis tarp atokiausių regionų ir žemyno; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę skelbti specialų kvietimą atokiausiems regionams teikti paraiškas ir galimybę skirti finansavimą novatoriškoms regioninių atokiausių regionų oro uostų technologijoms, siekiant užtikrinti oro uostų infrastruktūros saugumą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina bendrame komunikate dėl karinio judumo veiksmų plano nustatytus tikslus, susijusius su infrastruktūros gerinimu ir sinergijos galimybių užtikrinimu; ragina Komisiją naudotis EITP siekiant remti dvejopo naudojimo civilinės ir gynybos infrastruktūros plėtrą TEN-T tinkle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL L 163, 2017 6 24, p. 1.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  OL C 101, 2018 3 16, p. 64.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0401.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0412.

(7)  OL C 17, 2017 1 18, p. 20.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/164 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/164

---

P8_TA(2018)0238

Padėtis Nikaragvoje

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Nikaragvoje (2018/2711(RSP))

(2020/C 76/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Nikaragvos, ypač į 2008 m. gruodžio 18 d. (1), 2009 m. lapkričio 26 d. (2) ir 2017 m. vasario 16 d. (3) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Nikaragvos, ypač į 2008 m. gruodžio 18 d. (1), 2009 m. lapkričio 26 d. (2) ir 2017 m. vasario 16 d. (3) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Nikaragvai skirtą ES šalies strategijos dokumentą ir 2014–2020 m. orientacinę daugiametę programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nikaragvai skirtą ES šalies strategijos dokumentą ir 2014–2020 m. orientacinę daugiametę programą,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. birželio mėn. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio mėn. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Nikaragvos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nikaragvos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė) atstovo spaudai 2016 m. lapkričio 19 d. pareiškimą dėl rinkimų Nikaragvoje galutinių rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė) atstovo spaudai 2016 m. lapkričio 19 d. pareiškimą dėl rinkimų Nikaragvoje galutinių rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai 2018 m. balandžio 22 d. ir 2018 m. gegužės 15 d. pareiškimus dėl Nikaragvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai 2018 m. balandžio 22 d. ir 2018 m. gegužės 15 d. pareiškimus dėl Nikaragvos,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) 2018 m. balandžio 27 d. pranešimą spaudai dėl žmogaus teisių padėties Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) 2018 m. balandžio 27 d. pranešimą spaudai dėl žmogaus teisių padėties Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (IACHR) 2018 m. gegužės 17–21 d. vizitą Nikaragvoje siekiant ištirti padėtį ir į jos 2018 m. gegužės 21 d. preliminarų pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (IACHR) 2018 m. gegužės 17–21 d. vizitą Nikaragvoje siekiant ištirti padėtį ir į jos 2018 m. gegužės 21 d. preliminarų pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių biuro atstovės spaudai Lizos Throssell 2018 m. balandžio 20 d. pareiškimą dėl smurto per protestus Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių biuro atstovės spaudai Lizos Throssell 2018 m. balandžio 20 d. pareiškimą dėl smurto per protestus Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos (AVO) 2018 m. gegužės 14 d. pranešimą spaudai dėl vizito, per kurį buvo tiriama padėtis Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos (AVO) 2018 m. gegužės 14 d. pranešimą spaudai dėl vizito, per kurį buvo tiriama padėtis Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į AVO generalinio sekretoriato 2017 m. sausio 20 d. pranešimą dėl Nikaragvos ir į 2018 m. balandžio 22 d. pareiškimą, kuriuo smerkiamas smurtas Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AVO generalinio sekretoriato 2017 m. sausio 20 d. pranešimą dėl Nikaragvos ir į 2018 m. balandžio 22 d. pareiškimą, kuriuo smerkiamas smurtas Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į Nikaragvos vyskupų konferencijos pranešimus, ypač naujausią 2018 m. gegužės 23 d. pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nikaragvos vyskupų konferencijos pranešimus, ypač naujausią 2018 m. gegužės 23 d. pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi pranešama, kad per taikius studentų vadovaujamus protestus, kurie prasidėjo 2018 m. balandžio 18 d. kaip pasipriešinimas socialinės apsaugos reformoms, apie kurias pranešė Prezidentas Daniel Ortega, žuvo mažiausiai 84 žmonės, daugiau kaip 860 buvo sužeista, o daugiau kaip 400 – suimta; kadangi dauguma nukentėjusiųjų buvo kulkomis sužeisti į galvą, kaklą, krūtinę ar pilvą, o tai yra aiškus neteisminių egzekucijų požymis; kadangi Nikaragvos valdžios institucijos atvirai niekino protestuotojus, vadindamos juos vandalais ir kaltindamos politinėmis manipuliacijomis; |
| --- | --- |

A.

kadangi pranešama, kad per taikius studentų vadovaujamus protestus, kurie prasidėjo 2018 m. balandžio 18 d. kaip pasipriešinimas socialinės apsaugos reformoms, apie kurias pranešė Prezidentas Daniel Ortega, žuvo mažiausiai 84 žmonės, daugiau kaip 860 buvo sužeista, o daugiau kaip 400 – suimta; kadangi dauguma nukentėjusiųjų buvo kulkomis sužeisti į galvą, kaklą, krūtinę ar pilvą, o tai yra aiškus neteisminių egzekucijų požymis; kadangi Nikaragvos valdžios institucijos atvirai niekino protestuotojus, vadindamos juos vandalais ir kaltindamos politinėmis manipuliacijomis;

| B. | kadangi 2018 m. balandžio 23 d. D. Ortega paskelbė, kad socialinės apsaugos reforma atšaukiama, tačiau demonstracijos peraugo į tebesitęsiančius plataus masto neramumus, raginimus paskirti laikinąją vyriausybę ir atkurti demokratinę tvarką; kadangi kitos nepasitenkinimo ir atvirų konfliktų priežastys yra staigiai išaugusios į eksportą orientuotos gavybos veiklos apimtys; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2018 m. balandžio 23 d. D. Ortega paskelbė, kad socialinės apsaugos reforma atšaukiama, tačiau demonstracijos peraugo į tebesitęsiančius plataus masto neramumus, raginimus paskirti laikinąją vyriausybę ir atkurti demokratinę tvarką; kadangi kitos nepasitenkinimo ir atvirų konfliktų priežastys yra staigiai išaugusios į eksportą orientuotos gavybos veiklos apimtys;

| C. | kadangi 2018 m. balandžio 20 d. Managvos metropolijos katedroje kovos su maištininkais pajėgos ir Nikaragvos sandinistų nacionalinio išvadavimo fronto narių grupė, kurios veikia visiškai nebaudžiamos, su policijos pritarimu ir jai padedant, užpuolė 600 studentų; kadangi Amerikos šalių žmogaus teisių komisija dokumentuose užfiksavo išpuolius keturiuose universitetuose (UCA, UPOLI, UNA ir UNAN); |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. balandžio 20 d. Managvos metropolijos katedroje kovos su maištininkais pajėgos ir Nikaragvos sandinistų nacionalinio išvadavimo fronto narių grupė, kurios veikia visiškai nebaudžiamos, su policijos pritarimu ir jai padedant, užpuolė 600 studentų; kadangi Amerikos šalių žmogaus teisių komisija dokumentuose užfiksavo išpuolius keturiuose universitetuose (UCA, UPOLI, UNA ir UNAN);

| D. | kadangi didelis nukentėjusiųjų skaičius rodo, kokios brutalios buvo represijos, vykdytos valdžios institucijų, pažeidžiant būtinumo ir proporcingumo principus, privalomus pagal tarptautinę teisę ir standartus, kuriais ribojamas jėgos naudojimas; kadangi Nikaragvos nacionalinės policijos vadas Aminta Granera dėl perdėto jėgos naudojimo atsistatydino; |
| --- | --- |

D.

kadangi didelis nukentėjusiųjų skaičius rodo, kokios brutalios buvo represijos, vykdytos valdžios institucijų, pažeidžiant būtinumo ir proporcingumo principus, privalomus pagal tarptautinę teisę ir standartus, kuriais ribojamas jėgos naudojimas; kadangi Nikaragvos nacionalinės policijos vadas Aminta Granera dėl perdėto jėgos naudojimo atsistatydino;

| E. | kadangi žiniasklaidos priemonės, kuriomis buvo pranešama apie protestus, buvo savavališkai nutildytos, o nors kiek besipriešinantys žurnalistai bauginami ir kalinami; kadangi Nikaragvos valdžios institucijų teisės į žodžio laisvę pažeidimai ir opozicijos lyderių bauginimas buvo pasmerkti kaip išpuoliai prieš piliečių laisves; kadangi žurnalistas Angel Gahona buvo nušautas tiesioginės transliacijos metu; |
| --- | --- |

E.

kadangi žiniasklaidos priemonės, kuriomis buvo pranešama apie protestus, buvo savavališkai nutildytos, o nors kiek besipriešinantys žurnalistai bauginami ir kalinami; kadangi Nikaragvos valdžios institucijų teisės į žodžio laisvę pažeidimai ir opozicijos lyderių bauginimas buvo pasmerkti kaip išpuoliai prieš piliečių laisves; kadangi žurnalistas Angel Gahona buvo nušautas tiesioginės transliacijos metu;

| F. | kadangi žmogaus teisių organizacijos užfiksavo daug skundų dėl to, kad valstybinėse ligoninėse sužeistiems protestų dalyviams nebuvo suteikiama reikiama pagalba ir gydymas; |
| --- | --- |

F.

kadangi žmogaus teisių organizacijos užfiksavo daug skundų dėl to, kad valstybinėse ligoninėse sužeistiems protestų dalyviams nebuvo suteikiama reikiama pagalba ir gydymas;

| G. | kadangi 2018 m. balandžio 27 d. Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas Gustavo Porras pranešė, jog steigiama Tiesos komisija įvykiams per protestus tirti; kadangi 2018 m. gegužės 6 d. septynių įstatymų leidėjų taryba (penki iš jų priklauso prezidento D. Ortegos partijai) į šią komisiją atrinko penkis narius, o Nacionalinė Asamblėja patvirtino jų paskyrimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2018 m. balandžio 27 d. Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas Gustavo Porras pranešė, jog steigiama Tiesos komisija įvykiams per protestus tirti; kadangi 2018 m. gegužės 6 d. septynių įstatymų leidėjų taryba (penki iš jų priklauso prezidento D. Ortegos partijai) į šią komisiją atrinko penkis narius, o Nacionalinė Asamblėja patvirtino jų paskyrimą;

| H. | kadangi 2018 m. gegužės 17–21 d. Nikaragvoje lankėsi Amerikos šalių žmogaus teisių komisija; kadangi ji užfiksavo neteisėto ir savavališko sulaikymo, kankinimų ir žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio, spaudos cenzūros atvejų, išpuolių prieš spaudą ir kitokių formų bauginimo atvejų, pavyzdžiui, grasinimo, priekabiavimo ir persekiojimo, kuriais buvo siekiama išvaikyti protestus ir neleisti piliečiams juose dalyvauti; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. gegužės 17–21 d. Nikaragvoje lankėsi Amerikos šalių žmogaus teisių komisija; kadangi ji užfiksavo neteisėto ir savavališko sulaikymo, kankinimų ir žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio, spaudos cenzūros atvejų, išpuolių prieš spaudą ir kitokių formų bauginimo atvejų, pavyzdžiui, grasinimo, priekabiavimo ir persekiojimo, kuriais buvo siekiama išvaikyti protestus ir neleisti piliečiams juose dalyvauti;

| I. | kadangi nacionalinis dialogas tarp D. Ortegos ir Nikaragvos opozicijos bei pilietinių grupių, kuriam tarpininkavo Katalikų bažnyčia ir kuris buvo pradėtas 2018 m. gegužės 16 d., nepadėjo rasti krizės sprendimo ir buvo neribotam laikui nutrauktas, nes vyriausybės derybininkai atsisakė diskutuoti dėl 40 punktų darbotvarkės, kurią pateikė tarpininkai (į darbotvarkę buvo įtrauktas veiksmų planas dėl demokratinių rinkimų, įskaitant rinkimų įstatymo reformas, rinkimų datos paankstinimą ir draudimą perrinkti prezidentą); kadangi buvo pasiūlyta įsteigti jungtinį komitetą, kurį sudarytų šeši asmenys: trys vyriausybės atstovai ir trys platformos „Alianza Cívica por la Justicia y la Democracia“atstovai; |
| --- | --- |

I.

kadangi nacionalinis dialogas tarp D. Ortegos ir Nikaragvos opozicijos bei pilietinių grupių, kuriam tarpininkavo Katalikų bažnyčia ir kuris buvo pradėtas 2018 m. gegužės 16 d., nepadėjo rasti krizės sprendimo ir buvo neribotam laikui nutrauktas, nes vyriausybės derybininkai atsisakė diskutuoti dėl 40 punktų darbotvarkės, kurią pateikė tarpininkai (į darbotvarkę buvo įtrauktas veiksmų planas dėl demokratinių rinkimų, įskaitant rinkimų įstatymo reformas, rinkimų datos paankstinimą ir draudimą perrinkti prezidentą); kadangi buvo pasiūlyta įsteigti jungtinį komitetą, kurį sudarytų šeši asmenys: trys vyriausybės atstovai ir trys platformos „Alianza Cívica por la Justicia y la Democracia“atstovai;

| J. | kadangi nuo 2007 m. D. Ortega buvo tris kartus iš eilės perrinktas rinkimuose, nepaisant to, kad Nikaragvos Konstitucijoje draudžiama tą patį asmenį perrinkti kelis kartus iš eilės, o tai rodo, į kokio lygio korupciją ir autoritarizmą yrą įklimpusi ši valstybė; kadangi 2011 m. ir 2016 m. rinkimus dėl pažeidimų labai kritikavo tiek ES institucijos, tiek AVO, nes jie vyko nedalyvaujant nė vienos iš šių organizacijų stebėtojams ar kitiems patikimiems tarptautiniams stebėtojams; |
| --- | --- |

J.

kadangi nuo 2007 m. D. Ortega buvo tris kartus iš eilės perrinktas rinkimuose, nepaisant to, kad Nikaragvos Konstitucijoje draudžiama tą patį asmenį perrinkti kelis kartus iš eilės, o tai rodo, į kokio lygio korupciją ir autoritarizmą yrą įklimpusi ši valstybė; kadangi 2011 m. ir 2016 m. rinkimus dėl pažeidimų labai kritikavo tiek ES institucijos, tiek AVO, nes jie vyko nedalyvaujant nė vienos iš šių organizacijų stebėtojams ar kitiems patikimiems tarptautiniams stebėtojams;

| K. | kadangi viena didžiausių problemų tebėra viešajame sektoriuje paplitusi korupcija, įskaitant korupciją, susijusią su J. Ortegos artimaisiais; kadangi valstybės pareigūnų papirkinėjimas bei muitinės ir mokesčių institucijų vykdomo neteisėto konfiskavimo ir savavališko vertinimo atvejai yra labai paplitę reiškiniai; kadangi buvo išreikšta pagrįstas susirūpinimas dėl Nikaragvos vyriausybės nepotizmo; kadangi žmogaus teisių organizacijos pasmerkė laipsnišką galių sutelkimą vienose rankose, kuris paskatino vienos partijos valdymą ir institucijų silpnėjimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi viena didžiausių problemų tebėra viešajame sektoriuje paplitusi korupcija, įskaitant korupciją, susijusią su J. Ortegos artimaisiais; kadangi valstybės pareigūnų papirkinėjimas bei muitinės ir mokesčių institucijų vykdomo neteisėto konfiskavimo ir savavališko vertinimo atvejai yra labai paplitę reiškiniai; kadangi buvo išreikšta pagrįstas susirūpinimas dėl Nikaragvos vyriausybės nepotizmo; kadangi žmogaus teisių organizacijos pasmerkė laipsnišką galių sutelkimą vienose rankose, kuris paskatino vienos partijos valdymą ir institucijų silpnėjimą;

| L. | kadangi pastarąjį dešimtmetį Nikaragvos valstybėje demokratijos ir teisinės valstybės padėtis suprastėjo; kadangi siekis kurti ir stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę bei pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms turi būti neatskiriama ES išorės politikos dalis, įskaitant ir Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių 2012 m. asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi pastarąjį dešimtmetį Nikaragvos valstybėje demokratijos ir teisinės valstybės padėtis suprastėjo; kadangi siekis kurti ir stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę bei pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms turi būti neatskiriama ES išorės politikos dalis, įskaitant ir Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių 2012 m. asociacijos susitarimą;

| 1. | smerkia brutalias taikių protestuotojų, prieštaraujančių socialinės apsaugos sistemos reformai, represijas ir bauginimą Nikaragvoje, dėl kurių daug žmonių Nikaragvos valdžios institucijų, ginkluotųjų pajėgų, policijos ir smurtinių grupuočių, remiančių vyriausybę, buvo nužudyti, pradanginti arba sulaikyti be teismo; primena visoms Nikaragvos saugumo pajėgoms jų pareigą – visų pirma apginti piliečius nuo smurto; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia užuojautą visų per protestus žuvusių ir sužeistų asmenų šeimoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Nikaragvos valdžios institucijas nutraukti visus smurtinius veiksmus prieš teise į saviraiškos laisvę ir susirinkimų teise besinaudojančius žmones; taip pat prašo demonstracijų dalyvių ir protestus organizuojančių pilietinės visuomenės organizacijų, naudojantis savo teisėmis, susilaikyti nuo smurto naudojimo; ragina Nikaragvos valdžios institucijas paleisti visus savavališkai kalinamus asmenis, atlyginti žalą visų nukentėjusiųjų šeimos nariams ir suteikti garantijas, kad prieš juos nebus imamasi jokių baudžiamojo persekiojimo veiksmų; primygtinai ragina valstybės valdžios institucijas susilaikyti nuo viešųjų pareiškimų, kuriuose stigmatizuojami demonstrantai, žmogaus teisių gynėjai ir žurnalistai, taip pat nenaudoti valstybinės žiniasklaidos viešosioms kampanijoms, kurios gali paskatinti smurtą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Nikaragvos valdžios institucijas nedelsiant leisti vykdyti tarptautinį, nepriklausomą ir skaidrų tyrimą, siekiant baudžiamojon atsakomybėn patraukti už per protestus vykdytas represijas ir žudymus atsakingus asmenis; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina IACHR vizitą į Nikaragvą ir reiškia susirūpinimą dėl preliminarios ataskaitos išvadų; ragina tarptautinę bendruomenę atlikti aktyvų vaidmenį atsakomybėn patraukiant atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prašo Nikaragvos vyriausybę pripažinti ir sustiprinti IACHR pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsenos komiteto autoritetą ir sudaryti naujų vizitų tvarkaraštį; ragina sukurti viešąjį apsilankymo ligoninėse registrą, kaip to reikalavo Amerikos šalių žmogaus teisių komisija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Nikaragvos valdžios institucijas suteikti visiems visuomenės nariams, įskaitant opozicijos jėgas, žurnalistus ir žmogaus teisių gynėjus, įskaitant aplinkosaugos aktyvistus ir pilietinę visuomenę, pakankamai erdvės laisvai veikti pagal tarptautinę teisę, siekiant visoms prieštaraujančioms jėgoms sudaryti galimybes dalyvauti diskusijose dėl padėties Nikaragvoje ir gerinti žmogaus teisių padėtį šalyje; primena, kad visapusis opozicijos dalyvavimas, teismų sistemos nešališkumas, nebaudžiamumo panaikinimas ir žiniasklaidos pliuralizmo užtikrinimas yra esminiai veiksniai siekiant atkurti demokratinę tvarką šalyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl to, kad Nikaragvoje prieš protestus ir po jų buvo pažeista žiniasklaidos laisvė; mano, jog yra nepriimtina tai, kad per protestus valdžios institucijos užvaldė žiniasklaidos priemones; ragina vyriausybę šalyje atkurti visišką žiniasklaidos laisvę ir žodžio laisvę ir sustabdyti žurnalistų bauginimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad neseniai buvo pradėtas nacionalinis dialogas ir įsteigta Tiesos komisija, turinti apimti nepriklausomų nacionalinių subjektų dalyvavimą visuose sektoriuose, taip pat tarptautinius veikėjus; apgailestauja, kad pirmasis nacionalinio dialogo raundas nepavyko dėl Nikaragvos vyriausybės nustatytų apribojimų, ir reiškia viltį, kad neseniai atnaujintas dialogas suteiks galimybę įveikti krizę ir nutraukti smurtą; pabrėžia, kad bet koks dialogas turėtų vykti nenaudojant smurto ir represinių veiksmų, laikantis įstatymų ir Konstitucijos ir vadovaujantis principu, kad teisės aktų pakeitimai turi būti daromi juose nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smerkia neteisėtus veiksmus, vykdytus pažeidžiant teismų sistemą, dėl kurių buvo pakeista Konstitucija ir pašalinti prezidento kadencijos trukmės apribojimai, taip sudarant sąlygas nuolat prezidentu būti D. Ortegai, aiškiai pažeidžiant teisę į demokratinius rinkimus; pabrėžia, kad reikalingos stiprios demokratinės institucijos ir susirinkimo laisvė bei politinis pliuralizmas; taigi ragina siekiant išspręsti politinę krizę vykdyti rinkimų reformą, kuri užtikrintų sąžiningus, skaidrius ir patikimus rinkimus, rengiamus tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valdžios institucijas kovoti su Nikaragvos politiniuose sluoksniuose paplitusia korupcija, kuri kenkia visų valstybės institucijų veiklai ir riboja užsienio investicijas; ragina įgyvendinti Nikaragvos kovos su korupcija teisės aktus, įskaitant teisės aktus dėl kyšininkavimo, piktnaudžiavimo tarnybine padėtimi ir kyšių už viešąsias paslaugas; yra susirūpinęs dėl sąsajų tarp prezidento D. Ortegos ir kitų konfliktų regione; ragina Nikaragvos valdžios institucijas pasirašyti ir ratifikuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad, atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių asociacijos susitarimą, Nikaragvai turi būti priminta apie būtinybę laikytis teisinės valstybės, demokratijos ir žmogaus teisių principų, kaip nustatyta susitarimo žmogaus teisių sąlygoje; primygtinai ragina ES stebėti padėtį ir, jei reikia, įvertinti priemones, kurių gali būti imamasi; perspėja dėl rimtų politinių, ekonominių ir investicinių pasekmių, galinčių kilti dėl žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, Centrinės Amerikos Parlamentui, Limos grupei ir Nikaragvos Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL C 45 E, 2010 2 23, p. 89

(2)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 74.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0043.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/168 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/168

---

P8_TA(2018)0239

Lyčių lygybė ir moterų įgalinimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendro tarnybų darbinio dokumento „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182) įgyvendinimo (2017/2012(INI))

(2020/C 76/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis (ET SS Nr. 197) ir Konvenciją dėl vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos prieš juos (ET SS Nr. 201), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis (ET SS Nr. 197) ir Konvenciją dėl vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos prieš juos (ET SS Nr. 201),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) 2012 m. pranešimą „Per jauni santuokai. Panaikinti vaikų santuokos reiškinį“ (angl. „Marrying Too Young – End Child Marriage“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) 2012 m. pranešimą „Per jauni santuokai. Panaikinti vaikų santuokos reiškinį“ (angl. „Marrying Too Young – End Child Marriage“),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Pekino deklaraciją ir Ketvirtosios pasaulinės konferencijos veiksmų platformą bei į peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Pekino deklaraciją ir Ketvirtosios pasaulinės konferencijos veiksmų platformą bei į peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą ir peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą ir peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo Nr. 1325 (2000 m.), Nr. 1820 (2009 m.), Nr. 1888 (2009 m.), Nr. 1889 (2010 m.), Nr. 1960 (2011 m.), Nr. 2106 (2013 m.), Nr. 2122 (2013 m.) ir Nr. 2242 (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo Nr. 1325 (2000 m.), Nr. 1820 (2009 m.), Nr. 1888 (2009 m.), Nr. 1889 (2010 m.), Nr. 1960 (2011 m.), Nr. 2106 (2013 m.), Nr. 2122 (2013 m.) ir Nr. 2242 (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos mėn. Trečiosios tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos Adis Abebos veiksmų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos mėn. Trečiosios tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos Adis Abebos veiksmų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., priimtą 2015 m. rugsėjo mėn. ir įsigaliojusią 2016 m. sausio 1 d., ypač į 1, 5, 8 ir 10 darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., priimtą 2015 m. rugsėjo mėn. ir įsigaliojusią 2016 m. sausio 1 d., ypač į 1, 5, 8 ir 10 darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į ES ir JT pavyzdinę iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir JT pavyzdinę iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 208 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 ir 208 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010–2015 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą (I LLVP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010–2015 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą (I LLVP),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. bendrą Europos Komisijos ir Europos Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.) „Svarbiausias ES rūpestis – užtikrinti žmogaus teises” (JOIN(2015)0016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. bendrą Europos Komisijos ir Europos Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.) „Svarbiausias ES rūpestis – užtikrinti žmogaus teises” (JOIN(2015)0016),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą (II LLVP), kurį 2015 m. spalio 26 d. priėmė Taryba, ir į jo 2016 m. metinę įgyvendinimo ataskaitą, kurią 2017 m. rugpjūčio 29 d. paskelbė Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą (II LLVP), kurį 2015 m. spalio 26 d. priėmė Taryba, ir į jo 2016 m. metinę įgyvendinimo ataskaitą, kurią 2017 m. rugpjūčio 29 d. paskelbė Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnyje nustatytą politikos suderinamumo vystymosi labui principą, pagal kurį reikalaujama atsižvelgti į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnyje nustatytą politikos suderinamumo vystymosi labui principą, pagal kurį reikalaujama atsižvelgti į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims,

| — | atsižvelgdamas į naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje atnaujinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje atnaujinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos paskelbtą 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų plano įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos paskelbtą 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų plano įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „COC Netherlands“ ES LGBTI gairių įgyvendinimo ataskaitą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „COC Netherlands“ ES LGBTI gairių įgyvendinimo ataskaitą (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Vystymosi komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Vystymosi komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0167/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0167/2018),

| A. | kadangi moterų ir vyrų lygybės principas yra kertinė ES vertybė ir yra įtvirtintas ES sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje, taigi lyčių aspekto integravimas turi būti įgyvendinamas ir įtraukiamas į visas ES veiklos sritis ir politikos priemones, siekiant užtikrinti lygybę praktiškai ir pasiekti darnų vystymąsi; kadangi lygybė ir galių suteikimas moterims yra būtina sąlyga siekiant darnaus vystymosi tikslų po 2015 m. ir taip pat kaip pats savaime svarbus žmogaus teisių tikslas, kurio reikia siekti nepaisant jo naudos vystymuisi ir ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi moterų ir vyrų lygybės principas yra kertinė ES vertybė ir yra įtvirtintas ES sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje, taigi lyčių aspekto integravimas turi būti įgyvendinamas ir įtraukiamas į visas ES veiklos sritis ir politikos priemones, siekiant užtikrinti lygybę praktiškai ir pasiekti darnų vystymąsi; kadangi lygybė ir galių suteikimas moterims yra būtina sąlyga siekiant darnaus vystymosi tikslų po 2015 m. ir taip pat kaip pats savaime svarbus žmogaus teisių tikslas, kurio reikia siekti nepaisant jo naudos vystymuisi ir ekonomikos augimui;

| B. | kadangi penktasis darnaus vystymosi tikslas (5 DVT) yra užtikrinti lyčių lygybę ir moterų ir mergaičių įgalėjimą visame pasaulyje ir kadangi šis tikslas turi būti įtrauktas į visą 2030 m. darbotvarkę siekiant pažangos įgyvendinant visus DVT ir kitus tikslus; |
| --- | --- |

B.

kadangi penktasis darnaus vystymosi tikslas (5 DVT) yra užtikrinti lyčių lygybę ir moterų ir mergaičių įgalėjimą visame pasaulyje ir kadangi šis tikslas turi būti įtrauktas į visą 2030 m. darbotvarkę siekiant pažangos įgyvendinant visus DVT ir kitus tikslus;

| C. | kadangi jokia vystymosi strategija negali būti veiksminga, jei moterys ir mergaitės neatlieka pagrindinio vaidmens; |
| --- | --- |

C.

kadangi jokia vystymosi strategija negali būti veiksminga, jei moterys ir mergaitės neatlieka pagrindinio vaidmens;

| D. | kadangi pradiniu I lyčių lygybės veiksmų planu (2010–2015 m.) (I LLVP) buvo padaryta tam tikra pažanga, tačiau jis turėjo ir keletą trūkumų: siaura taikymo sritis, nenumatytas biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą, menkas ES delegacijų lyčių lygybės sistemos supratimas, nepakankamas ES vadovų įsipareigojimas ir institucinės struktūros bei paskatų motyvuoti bei tinkamai palaikyti darbuotojus trūkumas; |
| --- | --- |

D.

kadangi pradiniu I lyčių lygybės veiksmų planu (2010–2015 m.) (I LLVP) buvo padaryta tam tikra pažanga, tačiau jis turėjo ir keletą trūkumų: siaura taikymo sritis, nenumatytas biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą, menkas ES delegacijų lyčių lygybės sistemos supratimas, nepakankamas ES vadovų įsipareigojimas ir institucinės struktūros bei paskatų motyvuoti bei tinkamai palaikyti darbuotojus trūkumas;

| E. | kadangi Parlamentas savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliucijoje paragino šiuos trūkumus ištaisyti ir priimti keletą kitų pakeitimų, be kita ko, išplėsti LLVP taikymo sritį ir padidinti atsakomybę už lyčių lygybę vadovybės lygmeniu; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliucijoje paragino šiuos trūkumus ištaisyti ir priimti keletą kitų pakeitimų, be kita ko, išplėsti LLVP taikymo sritį ir padidinti atsakomybę už lyčių lygybę vadovybės lygmeniu;

| F. | kadangi 2018 m. sukaks 70 metų nuo tada, kai buvo priimta Visuotinė žmogaus teisių deklaracija, o lygybės principas yra žmogaus teisių vizijos, išdėstytos 1945 m. JT Tautų Chartijoje, kurioje teigiama, kad žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės turėtų būti taikomos visiems žmonėms, nediskriminuojant jų dėl rasės, lyties, kalbos ar religijos, pagrindas; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2018 m. sukaks 70 metų nuo tada, kai buvo priimta Visuotinė žmogaus teisių deklaracija, o lygybės principas yra žmogaus teisių vizijos, išdėstytos 1945 m. JT Tautų Chartijoje, kurioje teigiama, kad žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės turėtų būti taikomos visiems žmonėms, nediskriminuojant jų dėl rasės, lyties, kalbos ar religijos, pagrindas;

| G. | kadangi pagal Parlamento rekomendacijas parengtas naujas 2016–2020 m. laikotarpio II lyčių lygybės veiksmų planas (II LLVP), kuriame daugiausia dėmesio skiriama ES institucinės kultūros pokyčiams būstinių ir delegacijų lygmeniu, siekiant sistemingai keisti ES požiūrį į lyties aspektą, ir moterų ir mergaičių gyvenimo keitimui keturiose pagrindinėse srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Parlamento rekomendacijas parengtas naujas 2016–2020 m. laikotarpio II lyčių lygybės veiksmų planas (II LLVP), kuriame daugiausia dėmesio skiriama ES institucinės kultūros pokyčiams būstinių ir delegacijų lygmeniu, siekiant sistemingai keisti ES požiūrį į lyties aspektą, ir moterų ir mergaičių gyvenimo keitimui keturiose pagrindinėse srityse;

| H. | kadangi II LLVP sukurtos keturios pagrindinės sritys, t. y. fizinės ir psichinės moterų ir mergaičių sveikatos užtikrinimas; ekonominių ir socialinių teisių propagavimas ir mergaičių bei moterų įgalėjimas; mergaičių ir moterų balso ir dalyvavimo stiprinimas ir horizontalusis ramstis, susijęs su Komisijos tarnybų ir EIVT institucinės kultūros pokyčiais siekiant veiksmingiau įgyvendinti ES įsipareigojimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi II LLVP sukurtos keturios pagrindinės sritys, t. y. fizinės ir psichinės moterų ir mergaičių sveikatos užtikrinimas; ekonominių ir socialinių teisių propagavimas ir mergaičių bei moterų įgalėjimas; mergaičių ir moterų balso ir dalyvavimo stiprinimas ir horizontalusis ramstis, susijęs su Komisijos tarnybų ir EIVT institucinės kultūros pokyčiais siekiant veiksmingiau įgyvendinti ES įsipareigojimus;

| I. | kadangi 2017 m. spalio 3 d. rezoliucijoje dėl mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemos sprendimo besivystančiose šalyse (4) Parlamentas pabrėžia didelę lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo pasitelkiant ES išorės santykius svarbą; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. spalio 3 d. rezoliucijoje dėl mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemos sprendimo besivystančiose šalyse (4) Parlamentas pabrėžia didelę lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo pasitelkiant ES išorės santykius svarbą;

| J. | kadangi sunku nustatyti biudžetą, skiriamą veiksmams, kuriais siekiama lyčių lygybės, nes lyčių aspektas dar neįtrauktas į visus sprendimus dėl biudžeto asignavimų ir išlaidų kaip biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą metodikos dalis; kadangi, Komisijos duomenimis, ES finansiniai įsipareigojimai lyčių lygybei padidėjo, tačiau nepadidėjo Komisijos ir EIVT žmogiškųjų išteklių pajėgumai valdyti šį didėjančios apimties darbą; |
| --- | --- |

J.

kadangi sunku nustatyti biudžetą, skiriamą veiksmams, kuriais siekiama lyčių lygybės, nes lyčių aspektas dar neįtrauktas į visus sprendimus dėl biudžeto asignavimų ir išlaidų kaip biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą metodikos dalis; kadangi, Komisijos duomenimis, ES finansiniai įsipareigojimai lyčių lygybei padidėjo, tačiau nepadidėjo Komisijos ir EIVT žmogiškųjų išteklių pajėgumai valdyti šį didėjančios apimties darbą;

| K. | kadangi, siekiant užtikrinti darnų vystymąsi ir ekonominį augimą, labai svarbu, kad moterys dalyvautų ekonominėje veikloje; |
| --- | --- |

K.

kadangi, siekiant užtikrinti darnų vystymąsi ir ekonominį augimą, labai svarbu, kad moterys dalyvautų ekonominėje veikloje;

| L. | kadangi lyčių lygybė paprastai neįtraukiama į programų ir projektų stebėsenos sistemas ir vertinimo procesus ir kadangi lyčių aspekto analizė retai kada naudojama informuojant apie šalies strategijos tikslus, programas, projektus ir dialogą; |
| --- | --- |

L.

kadangi lyčių lygybė paprastai neįtraukiama į programų ir projektų stebėsenos sistemas ir vertinimo procesus ir kadangi lyčių aspekto analizė retai kada naudojama informuojant apie šalies strategijos tikslus, programas, projektus ir dialogą;

| M. | kadangi praėjus vieneriems metams nuo II LLVP priėmimo dar per anksti visapusiškai vertinti jo poveikį; kadangi ES veiksmus rekomenduojama vertinti praėjus mažiausiai trejų metų politikos priemonių ar įgyvendinimo laikotarpiui; kadangi dėl to šios rezoliucijos tikslas – ne aptarti II LLVP tikslus, o apsvarstyti, kaip nurodyti tikslai buvo įgyvendinami pirmaisiais metais ir rekomenduoti veiksmus, kuriais siekiama pagerinti įgyvendinimą ateinančiais metais; |
| --- | --- |

M.

kadangi praėjus vieneriems metams nuo II LLVP priėmimo dar per anksti visapusiškai vertinti jo poveikį; kadangi ES veiksmus rekomenduojama vertinti praėjus mažiausiai trejų metų politikos priemonių ar įgyvendinimo laikotarpiui; kadangi dėl to šios rezoliucijos tikslas – ne aptarti II LLVP tikslus, o apsvarstyti, kaip nurodyti tikslai buvo įgyvendinami pirmaisiais metais ir rekomenduoti veiksmus, kuriais siekiama pagerinti įgyvendinimą ateinančiais metais;

| N. | kadangi Vaiko teisių konvenciją pasirašė 195 šalys, ji privaloma ir yra viena pagrindinių priemonių, kuriomis siekiama spręsti mergaičių pažeidžiamumo problemą ir užtikrinti joms ypatingą apsaugą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

N.

kadangi Vaiko teisių konvenciją pasirašė 195 šalys, ji privaloma ir yra viena pagrindinių priemonių, kuriomis siekiama spręsti mergaičių pažeidžiamumo problemą ir užtikrinti joms ypatingą apsaugą ir priežiūrą;

| O. | kadangi didelį susirūpinimą kelia Meksiko miesto politikos, t. y. visuotinio nutildymo taisyklės (angl. Global Gag Rule), atnaujinimas ir jos taikymo srities išplėtimas, pagal kurią organizacijoms, kurios mergaitėms ir moterims teikia šeimos planavimo ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, nutraukiama JAV visuotinė sveikatos parama; kadangi nukentės programos, kuriomis sprendžiami klausimai, susiję su ŽIV/AIDS, motinos ir vaiko sveikata, kova su Zikos virusu bei kitomis sveikatos ir ligų sritimis, taip pat organizacijos, kurios teikia aborto paslaugas, pataria dėl jo, nukreipia ar palaiko, netgi jei jos tai daro savo, o ne JAV lėšomis ir net jei abortai yra įteisinti jų šalyje; |
| --- | --- |

O.

kadangi didelį susirūpinimą kelia Meksiko miesto politikos, t. y. visuotinio nutildymo taisyklės (angl. Global Gag Rule), atnaujinimas ir jos taikymo srities išplėtimas, pagal kurią organizacijoms, kurios mergaitėms ir moterims teikia šeimos planavimo ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, nutraukiama JAV visuotinė sveikatos parama; kadangi nukentės programos, kuriomis sprendžiami klausimai, susiję su ŽIV/AIDS, motinos ir vaiko sveikata, kova su Zikos virusu bei kitomis sveikatos ir ligų sritimis, taip pat organizacijos, kurios teikia aborto paslaugas, pataria dėl jo, nukreipia ar palaiko, netgi jei jos tai daro savo, o ne JAV lėšomis ir net jei abortai yra įteisinti jų šalyje;

| P. | kadangi ES delegacijos ir misijos pirmauja įgyvendinant II LLVP šalyse partnerėse, o delegacijų ir misijų vadovų ir darbuotojų lyderystė ir žinios atlieka svarbų vaidmenį siekiant užtikrinti sėkmingą II LLVP įgyvendinimą; kadangi moterys vis dar susiduria su kliūtimis norėdamos tapti lyderėmis ir užimti vadovaujamas pareigas ES delegacijose; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES delegacijos ir misijos pirmauja įgyvendinant II LLVP šalyse partnerėse, o delegacijų ir misijų vadovų ir darbuotojų lyderystė ir žinios atlieka svarbų vaidmenį siekiant užtikrinti sėkmingą II LLVP įgyvendinimą; kadangi moterys vis dar susiduria su kliūtimis norėdamos tapti lyderėmis ir užimti vadovaujamas pareigas ES delegacijose;

| Q. | kadangi tik trečdalis visų ES delegacijų dirba LGBTI žmogaus teisių srityje; kadangi ES LGBTI gairės taikomos nevienodai; kadangi gairių įgyvendinimas itin priklauso nuo atskirų ambasadorių žinių ir intereso, o ne nuo struktūrinio požiūrio; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tik trečdalis visų ES delegacijų dirba LGBTI žmogaus teisių srityje; kadangi ES LGBTI gairės taikomos nevienodai; kadangi gairių įgyvendinimas itin priklauso nuo atskirų ambasadorių žinių ir intereso, o ne nuo struktūrinio požiūrio;

| R. | kadangi vyrai ir moterys patiria skirtingą poveikį per konfliktus, po jų ir susiklosčius pažeidžiamumo situacijai; kadangi moterys yra ne tik nukentėjusioji šalis, bet ir teigiamų pokyčių nešėjos, kurios galėtų prisidėti prie konfliktų prevencijos ir jų sprendimo, taikos kūrimo, derybų dėl taikos ir pertvarkymo po konfliktų; kadangi moterys ir mergaitės gali patirti įvairių formų diskriminaciją ir gali dažniau patirti skurdą; kadangi viena iš trijų moterų pasaulyje galėjo patirti fizinį ir seksualinį smurtą kažkuriuo gyvenimo momentu; kadangi kasmet 14 mln. mergaičių yra priverstinai ištekinamos; |
| --- | --- |

R.

kadangi vyrai ir moterys patiria skirtingą poveikį per konfliktus, po jų ir susiklosčius pažeidžiamumo situacijai; kadangi moterys yra ne tik nukentėjusioji šalis, bet ir teigiamų pokyčių nešėjos, kurios galėtų prisidėti prie konfliktų prevencijos ir jų sprendimo, taikos kūrimo, derybų dėl taikos ir pertvarkymo po konfliktų; kadangi moterys ir mergaitės gali patirti įvairių formų diskriminaciją ir gali dažniau patirti skurdą; kadangi viena iš trijų moterų pasaulyje galėjo patirti fizinį ir seksualinį smurtą kažkuriuo gyvenimo momentu; kadangi kasmet 14 mln. mergaičių yra priverstinai ištekinamos;

| 1. | atkreipia dėmesį į 2017 m. rugpjūčio mėn. paskelbtą pirmąją 2016 m. įgyvendinimo ataskaitą, iš kurios aiškiai matyti, kad II LLVP įgyvendinimas įgyja pagreitį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad praėjus vieneriems metams nuo II LLVP priėmimo vis dar esame pradiniame etape, tačiau bendra judėjimo kryptis yra gera ir pastebima teigiamų tendencijų; tačiau pažymi, kad taip pat esama kliūčių pranešant apie pagrindinius prioritetus ir su lytimis susijusius DVT ir juos įgyvendinant bei stebint pažangą įgyvendinant visus tikslus, taip pat lyčių aspekto integravimo į sektorių politikos dialogą požiūriu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad II LLVP buvo parengtas bendro tarnybų darbinio dokumento forma; tačiau ragina Komisiją parodyti tvirtą įsipareigojimą ir parengti komunikatą dėl lyčių lygybės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad pažangių politikos tyrimų ir patikimų įrodymų naudojimas yra labai svarbūs būdai didinti informuotumą lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo klausimais siekiant plėtoti politikos kryptis ir strategijas, kurios stiprintų Sąjungos gebėjimą lyčių lygybę paversti gyvenimo realybe; todėl ragina EIVT ir Komisiją ypatingą dėmesį skirti savo tikslui užtikrinti, kad būtų atliekamas nepriklausomas LLVP II 1 priede nustatytų priemonių įgyvendinimo vertinimas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad II LLVP numatyta išsami darbotvarkė, apimanti visas ES užsienio politikos darbotvarkės sritis, ir šiuo požiūriu teigiamai vertina pasirinktus keturis teminius ramsčius: fizinės ir psichinės moterų ir mergaičių sveikatos užtikrinimas, ekonominių ir socialinių teisių propagavimas ir mergaičių bei moterų įgalėjimas ir mergaičių bei moterų balso ir dalyvavimo stiprinimas; pabrėžia, kad šie ramsčiai skirti kovoti su pagrindiniais diskriminacijos ir marginalizacijos veiksniais ir priežastimis; taip pat pažymi horizontalųjį ramstį, susijusį su Komisijos tarnybų ir EIVT institucinės kultūros pokyčiais siekiant veiksmingiau įgyvendinti ES įsipareigojimus lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo srityje plėtojant Sąjungos išorės santykius; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nurodo, kad pagrindiniai prie diskriminacijos ir marginalizacijos prisidedantys veiksniai ir priežastys yra seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties prieš moteris ir mergaites, įskaitant tokias žalingas tradicijas kaip vaikų santuokos ir moterų lyties organų žalojimas, nepakankama prieiga prie pagrindinių sektorių ir socialinių paslaugų, pvz., sveikatos, švietimo, vandens, higienos ir mitybos, sunkumai gaunant lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas ir nevienodas dalyvavimas viešosiose ir privačiosiose institucijose, politiniame sprendimų priėmime ir taikos procesuose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad lyčių nelygybė susikerta su kitų formų nelygybe ir ją sunkina ir kad vadovaujantis šio klausimo supratimu turi būti atrenkami prioritetai ir įsipareigojimai imtis veiksmų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina įgyvendinant LLVP II didesnį dėmesį skirti mergaitėms ir moterims, kurios patiria papildomą diskriminaciją dėl etninės kilmės, lytiškumo, negalios, priklausymo kastai ar amžiaus, ir atitinkamai suskirstyti duomenis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad didesnis moterų įtraukimas į darbo rinką, didesnė parama moterų verslumui, lygių galimybių ir vienodo darbo užmokesčio vyrams ir moterims apsauga bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros skatinimas yra pagrindiniai veiksniai siekiant ilgalaikio įtraukaus ekonominio augimo, kovojant su nelygybe ir skatinant moterų finansinį nepriklausomumą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tvirtą stebėsenos ir atskaitomybės sistemą, nustatytą II LLVP pažangai vertinti ir sekti, ir pripažįsta, kad platesnio užmojo siekiai suteikia realią galimybę ES skatinti moterų ir vyrų lygybę, taip pat užtikrinti mergaičių ir moterų įgalėjimą išorės santykių srityje; vis dėlto pripažįsta, kad norint tinkamai įvertinti ES veiksmų poveikį reikia giliau suprasti ir suderinti šią sistemą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad svarbu stiprinti politiką ir priemones, kuriomis remiamas mergaičių švietimas, ir švietimo poveikį jų sveikatai ir ekonominiam įgalėjimui; atkreipia dėmesį, kad mergaitės ir jaunos moterys yra ypač pažeidžiamos ir kad siekiant užtikrinti jų prieigą prie visų lygių švietimo joms reikia skirti ypatingą dėmesį; atsižvelgdamas į tai, ragina apsvarstyti įvairias galimybes mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos (MTIM )srityje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį, kad aktyvesnis viešojo ir privačiojo sektorių dalyvavimas yra labai svarbus propaguojant moterų teises ir ekonominį jų įgalėjimą įvairiuose ekonomikos sektoriuose; pabrėžia, kad moteris reikia įtraukti į tebesivystančias tvariam vystymuisi svarbias ekonomikos sritis, įskaitant IRT, ir užtikrinti, kad joms šiose srityse būtų atstovaujama; pabrėžia, kad įmonės turi atlikti svarbų vaidmenį stiprinant moterų teises; atsižvelgdamas į tai ragina daugiau paramos teikti vietos MVĮ, ypač moterims verslininkėms, kad jos galėtų gauti naudos iš augimo, kuriame svarbiausią vaidmenį atlieka privatusis sektorius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad reikia daugiau galių suteikti kaimo moterims pagerinant jų prieigą prie žemės, vandens, išsilavinimo, mokymų, rinkų ir finansinių paslaugų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES skatinti didesnį moterų dalyvavimą taikos palaikymo, taikos kūrimo procesuose ir ES karinių bei civilinių krizių valdymo misijose; |
| --- | --- |

14.

II LLVP laimėjimai

| 15. | palankiai vertina lyčių lygybės veiksmų plano išplėtimą siekiant jį taikyti visose ES išorės veiksmų tarnybose ir valstybėse narėse, ir atkreipia dėmesį į padarytą didelę pažangą keičiant ES institucinę kultūrą būstinių ir delegacijų lygmeniu – tai labai svarbu siekiant sustiprinti ES iniciatyvų veiksmingumą ir jų poveikį lyčių lygybei; palankiai vertina II LLVP visiems ES veikėjams nustatytą privalomą reikalavimą teikti metines pažangos bent vienoje teminėje srityje ataskaitas; vis dėlto dar kartą pabrėžia, kad reikia stiprinti lyderystę ir toliau gerinti ES institucijų ir valstybių narių veiksmų suderinamumą ir koordinavimą, naudojantis esamomis struktūromis ir biudžetu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina tai, kad Komisijos tarnybos ir EIVT, taip pat 81 proc. ES delegacijų ir 22 valstybės narės pateikė 2016 m. ataskaitas dėl lyčių aspekto; nors žino, kad gali būti išskirtinių aplinkybių, dėl kurių delegacijos tokių ataskaitų nepateikia, tikisi, kad delegacijos ir valstybės narės dės didesnes pastangas, ir pageidauja, kad kasmet būtų padaryta vis didesnė pažanga siekiant, kad būtų pateiktos visos ataskaitos; pažymi, kad tarp valstybių narių tebesama didelių skirtumų; primena, kad visiškas LLVP ataskaitų rengimo ir jo įgyvendinimo laikymasis bus labai svarbus siekiant II LLVP tikslo iki 2020 m. lyčių lygybės veiksmus įtraukti į 85 proc. visų naujų iniciatyvų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teigiamai vertina praktinius veiksmus, kuriais siekiama kultūros pokyčių ir į visus naujus išorės veiksmus, kurių imamasi, įtraukti privalomą lyčių aspekto analizę, taigi priskiriant bendrą atsakomybę už ataskaitų teikimą dėl LLVP delegacijų vadovams, įtraukiant vis daugiau aukšto lygio darbuotojų į II LLVP įgyvendinimą ir skiriant vis daugiau pareigūnų, kurie yra lyderiai lyčių klausimų srityje, bei kontaktinių asmenų lyčių lygybės klausimais ES delegacijose, nors šiuo metu tik pusė ES delegacijų turi kontaktinį asmenį lyčių lygybės klausimais; ragina vadovybės lygmens pareigūnus daugiau laiko skirti lyčių klausimams, o delegacijas, kurios to dar nepadarė, – paskirti kontaktinius asmenis lyčių lygybės klausimais; pabrėžia, kad visiems kontaktiniams asmenims lyčių lygybės klausimais reikia pakankamai laiko ir pajėgumų savo užduotims atlikti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja, kad, kaip teigiama 2016 m. lapkričio mėn. EIVT ataskaitoje, vykdant ES BSGP misijas buvo surengta tik keletas mokymų apie seksualinį priekabiavimą ar priekabiavimą dėl lyties, ir atkreipia dėmesį į tai, kad 2015 m. vykdant BSGP misijas seksualinio priekabiavimo ar priekabiavimo dėl lyties, prievartos ar smurto atvejų neužregistruota; pabrėžia, kad svarbu vykdyti visiško nepakantumo seksualiniam priekabiavimui ar priekabiavimui dėl lyties politiką ir remti institucines struktūras, kuriomis siekiama užkirsti kelią smurtui dėl lyties ar seksualinei prievartai; ragina EIVT ir valstybes nares remti visas pastangas vykdant tarptautines taikos palaikymo operacijas kovoti su seksualine prievarta ar smurtu dėl lyties ir užtikrinti, kad informatoriai ir nuketėjusieji būtų veiksmingai apsaugoti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina tai, kad padaugėjo veiksmų, kuriuose pagrindinis dėmesys skiriamas lyčių lygybei (G1 ir G2 balo), ir kad delegacijoms taikomas reikalavimas pagrįsti projektus, kuriuose toks dėmesys neskiriamas; pabrėžia, kad dėl bendro tokių projektų padaugėjimo neturėtų sumažėti konkrečiai į lyčių lygybę orientuotų projektų (G2 balo), todėl rekomenduoja nustatyti tikslinį G2 balo projektų skaičių; pažymi, kad neaišku, kaip tiksliniai (G2) ir lyčių aspekto integravimui skirti veiksmai (G2) turėtų papildyti vieni kitus; ragina dėti tolesnes pastangas siekiant paaiškinti lyčių aspekto integravimą ir padidinti tikslinius veiksmus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad tik keletas pasikartojančių lyčių lygybės sudedamųjų dalių taikomos rengiant programas ir atrenkant projektus; ragina įgyvendinančiuosius subjektus taikyti visą lyčių lygybę sričių spektrą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smerkia visų formų smurtą prieš moteris ir visų formų smurtą lyties pagrindu, įskaitant prekybą žmonėmis, seksualinį išnaudojimą, priverstines santuokas, nusikaltimus dėl garbės, moterų lyties organų žalojimą, ir seksualinės prievartos, kaip karo ginklo, naudojimą; ragina, kad ES ir visos valstybės narės ratifikuotų Stambulo konvenciją – pirmąjį teisiškai privalomą tarptautinį dokumentą dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja, kad moterys, kurios patyrė ar patiria smurtą, kovojant su vyrų smurtu yra nevienodai remiamos informavimo apie prieglaudas, paramos paslaugas ir teises, pagalbos linijas ar krizių centrus išžaginimo aukoms, galimybių jais pasinaudoti ir jų suteikimo požiūriu; pabrėžia, kad Stambulo konvencijoje vyrų smurtui prieš moteris turėtų būti skiriamas pagrindinis dėmesys, joje taip pat turėtų iškeltas bet kokio pobūdžio smurto dėl lyties klausimas, kovojant su smurtu, kurį lemia įvairiausios priežastys, įskaitant lytinę orientaciją, lytinę tapatybę ir lyties raišką; pabrėžia, kad svarbu rengti strategines priemones, kuriomis būtų aktyviai kovojama su lyčių stereotipais ir priešintis patriarchato modeliams, rasizmui, seksizmui, homofobijai ir transfobijai, taip pat lyčių normatyvumui ir heteronormatyvumui; |
| --- | --- |

22.

| 23. | labai apgailestauja, jog atrodo, kad šiuo programavimo laikotarpiu kilus krizei ar sudėtingiems konfliktams lyčių lygybės aspektas nustumiamas į antrą planą, o tai, be kita ko, reiškia, kad daugelis karo sąlygomis išžaginimo aukomis tapusių mergaičių ir moterų negali naudotis nediskriminacinėmis priežiūros, visų pirma visapusiškos medicininės priežiūros, paslaugomis; dar kartą ragina Komisiją sistemingai įgyvendinti II LLVP humanitarinės pagalbos srityje tais atvejais, kai ji turi suteikti nediskriminacinę galimybę naudotis medicinos paslaugomis, ir tinkamai pranešti savo partneriams humanitarinės pagalbos srityje, kad pagal Komisijos politikos nuostatas tais atvejais, kai dėl nėštumo moters ar mergaitės gyvybei kyla pavojus arba ji kenčia, pagal tarptautinę humanitarinę teisę gali būti pateisinama siūlyti saugiai nutraukti nėštumą; primygtinai ragina užtikrinti, kad ES ir jos valstybių narių teikiamai humanitarinei pagalbai nebūtų taikomi kitų partnerių paramos teikėjų nustatyti apribojimai, susiję su būtinu medicininiu gydymu, įskaitant galimybę saugiai nutraukti nėštumą moterims ir mergaitėms, kurios tapo išžaginimo aukomis ginkluotų konfliktų metu; teigiamai vertina tai, kad daugelis ES delegacijų sutelkė dėmesį į kovą su smurtu prieš moteris; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina užtikrinti visų moterų ir mergaičių teisės į gyvybę ir orumo apsaugą aktyviai kovojant su žalinga praktika, pavyzdžiui, žudymu dėl lyties; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia panaikinti žaginimo, kaip karo ir priespaudos ginklo, naudojimą ir kad ES turi daryti rimtą spaudimą trečiųjų valstybių vyriausybėms ir visiems suinteresuotiems subjektams, aktyviems regionuose, kuriuose vyksta toks su lytimi susijęs smurtas, siekiant šiai praktikai užkirsti kelią, kaltininkus patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir dirbti su išgyvenusiais asmenimis, tai patyrusiomis moterimis ir bendruomenėmis, padedant jiems atsigauti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | akcentuoja, kad visuotinė pagarba lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms ir galimybė jomis naudotis yra svarbi siekiant visų su sveikata susijusių DVT, kaip antai nėščiųjų priežiūra ir priemonės, kuriomis siekiama, kad būtų išvengta didelės rizikos gimdymo, ir sumažinti kūdikių bei vaikų mirtingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad galimybė planuoti šeimą, naudotis gimdyvių sveikatos priežiūros paslaugomis ir saugaus bei teisėto aborto paslaugomis yra svarbūs moterų gyvybės gelbėjimo veiksniai; tačiau apgailestauja, kad į prioritetus, susijusius su šeimos planavimu arba reprodukcine sveikata, neatsižvelgiama nei skiriant finansavimą, nei rengiant programas; yra susirūpinęs dėl to, kad nei viena ES delegacija Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Afrikoje ir Europos bei Centrinės Azijos regionuose nepasirinko paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, rodiklio, nepaisant to, kad šios paslaugos šiuose regionuose labai reikalingos; ragina ES delegacijas šiuose regionuose dar kartą įvertinti šiuos nerimą keliančius skaičius ir nuspręsti, ar jie gali būti susiję su netinkamu ataskaitų teikimu, arba, jei yra poreikis, pasinaudojant programavimo laikotarpio vidurio peržiūra papildyti esamas programas paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; pabrėžia, kad metinėje ataskaitoje turi išlikti paslaugoms, susijusioms su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, skirtas skyrius, siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai įvertintas II LLVP poveikis permainoms ir kad pagal ataskaitos metodiką būtų tinkamai atsižvelgiama į pažangą paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, srityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad ataskaita rodo, jog reikalinga stipresnė parama lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje, kaip išankstinė lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo sąlyga, ir kad reikalingos tinkamos priemonės, kuriomis būtų galima įvertinti pažangą siekiant užtikrinti visuotines galimybes naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, kaip susitarta pagal Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD) veiksmų programą ir Pekino veiksmų platformą ir jų peržiūros konferencijų išvadų dokumentus, atsižvelgiant į 5.6 DVT; be to, šiomis aplinkybėmis primena 3.7 ir 5.3 DVT; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apgailestauja, kad atsižvelgiant į mažėjančią pilietinės visuomenės erdvę 18 tikslas, kuriuo didžiausias dėmesys skiriamas moterų teisių organizacijoms ir moterų žmogaus teisių gynėjams, sulaukia mažai dėmesio; reiškia susirūpinimą, kad įgyvendinant II LLVP buvo nedaug atsižvelgiama į teminį prioritetą dėl politinių ir pilietinių teisių, visų pirma moterų ir mergaičių dalyvavimą naudojantis politinėmis ir pilietinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

26.

Pagrindinės rekomendacijos Komisijai ir EIVT

| 27. | ragina Komisiją ir EIVT imtis papildomų veiksmų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos delegacijoms ir skyriams keistis geriausia patirtimi lyčių lygybės didinimo ir lyčių aspekto integravimo klausimais, pvz., sukurti ir skatinti kontaktinių asmenų lyčių lygybės klausimais tinklą ir dalytis pozityvesniais sėkmingos patirties pavyzdžiais, įskaitant, be kita ko, programos parengimą, įgyvendinimą ir sisteminę lyčių analizę, ir užtikrinti, kad lyčių aspekto analizė darytų veiksmingą poveikį ES delegacijų įgyvendinamoms programoms; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad įvairiose prioritetinėse srityse padaryta didelė pažanga, tačiau kai kuriose srityse pažanga yra lėtesnė nei buvo galima tikėtis; ragina Komisiją atlikti tyrimą ir išnagrinėti, kodėl į tam tikrus teminius tikslus ir prioritetines sritis ES delegacijos atsižvelgia dažniau ir jose pasiekiama didesnė pažanga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina stiprinti žmogiškųjų išteklių, kurie yra skirti lyčių aspekto integravimui Komisijos tarnybose, gebėjimus rengiant specialius mokymus, pertvarkant esamas struktūras ir pasamdant papildomų darbuotojų; mano, kad aktyvesni darbuotojų mokymai, ypač skirti vyresniesiems pareigūnams, užimantiems vadovaujamas pareigas, ir apimantys specialius mokymus lyčių klausimais labiau pažeidžiamose grupėse, taip pat kontaktinio asmens lyčių lygybės klausimais paskyrimas kiekviename skyriuje ir lyčių klausimų koordinavimo grupė, veikianti DEVCO GD, NEAR GD, ECHO GD ir EIVT skyriuose, padėtų geriau integruoti lyčių aspektą išorės politikos skyriuose; mano, kad vietos partneriams vyriausybės lygmeniu ir nevalstybiniams veikėjams, įskaitant NVO, taip pat turėtų būti teikiami patobulinti mokymai ir tolesnė specializacija lyčių lygybės klausimais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti visų esamų ES išorės priemonių ir politikos nuoseklumą ir papildomumą lyčių aspekto integravimo srityje, įskaitant naują konsensusą vystymosi klausimais, ES išteklių paketą dėl lyčių aspekto integravimo vystomojo bendradarbiavimo srityje ir ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina 2016 m. kovo 8 d. rekomendacijas, kuriose išdėstyti II LLVP įgyvendinimo ištekliai ir priemonės, kurios taikomos DEVCO GD ir EIVT, ir ragina visas Europos tarnybas, kurios įgyvendina II LLVP, įgyvendinti šias rekomendacijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teigiamai vertina, kad buvo pradėta visuotinė bendra ES ir JT iniciatyva lyčių klausimu („pavyzdinė iniciatyva“), atitinkanti II LLPV tikslą kovoti su seksualiniu smurtu bei smurtu dėl lyties ir su žalinga praktika, kaip antai moters lyties organų žalojimas, priverstinės ankstyvos santuokos ar prekyba žmonėmis; tačiau pažymi, kad, kaip parodė įgyvendinimo ataskaita, pavyzdinėje iniciatyvoje daugiausia nagrinėjami tie darbotvarkės pagrindiniai elementai, kurie jau visuotinai pripažinti bendromis problemomis, todėl pabrėžia būtinybę nuosekliau siekti lyčių lygybės tinkamai taikant įvairias programas ir priemones; ragina pavyzdinei iniciatyvai skirti papildomų lėšų, dar nenumatytų lyčių lygybei; ragina Komisiją, siekiant gyvendinti II LLPV plataus užmojo tikslus, pvz., integruojant lyčių aspektą į dvišalį bendradarbiavimą ir taikant tematines programas, pasinaudoti tarptautinio bendradarbiavimo programų laikotarpio vidurio peržiūra siekiant padidinti išteklių lyčių klausimais rinkinio finansavimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad ES turi skatinti ir integruoti moterų ir vyrų lygybės principą į savo išorės santykius; tačiau pažymi, kad II LLVP nepakankamai atsižvelgiama į prekybos ir lyčių aspekto ryšį ir kad apskritai lyčių aspekto integravimas ir toliau yra įvairialypis iššūkis; atsižvelgdamas į tai, primena, kad derybos dėl prekybos susitarimų, ypač dėl jų prekybos ir darnaus vystymosi skyrių, kurie apima darbuotojų teises, yra svarbi priemonė siekiant skatinti moterų ir vyrų lygybę bei moterų įgalėjimą trečiosiose šalyse; todėl ragina Prekybos GD imtis veiksmų, kad visoje jo veikloje būtų įgyvendinamas II LLVP, ir į visus ES prekybos susitarimus įtraukti nuorodas į moterų ir mergaičių teises ir lyčių lygybę, kaip ekonomikos augimą skatinančius veiksnius, ir laikytis pagrindinių TDO konvencijų dėl lyčių ir darbuotojų teisių, įskaitant konvencijas dėl priverstinio ir vaikų darbo; primena, kad reikia stebėti prekybos susitarimų poveikį moterų įgalėjimui ir lyčių lygybei juos įgyvendinant; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad mergaičių ir moterų įgalėjimas yra vienas iš deklaruojamų ES išorės veiksmų įgyvendinant Visuotinę bendros užsienio ir saugumo politikos strategiją tikslų; atkreipia dėmesį į tai, kad moterų vaidmuo vedant derybas ir tarpininkaujant siekiant taikos, kaip rodo LLVP II, yra nepakankamas; atkreipia dėmesį į svarbų moterų vaidmenį skatinant dialogą ir didinant pasitikėjimą, sudarant koalicijas taikos labui ir siūlant įvairų požiūrį į tai, ką reiškia taika ir saugumas ir kaip juos galima užtikrinti, ypač vykdant konflikto prevenciją, sprendžiant konfliktus ir atliekant atkūrimo po konflikto darbus; pažymi, kad šalyse, kuriose vyksta krizės arba kyla konfliktai, skatinant moterų teises kuriamos tvirtesnės ir atsparesnės bendruomenės; palankiai vertina, kad EIVT buvo paskirta vyriausioji patarėja lyčių ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo įgyvendinimo klausimais; skatina stiprinti ES valstybių narių ir tarptautinius veiksmus pasitelkiant JT siekiant veiksmingiau kovoti su moterims ir mergaitėms daromu poveikiu vykstant konfliktams ir jiems pasibaigus; ragina Komisiją remti naująjį visuotinį moterų, taikos ir kontaktinių asmenų saugumo klausimais tinklą; atkreipia dėmesį į JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 2250 dėl jaunimo, taikos ir saugumo svarbą ir į tai, kaip svarbu rasti geriausius galimus būdus įgyvendinti šią rezoliuciją ES; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena savo prašymą, susijusį su prekybos derybomis su Čile, įtraukti specialų skyrių dėl prekybos, lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo; pabrėžia, kad pasiūlymas įtraukti tokį specialų skyrių į prekybos susitarimą pirmą kartą tampa realybe; pabrėžia poreikį būti informuotam apie šio skyriaus turinį ir įvertinti jį siekiant ateityje priimti sprendimus bendresniu lygmeniu; primygtinai ragina ES prekybos susitarimuose nustatyti kompleksines priemones siekiant skatinti lyčių lygybę, keistis gerąja patirtimi ir sudaryti moterims daugiau galimybių gauti naudą iš prekybos susitarimų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina rinkti pagal lytis suskirstytus duomenis pagrindiniuose sektoriuose, kuriems prekybos susitarimai daro didžiausią poveikį, siekiant nustatyti naudingą priemonę kuo tiksliau numatyti, koks poveikis gali būti daromas moterų gyvenimui, ir kovoti su neigiamu poveikiu; taip pat ragina sukurti mechanizmą, kuris būtų specialiai skirtas lyčių politikai stebėti ir stiprinti pagal prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | teigiamai vertina teminę pirmenybę, teikiamą ekonominiam ir socialiniam įgalėjimui, ir kliūčių analizę vertinant gamybos išteklius, įskaitant žemę, ir atitinkamą veiklą; pakartoja, kad nors ES įsipareigojusi investuoti į lyčių lygybę žemės ūkyje, moterys ūkininkės nėra pagrindinė tikslinė oficialios paramos vystymuisi (OPV) žemės ūkio srityje grupė, ir ragina ES bei jos valstybes nares laikantis II LLVP 5 tikslo daugiau išteklių skirti moterims ūkininkėms; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primygtinai ragina institucijas iš esmės padidinti moterų, kurios yra delegacijų narės, ir ypač einančių delegacijų vadovių pareigas, santykį – šiuo metu iš 138 ES delegacijų tik 28-ioms vadovauja moterys, taip pat moterų, einančių misijos vadovo pareigas, santykį (dabar jų yra 5 iš 17); todėl ragina Komisiją bei EIVT veiksmingai įgyvendinti tikslines politikos priemones siekiant sudaryti moterims daugiau galimybių tapti lyderėmis ir eiti vadovaujamas pareigas; atkreipia dėmesį į nedidelį moterų, dalyvaujančių sprendimų priėmimo procese, skaičių, kuris rodo, kad esama nematomų kliūčių, pagrįstų išankstiniais nusistatymais, kurios trukdo moterims užimti atsakingas pareigas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad II LLPV sėkmė galiausiai priklausys nuo ilgalaikio ir nuoseklaus aukšto lygio politinių ir vyresniųjų veikėjų įsipareigojimo, taip pat nuo to, ar bus skirta pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių, ir nuo ES pastangų pritaikymo prie paramą gaunančių šalių vietos realijų; šiuo požiūriu palankiai vertina konstruktyvią už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario veiklą ir ragina ryžtingiau veikti ir kitus Komisijos narius; pažymi, kad reikia tvirtesnės vyriausiosios įgaliotinės ir vadovybės politinės lyderystės, kad būtų galima padidinti išteklius ir atskaitomybę ir koordinuoti bei stiprinti šį įsipareigojimą ateinančiais metais; ragina visus ES subjektus pasinaudoti išteklių lyčių klausimais rinkiniu kad būtų užtikrintas nuoseklus lyčių aspekto integravimo taikymas siekiant II LLPV plataus užmojo tikslų; |
| --- | --- |

39.

| 40. | griežtai smerkia tai, kad 2017 m. sausio mėn. JAV atnaujino Meksiko miesto politiką (visuotinio nutildymo taisyklę) ir išplėtė jos taikymo sritį, ir smerkia jos poveikį pasaulinei moterų ir mergaičių sveikatos priežiūrai ir jų teisėms; pakartoja savo raginimą ES ir jos valstybėms narėms aktyviai palaikyti moterų teises visame pasaulyje ir gerokai padidinti tiek nacionalinį, tiek ES finansavimą vystomajai paramai, skiriamą paslaugoms, susijusioms su lytine ir reprodukcinės sveikata bei teisėmis, pirmiausia teisėmis į šeimos planavimą bei saugų ir teisėtą abortą be diskriminacijos, siekiant sumažinti finansavimo deficitą, kurį šioje srityje sukūrė JAV; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina EIVT tobulinti ES LGBTI gairių įgyvendinimą ir užtikrinti, kad ES delegacijos reguliariai konsultuotųsi su LGBTI organizacijomis ir informuotų jas apie tai, kas daroma LGBTI teisių srityje, kad būtų užtikrintas tinkamo lygmens įtraukimas ir būtų imamasi veiksmų, atitinkančių LGBTI bendruomenės poreikius šalyje, o ne asmeninius delegacijų darbuotojų įsipareigojimus, ir kad strategijos bei veiksmai būtų koordinuojami ne tik su ES valstybių narių nacionalinėmis ambasadomis, bet ir su trečiųjų šalių ambasadomis bei tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip JT; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad norint išsaugoti politinį įsipareigojimą siekti šio tikslo, reikės tinkamai finansuoti lyčių lygybę išorės santykiuose; pabrėžia, kad dabartinis lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo veiksmų finansavimas vis dar nepakankamas, ir primygtinai ragina kitoje DFP šią padėtį pakeisti; |
| --- | --- |

42.

Pagrindinės rekomendacijos ES delegacijoms

| 43. | palankiai vertina tai, kad II LLPV delegacijoms suteikiama galimybė lanksčiai pasirinkti prioritetus pagal savo šalies aplinkybes, nes tai sudaro sąlygas atskirų atvejų analizei ir kiekvienos šalies ar regiono konkrečių poreikių vertinimui, taip reaguojant į konkretų uždavinį stiprinti moterų teises ir jų ekonominį įgalėjimą; vis dėlto rekomenduoja, kad delegacijos būtų raginamos iki II LLPV pabaigos pademonstruoti pažangą, susijusią su bent vienu prioritetu pagal kiekvieną teminį ramstį, kad būtų užtikrinta tolygesnė įvairių teminių sričių, tokių kaip politikos ir priemonių, kuriomis skatinamas mergaičių švietimas, ir jų poveikio sveikatai ir ekonominiam įgalėjimui stiprinimas, aprėptis; ragina atkreipti dėmesį į moterų ir mergaičių padėtį konfliktų apimtose vietovėse, taip pat į smurtą dėl lyties, visų pirma kai žaginimas naudojamas kaip karo ginklas; taip pat primena, kad ES finansuojamais veiksmais ir projektais turėtų būti sistemingai siekiama kovoti su lyčių nelygybe ir diskriminacija; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena Sutartyse numatytą prievolę integruoti lyčių aspektą į visą ES veiklą, įskaitant politinius dialogus ir visų sričių, kaip antai energetika, žemės ūkis, transportas, švietimas ir viešasis administravimas, kurioms iki šiol buvo skiriama mažiau dėmesio, sektorinius dialogus politikos klausimais; primygtinai reikalauja, kad lyčių aspekto integravimas būtų įtrauktas į nacionalinius planus ir politines sistemas siekiant užtikrinti šalių partnerių įsipareigojimą ir atsakomybę, todėl primena, kad svarbu remti atitinkamų šalių moterų vykdomus vystymosi projektus; nurodo, kad svarbu dirbti su šalimis partnerėmis nacionalinio biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą srityje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina sukurti specialią biudžeto eilutę, skirtą lyčių lygybei, siekiant pastebimiau spręsti moterų dalyvavimo politiniame gyvenime ir atstovavimo moterims problemas ES kaimyninėse šalyse ir ES viduje; pabrėžia, kad šios programos turėtų būti visapusiškai susietos su organizacijos „JT Moterys“ tikslais ir programomis ir jose turėtų būti nustatomi išmatuojami tikslai, skirti pažangai siekiant lyčių lygybės rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse reguliariai stebėti, bendradarbiavimui su šalių partnerių vyriausybėmis stiprinti, siekiant kuo greičiau gauti geresnius rezultatus atsižvelgiant į dvišalius partnerystės ir asociacijos susitarimus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad lyčių aspektas integruojamas tik kai kuriose delegacijose ir kad didelė mokymus išėjusių darbuotojų dalis dirba kaip sutartininkai ir vykdo laikinas užduotis; ragina ES delegacijas ištaisyti šią padėtį; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad vykstant politiniam dialogui svarbu padidinti moterų dalyvavimą švietime, ekonominėje veikloje, užimtumo srityje ir versle, nes tai prioritetinės moterų vietos visuomenėje gerinimo priemonės; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad svarbu atlikti sistemingą ir įrodymais pagrįstą lyčių aspekto analizę, kai įmanoma, naudojant pagal lytį ir amžių suskirstytus duomenis, konsultuojantis su vietos pilietinės visuomenės organizacijomis ir moterų grupėmis, žmogaus teisių organizacijomis ir vietos bei regioninėmis valdžios institucijomis ir joms dalyvaujant atrenkant ir vertinant tikslus, įgyvendinimo priemones ir turimus šaltinius, taip pat rezultatų veiksmingumą ir tvarumą; palankiai vertina tai, kad užbaigtos 42 šalių lyčių aspekto analizės, ir ragina greitai pabaigti visų kitų šalių analizes, daug dažniau taikyti lyčių lygybės kriterijus programų ir projektų stebėsenos sistemose ir vertinimo procese, taip pat ragina atsižvelgti į lyčių aspekto analizę nustatant šalių strateginius tikslus, programas, projektus ir vykdant dialogą; ragina ES išnagrinėti galimybes sistemingiau dalytis lyčių aspekto analizėmis, jas tvarkyti ir atnaujinti, siekiant gerinti koordinavimą ir lyčių aspekto analizę taikyti ne tik akivaizdžiose politikos srityse, kaip švietimas ar gimdyvių sveikata, bet ir atsižvelgti į tas politikos sritis, kurios šiuo metu neteisingai laikomos lyčių požiūriu neutraliomis, visų pirma, žemės ūkio, klimato kaitos ir energetikos sritis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad Komisija bendrame tarnybų darbiniame dokumente dėl 2016–2020 m. programos pripažino, kad ES finansinės investicijos į lyčių lygybę nebuvo sistemingai vertinamos; ragina Komisiją patvirtinti aiškų į rezultatus nukreiptą požiūrį, pagal kurį būtų nustatomi aukšti ataskaitų teikimo, vertinimo ir atskaitomybės mechanizmų standartai, ir skatinti įrodymais grindžiamą sprendimų priėmimą siekiant efektyviau ir veiksmingiau naudoti finansinius išteklius; prašo pateikti ataskaitą siekiant tiksliai nustatyti, kiek lėšų buvo konkrečiai įsipareigota panaudoti lyčių aspekto integravimui, ir nustatyti svarbiausius pasiektus tikslus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad reikia toliau tobulinti duomenų rinkimą nacionaliniu lygmeniu, rengti konkrečius rodiklius ir tikslus pagrįsti tais rodikliais, taip pat pabrėžia, kad svarbu, jog stebėsena būtų suderinta su DVT sistema; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena, kad moterų teisės yra žmogaus teisės, ir ragina toliau dirbti kovojant su socialinėmis ir kultūrinėmis normomis ir lyčių stereotipais visuomenėje, glaudžiau bendradarbiaujant su pilietine visuomene, moterų teises ir įgalėjimą ginančiomis piliečių organizacijoms, ypač nestabilių valstybių, konfliktų ir nepaprastosios padėties atvejais; mano, kad labai svarbu kurti naujus arba plėsti esamus tinklus ir įtraukti visus pagrindinius subjektus, įskaitant privatųjį sektorių, taip pat, jei įmanoma, plėtoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę; pabrėžia, kad reikia užtikrinti svarbesnį moterų vaidmenį vietos bendruomenėse ir NVO stebint vietos valdžios institucijas ir reikalaujant iš jų atskaitomybės; mano, kad užuot moteris ir mergaites vaizdavus kaip pažeidžiamas reikėtų akcentuoti jų, kaip pokyčių ir vystymosi skatintojų bei taikos skatintojų sprendžiant konfliktus, vaidmenį; pabrėžia, kad berniukų ir vyrų įsitraukimas ir aktyvus dalyvavimas yra būtinas siekiant užtikrinti realią vyrų ir moterų lygybę; todėl ragina užtikrinti plataus masto ugdymą siekiant, kad pasikeistų elgesys, susijęs su smurtu dėl lyties, įtraukiant visus vyrus, berniukus ir bendruomenes; pabrėžia, kad dėl socialinių normų, susijusių su moterų ir vyrų vaidmenimis, moterys yra labiau pažeidžiamoje padėtyje, visų pirma atsižvelgiant į jų lytinę ir reprodukcinę sveikatą, ir jos lemia kenksmingas praktikas, pavyzdžiui, moterų lyties organų žalojimą arba vaikų, ankstyvas ir priverstines santuokas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina ES remti teisines sistemas ir strategijas, kuriomis skatinamas platesnis ir veiksmingesnis moterų dalyvavimas taikos palaikymo, taikos kūrimo ir tarpininkavimo procesuose ir ES karinių bei civilinių krizių valdymo misijose, atsižvelgiant į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo, ypatingą dėmesį skiriant su konfliktais susijusiam seksualiniam smurtui; atsižvelgdamas į tai, mano, kad konsultuojantis su bendruomenės subjektais ir moterų organizacijomis parengus konflikto analizę, kurioje būtų paisoma lyčių aspekto, būtų galima geriau suprasti moterų vaidmenį konfliktuose; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad reikia skirti biudžeto lėšų vaikų santuokų prevencijos programoms, kuriomis siekiama sukurti aplinką, kurioje mergaitės galėtų visapusiškai išnaudoti savo potencialą, be kita ko, pasitelkiant švietimo priemones, socialines ir ekonomines programas mokyklos nelankančioms mergaitėms, vaikų apsaugos sistemas, mergaičių ir moterų prieglaudas ir teisinių konsultacijų bei psichologinės paramos paslaugas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad svarbu padidinti pilietinės visuomenės organizacijų ir kitų susijusių subjektų, kaip antai subjektai, veikiantys žmogaus teisių, sveikatos ar aplinkos srityse, dalyvavimą nuolat vykdant dialogą ir veiksmų koordinavimą su ES delegacijomis, nes toks bendradarbiavimas prisidės gerinant II LLVP matomumą ir įgyvendinimą, taip didinant viešą atskaitomybę už pažangą lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | yra susirūpinęs, kad moterų teisių gynėjų ir moterų teisių organizacijų apsaugai neskiriama pakankamai dėmesio, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu jie patiria didelį spaudimą dėl vis siaurėjančios pilietinės erdvės daugelyje regionų; taip pat yra susirūpinęs, kad įgyvendinant II LLVP buvo nedaug atsižvelgiama į teminį politinių ir pilietinių teisių prioritetą, visų pirma moterų ir mergaičių naudojimąsi politinėmis ir pilietinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina ES delegacijas užtikrinti veiksmingą ir nuolatinį duomenų apie smurtą prieš moteris ir mergaites rinkimą norint parengti kiekvienai šaliai skirtas rekomendacijas ir remti apsaugos mechanizmų ir tinkamų nukentėjusių asmenų paramos struktūrų kūrimą; |
| --- | --- |

56.

Pagrindinės rekomendacijos Europos Parlamentui

| 57. | ragina Parlamento delegacijas dirbant su šalimis partnerėmis sistemingai prašyti informacijos apie lyčių programų rengimą, lyčių aspekto analizės rezultatus ir darbą skatinant lyčių lygybę bei moterų įgalėjimą ir įtraukti susitikimus su moterų organizacijomis į savo misijų programas; ragina Parlamentą užtikrinti geresnę lyčių pusiausvyrą tarp savo delegacijų narių; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją paskelbti šalių lyčių aspekto analizės ataskaitas ir įtraukti jas į informacinius pranešimus, teikiamus Europos Parlamento delegacijoms trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rekomenduoja, kad Parlamentas periodiškai, galbūt kas dvejus metus, nagrinėtų būsimas II LLVP įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

59.

Pagrindinės rekomendacijos dėl būsimo ataskaitų teikimo

| 60. | pabrėžia, kad reikia supaprastinti ataskaitų teikimo metodą, kad būtų kuo mažiau biurokratijos; ragina ateityje įgyvendinimo ataskaitas parengti ir paskelbti per trumpesnį laikotarpį; ragina siekiant palengvinti delegacijų darbą plėtoti ataskaitų teikimą internetu, sukurti aiškias formas ir parengti vadovą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad reikia įtraukti moteris į darniam vystymuisi užtikrinti svarbias ekonomikos sritis ir užtikrinti, kad jose būtų moterų; pabrėžia, kad verslui tenka svarbus vaidmuo stiprinant moterų teises; atsižvelgdamas į tai, ragina labiau remti vietos MVĮ, ypač moteris verslininkes, teikiant joms mažąsias paskolas, kad jos galėtų gauti naudos iš augimo, kuriame svarbiausią vaidmenį atlieka privatusis sektorius; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad reikia remti ir stiprinti nacionalinius statistinius pajėgumus ir priemones šalyse partnerėse, veiksmingai koordinuojant finansinę ir techninę pagalbą siekiant sudaryti galimybes geriau vertinti, stebėti ir valdyti rezultatus, gautus lyčių aspekto integravimo srityje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją įgyvendinant ES finansuojamas moterų įgalėjimo programas rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nurodo, kad reikalingos ne tik patikimos lyčių aspekto integravimo politikos priemonės, bet ir konkrečių praktinių veiksmų ataskaitos, visų pirma tokiose jautriose srityse kaip lytinė ir reprodukcinė sveikata, nes jos padėtų įvertinti tikrą poveikį moterų ir mergaičių, bet taip pat vyrų ir berniukų, gyvenimui; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tačiau primena, kad lyties aspekto įtraukimas į duomenimis yra ne tik pagal lytį suskirstytų duomenų rinkimas, ir ragina patobulinti duomenų rinkimą, kad būtų galima atlikti kokybinį moterų padėties tyrimą, pvz., ištirti jų darbo sąlygas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad reikia didinti lyčių analizės patikimumą suderinant ES delegacijose surinktus duomenis, kad jie būtų palyginami; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pažymi, kad svarbu ne tik konsultuotis su tarptautiniais ir nacionaliniais partneriais, akademine bendruomene, ekspertų grupėmis ir moterų organizacijomis, bet ir užtikrinti, kad į jų indėlį ir žinias būtų atsižvelgiama vykdant ES finansuojamos lyčių lygybės veiklos ir programų stebėseną; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primena, kad ES ir valstybės narės privalo įgyvendindamos ir plėtodamos ES migracijos politiką gerbti mergaičių ir moterų, kaip migrančių, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų, teises; atsižvelgdamas į tai, ragina iš naujo įvertinti EUNAVFOR MED operacijos SOPHIA štabo bendradarbiavimą su Libijos pakrančių apsaugos pajėgomis atsižvelgiant į pranešimus apie nuolatinius seksualinės prievartos prieš moteris atvejus Libijos sulaikymo įstaigose; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pažymi, kad lyčių aspekto integravimo sąvoka vis dar dažnai menkai suvokiama ir kad reikalingas kokybinis atsiskaitymas, kuris leistų įvertinti, kaip įgyvendinamas LLVP vykdant esamas politikos priemones ir projektus; pažymi, kad apčiuopiami tikslai ir veikla turi būti susieti su aiškiais ir konkrečiais atskaitos taškais ir griežtu tvarkaraščiu ir kad kokybinis duomenų vertinimas turi parodyti tikrą poveikį, kurį įgyvendintos priemonės padarė paramą gaunančioms šalims, siekiant tikslo užtikrinti, kad II LLVP būtų tikrai naudingas prioritetų nustatymo ir politikos įgyvendinimo mechanizmas, o ne tiesiog vidinė ataskaitų teikimo priemonė; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  OL C 349, 2017 10 17, p. 50.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0026.

(3)  https://www.ilga-europe.org/sites/default/files/Attachments/report_on_the_implementation_of_the_eu_lgbti_guidelines_2016.pdf

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0365.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/180 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/180

---

P8_TA(2018)0240

ES jaunimo strategijos įgyvendinimas

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES jaunimo strategijos įgyvendinimo (2017/2259(INI))

(2020/C 76/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 165 ir 166 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 165 ir 166 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 14, 15, 21, 24 ir 32 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 14, 15, 21, 24 ir 32 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. ES ratifikuotą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. ES ratifikuotą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos rezoliuciją dėl 2016–2018 m. Europos Sąjungos darbo plano jaunimo srityje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos rezoliuciją dėl 2016–2018 m. Europos Sąjungos darbo plano jaunimo srityje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos sukūrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos sukūrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atliktą ES jaunimo strategijos vertinimą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atliktą ES jaunimo strategijos vertinimą (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl programos „Erasmus+“ ateities (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl programos „Erasmus+“ ateities (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB, įgyvendinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB, įgyvendinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą, priimtą per neoficialų 2015 m. kovo 17 d. Paryžiuje įvykusį ES valstybių narių švietimo ministrų susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą, priimtą per neoficialų 2015 m. kovo 17 d. Paryžiuje įvykusį ES valstybių narių švietimo ministrų susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į bendrą 2015 m. Tarybos ir Komisijos ataskaitą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) įgyvendinimo, kurią Taryba patvirtino 2015 m. lapkričio 23 d. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą 2015 m. Tarybos ir Komisijos ataskaitą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) įgyvendinimo, kurią Taryba patvirtino 2015 m. lapkričio 23 d. (10),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą „2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendros ataskaitos projektas. Nauji Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje prioritetai“ (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą „2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendros ataskaitos projektas. Nauji Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje prioritetai“ (COM(2015)0408),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl 2013–2015 m. ES jaunimo strategijos įvertinimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl 2013–2015 m. ES jaunimo strategijos įvertinimo (12),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendaciją dėl stažuočių kokybės sistemos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendaciją dėl stažuočių kokybės sistemos (13),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 25 d. Europos Tarybos rezoliuciją dėl Europos Tarybos jaunimo politikos (CM/Res(2008)23); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 25 d. Europos Tarybos rezoliuciją dėl Europos Tarybos jaunimo politikos (CM/Res(2008)23);

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos Tarybos rekomendaciją dėl darbo su jaunimu (CM/Rec(2017)4); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos Tarybos rekomendaciją dėl darbo su jaunimu (CM/Rec(2017)4);

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Mokymasis apie ES mokyklose“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Mokymasis apie ES mokyklose“ (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl jaunimo verslumo skatinimo švietimo ir mokymo priemonėmis (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl jaunimo verslumo skatinimo švietimo ir mokymo priemonėmis (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę „Europos bendradarbiavimas jaunimo reikalų srityje (2010–2018 m.)“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos regionų komiteto nuomonę „Europos bendradarbiavimas jaunimo reikalų srityje (2010–2018 m.)“ (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (17),

| — | atsižvelgdamas į Europos jaunimo forumo paskelbtą šešėlinę ataskaitą dėl jaunimo politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos jaunimo forumo paskelbtą šešėlinę ataskaitą dėl jaunimo politikos,

| — | atsižvelgdamas į Europos jaunimo forumo rezoliuciją dėl ES jaunimo strategijos (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos jaunimo forumo rezoliuciją dėl ES jaunimo strategijos (18),

| — | atsižvelgdamas į Europos jaunimo informavimo ir konsultavimo agentūros (ERYICA) pozicijos dokumentą „Įtraukti. Informuoti. Įgalinti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos jaunimo informavimo ir konsultavimo agentūros (ERYICA) pozicijos dokumentą „Įtraukti. Informuoti. Įgalinti“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0162/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0162/2018),

| A. | kadangi neigiamas ekonomikos nuosmukio poveikis jaunimo galimybėms išnaudoti visą savo potencialą toliau jaučiamas visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi neigiamas ekonomikos nuosmukio poveikis jaunimo galimybėms išnaudoti visą savo potencialą toliau jaučiamas visoje Europos Sąjungoje;

| B. | kadangi dauguma valstybių narių, visų pirma Pietų Europos valstybių narių, dar nėra pasiekusios prieš krizę buvusio lygio atsižvelgiant į įvairius su jaunimu susijusius rodiklius, pvz., užimtumą, gerovę ir socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

B.

kadangi dauguma valstybių narių, visų pirma Pietų Europos valstybių narių, dar nėra pasiekusios prieš krizę buvusio lygio atsižvelgiant į įvairius su jaunimu susijusius rodiklius, pvz., užimtumą, gerovę ir socialinę apsaugą;

| C. | kadangi visoje ES regioniniu lygmeniu juntamas skirtumų mažėjimas; kadangi yra nemažai regionų, kuriuose užimtumo lygis tebėra mažesnis už prieš krizę buvusį lygį; |
| --- | --- |

C.

kadangi visoje ES regioniniu lygmeniu juntamas skirtumų mažėjimas; kadangi yra nemažai regionų, kuriuose užimtumo lygis tebėra mažesnis už prieš krizę buvusį lygį;

| D. | kadangi pastaraisiais metais jaunimo nedarbas palaipsniui mažėjo, nors, remiantis Eurostato duomenimis, 2018 m. sausio mėn. jaunimo nedarbas sudarė 16,1 proc., o kai kuriose valstybėse narėse net viršijo 34 proc.; kadangi, palyginti su 2008 m. rodikliais (15,6 proc.), matoma, kad nedarbo lygis išaugo; kadangi iš šių rodiklių matyti, kad negalima rasti vieno visiems tinkamo sprendimo, jei norime išnaudoti visą jaunimo potencialą; kadangi atokiausiuose regionuose aukštas jaunimo nedarbo lygis kelia susirūpinimą, o kai kuriuose regionuose, pvz., Majote, registruotas jaunimo nedarbo lygis viršija 50 proc.; |
| --- | --- |

D.

kadangi pastaraisiais metais jaunimo nedarbas palaipsniui mažėjo, nors, remiantis Eurostato duomenimis, 2018 m. sausio mėn. jaunimo nedarbas sudarė 16,1 proc., o kai kuriose valstybėse narėse net viršijo 34 proc.; kadangi, palyginti su 2008 m. rodikliais (15,6 proc.), matoma, kad nedarbo lygis išaugo; kadangi iš šių rodiklių matyti, kad negalima rasti vieno visiems tinkamo sprendimo, jei norime išnaudoti visą jaunimo potencialą; kadangi atokiausiuose regionuose aukštas jaunimo nedarbo lygis kelia susirūpinimą, o kai kuriuose regionuose, pvz., Majote, registruotas jaunimo nedarbo lygis viršija 50 proc.;

| E. | kadangi pažeidžiamos grupės, pvz., tautinės mažumos, specialiųjų poreikių turintys asmenys, moterys, LGBTIQ, migrantai ir pabėgėliai, kurie susiduria su kliūtimis patekdami į darbo rinką ir naudodamiesi kultūra, socialinėmis paslaugomis ir galimybe įgyti išsilavinimą, labiausiai nukentėjo nuo socialinės ir ekonomikos krizės; |
| --- | --- |

E.

kadangi pažeidžiamos grupės, pvz., tautinės mažumos, specialiųjų poreikių turintys asmenys, moterys, LGBTIQ, migrantai ir pabėgėliai, kurie susiduria su kliūtimis patekdami į darbo rinką ir naudodamiesi kultūra, socialinėmis paslaugomis ir galimybe įgyti išsilavinimą, labiausiai nukentėjo nuo socialinės ir ekonomikos krizės;

| F. | kadangi pasitelkiant švietimą galima lengviau sumažinti socialinės ir ekonominės nelygybės poveikį, teikti įgūdžius ir kompetencijas, kurios būtinos norint sumažinti iš kartos į kartą perduodamas nepalankias sąlygas; |
| --- | --- |

F.

kadangi pasitelkiant švietimą galima lengviau sumažinti socialinės ir ekonominės nelygybės poveikį, teikti įgūdžius ir kompetencijas, kurios būtinos norint sumažinti iš kartos į kartą perduodamas nepalankias sąlygas;

| G. | kadangi dėl bendro investicijų į jaunimą ir jaunimo teises trūkumo jaunimas nereikalaus savo teisių, jomis nesinaudos ir jų negins ir padidės tokių reiškinių, kaip gyventojų skaičiaus mažėjimas, mokyklos nebaigimas, profesinių kvalifikacijų stoka, vėlus pateikimas į darbo rinką, finansinio savarankiškumo trūkumas, galimas prastas socialinio draudimo sistemų veikimas, paplitęs neužtikrintumas dėl darbo vietos ir socialinė atskirtis, mastas; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl bendro investicijų į jaunimą ir jaunimo teises trūkumo jaunimas nereikalaus savo teisių, jomis nesinaudos ir jų negins ir padidės tokių reiškinių, kaip gyventojų skaičiaus mažėjimas, mokyklos nebaigimas, profesinių kvalifikacijų stoka, vėlus pateikimas į darbo rinką, finansinio savarankiškumo trūkumas, galimas prastas socialinio draudimo sistemų veikimas, paplitęs neužtikrintumas dėl darbo vietos ir socialinė atskirtis, mastas;

| H. | kadangi problemos, su kuriomis jaunimas susiduria užimtumo, švietimo ir mokymo, socialinio ir politinio įsitraukimo srityse, nėra vienodos, nes kai kurios grupės patiria neproporcingai didesnį poveikį nei kitos grupės; kadangi reikia imtis daugiau veiksmų siekiant teikti paramą žmonėms, kurie labiausiai nutolę nuo darbo rinkos arba nuo jos atskirti; |
| --- | --- |

H.

kadangi problemos, su kuriomis jaunimas susiduria užimtumo, švietimo ir mokymo, socialinio ir politinio įsitraukimo srityse, nėra vienodos, nes kai kurios grupės patiria neproporcingai didesnį poveikį nei kitos grupės; kadangi reikia imtis daugiau veiksmų siekiant teikti paramą žmonėms, kurie labiausiai nutolę nuo darbo rinkos arba nuo jos atskirti;

| I. | kadangi, siekiant suteikti jaunimui geresnio švietimo galimybes, labai svarbu visuose Europos regionuose išsaugoti vietos mokyklas ir švietimo įstaigas ir ES turėtų teikti visapusišką pagalbą regionams sprendžiant šią problemą; |
| --- | --- |

I.

kadangi, siekiant suteikti jaunimui geresnio švietimo galimybes, labai svarbu visuose Europos regionuose išsaugoti vietos mokyklas ir švietimo įstaigas ir ES turėtų teikti visapusišką pagalbą regionams sprendžiant šią problemą;

| J. | kadangi švietimas, ypač kultūrų dialogas, strateginė komunikacija ir glaudesnis valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas turi atlikti pagrindinį vaidmenį užkertant kelią jaunimo marginalizacijai ir radikalėjimui ir didinant jų atsparumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi švietimas, ypač kultūrų dialogas, strateginė komunikacija ir glaudesnis valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas turi atlikti pagrindinį vaidmenį užkertant kelią jaunimo marginalizacijai ir radikalėjimui ir didinant jų atsparumą;

| K. | kadangi jaunimas turėtų aktyviai dalyvauti planuojant, formuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant bet kokią politiką, kuri turi įtakos jaunimui; primena, kad 57 proc. jaunimo organizacijų ES laikosi nuomonės, kad formuojant jaunimo politiką neatsižvelgiama į jaunimo praktinę patirtį (19); |
| --- | --- |

K.

kadangi jaunimas turėtų aktyviai dalyvauti planuojant, formuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant bet kokią politiką, kuri turi įtakos jaunimui; primena, kad 57 proc. jaunimo organizacijų ES laikosi nuomonės, kad formuojant jaunimo politiką neatsižvelgiama į jaunimo praktinę patirtį (19);

| L. | kadangi svarbu, kad jaunimo organizacijos užtikrintų pakankamą jaunimo atstovavimo ir įtraukumo lygį, kad jos būtų visiškai teisėtos; |
| --- | --- |

L.

kadangi svarbu, kad jaunimo organizacijos užtikrintų pakankamą jaunimo atstovavimo ir įtraukumo lygį, kad jos būtų visiškai teisėtos;

| M. | kadangi, nors ES jaunimo strategija yra įgyvendinama strategija, kuri nuolat tobulinama, jos tikslai tebėra labai platūs ir plataus užmojo; kadangi nepakanka tinkamai nustatytų atskaitos parametrų; |
| --- | --- |

M.

kadangi, nors ES jaunimo strategija yra įgyvendinama strategija, kuri nuolat tobulinama, jos tikslai tebėra labai platūs ir plataus užmojo; kadangi nepakanka tinkamai nustatytų atskaitos parametrų;

| N. | kadangi 2010–2018 m. ES jaunimo strategijoje pabrėžiamas poreikis užmegzti struktūrinį jaunimo ir sprendimus priimančių asmenų dialogą; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2010–2018 m. ES jaunimo strategijoje pabrėžiamas poreikis užmegzti struktūrinį jaunimo ir sprendimus priimančių asmenų dialogą;

| O. | kadangi ES jaunimo strategijos galutinis tikslas yra sudaryti daugiau galimybių ir užtikrinti lygias galimybes visiems Europos jaunuoliams; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES jaunimo strategijos galutinis tikslas yra sudaryti daugiau galimybių ir užtikrinti lygias galimybes visiems Europos jaunuoliams;

| P. | kadangi jaunuoliams turėtų būti padedama ir jiems turėtų būti suteikta galių spręsti rimtas problemas, su kuriomis jie šiuo metu susiduria, ir įveikti iššūkius, su kuriais jie susidurs ateityje, taikant aktualesnę, veiksmingesnę ir geriau koordinuotą jaunimo politiką, patobulintą ir prieinamą švietimą ir kryptingai naudojantis ekonomikos, užimtumo ir socialinės politikos priemonėmis vietos, nacionaliniu bei ES lygmenimis; |
| --- | --- |

P.

kadangi jaunuoliams turėtų būti padedama ir jiems turėtų būti suteikta galių spręsti rimtas problemas, su kuriomis jie šiuo metu susiduria, ir įveikti iššūkius, su kuriais jie susidurs ateityje, taikant aktualesnę, veiksmingesnę ir geriau koordinuotą jaunimo politiką, patobulintą ir prieinamą švietimą ir kryptingai naudojantis ekonomikos, užimtumo ir socialinės politikos priemonėmis vietos, nacionaliniu bei ES lygmenimis;

| Q. | kadangi pastaraisiais metais ES, įgyvendindama savo jaunimo strategiją, pradėjo įgyvendinti įvairias iniciatyvas, pvz., Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuriomis siekiama švietimo srityje ir darbo rinkoje visiems jaunuoliams sukurti daugiau ir lygių galimybių bei skatinti jaunimo įtrauktį, įgalėjimą ir aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pastaraisiais metais ES, įgyvendindama savo jaunimo strategiją, pradėjo įgyvendinti įvairias iniciatyvas, pvz., Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuriomis siekiama švietimo srityje ir darbo rinkoje visiems jaunuoliams sukurti daugiau ir lygių galimybių bei skatinti jaunimo įtrauktį, įgalėjimą ir aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime;

| R. | kadangi yra poreikis integruoti ES veiksmus jaunimo srityje į dabartines ir būsimas politikos priemones ir finansavimo programas įtraukiant jaunimo aspektą ir jį visų pirma įtvirtinant visose svarbiausiose politikos srityse, kaip antai ekonomikos, užimtumo ir socialinių reikalų, sanglaudos, sveikatos apsaugos, moterų, darbuotojų dalyvavimo, migracijos, kultūros, žiniasklaidos ir švietimo; |
| --- | --- |

R.

kadangi yra poreikis integruoti ES veiksmus jaunimo srityje į dabartines ir būsimas politikos priemones ir finansavimo programas įtraukiant jaunimo aspektą ir jį visų pirma įtvirtinant visose svarbiausiose politikos srityse, kaip antai ekonomikos, užimtumo ir socialinių reikalų, sanglaudos, sveikatos apsaugos, moterų, darbuotojų dalyvavimo, migracijos, kultūros, žiniasklaidos ir švietimo;

| S. | kadangi būtina koordinuoti būsimos ES jaunimo strategijos įgyvendinimą įvairiuose politikos sektoriuose ir institucijose; |
| --- | --- |

S.

kadangi būtina koordinuoti būsimos ES jaunimo strategijos įgyvendinimą įvairiuose politikos sektoriuose ir institucijose;

| T. | kadangi lyčių aspekto turi būti paisoma priimant sprendimus dėl jaunimo politikos, kurioje atsižvelgiama į konkrečius uždavinius ir aplinkybes, su kuriomis visų pirma susiduria jaunos moterys ir mergaitės iš įvairių kultūrinių ir religinių bendruomenių; kadangi į jaunimo politiką reikėtų įtraukti konkrečias priemones, kuriomis atsižvelgiama į lyčių aspektą, pvz., smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos, švietimo apie lyčių lygybę ir lytinio švietimo; kadangi vidutiniškai 1,4 karto labiau tikėtina, kad į nesimokančio ir nedirbančio jaunimo grupę pateks moterys, o ne vyrai (20), ir būtina nuolat dėti pastangas siekiant užtikrinti aktyvesnį jaunų moterų (visų pirma grįžtančių po motinystės atostogų ir vienišų motinų), mokyklos nebaigusių, menkos kvalifikacijos ar neįgalių jaunuolių bei visų jaunų žmonių, kuriems gresia diskriminacija, dalyvavimą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

T.

kadangi lyčių aspekto turi būti paisoma priimant sprendimus dėl jaunimo politikos, kurioje atsižvelgiama į konkrečius uždavinius ir aplinkybes, su kuriomis visų pirma susiduria jaunos moterys ir mergaitės iš įvairių kultūrinių ir religinių bendruomenių; kadangi į jaunimo politiką reikėtų įtraukti konkrečias priemones, kuriomis atsižvelgiama į lyčių aspektą, pvz., smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos, švietimo apie lyčių lygybę ir lytinio švietimo; kadangi vidutiniškai 1,4 karto labiau tikėtina, kad į nesimokančio ir nedirbančio jaunimo grupę pateks moterys, o ne vyrai (20), ir būtina nuolat dėti pastangas siekiant užtikrinti aktyvesnį jaunų moterų (visų pirma grįžtančių po motinystės atostogų ir vienišų motinų), mokyklos nebaigusių, menkos kvalifikacijos ar neįgalių jaunuolių bei visų jaunų žmonių, kuriems gresia diskriminacija, dalyvavimą darbo rinkoje;

| U. | kadangi siekiant padidinti jaunimo, visų pirma neįgaliųjų, migrantų, pabėgėlių, nesimokančio bei nedirbančio jaunimo ir jaunimo, kuriam gresia socialinė atskirtis, dalyvavimą visuomenėje, reikia ilgalaikių pastangų; |
| --- | --- |

U.

kadangi siekiant padidinti jaunimo, visų pirma neįgaliųjų, migrantų, pabėgėlių, nesimokančio bei nedirbančio jaunimo ir jaunimo, kuriam gresia socialinė atskirtis, dalyvavimą visuomenėje, reikia ilgalaikių pastangų;

| V. | kadangi švietimas yra vienas pagrindinių veiksnių kovojant su socialine atskirtimi ir todėl būtina investuoti į įgūdžius ir gebėjimus, kad būtų sumažintas aukštas nedarbo lygis, visų pirma nesimokančio ir nedirbančio jaunimo grupėje; |
| --- | --- |

V.

kadangi švietimas yra vienas pagrindinių veiksnių kovojant su socialine atskirtimi ir todėl būtina investuoti į įgūdžius ir gebėjimus, kad būtų sumažintas aukštas nedarbo lygis, visų pirma nesimokančio ir nedirbančio jaunimo grupėje;

| W. | kadangi SESV 9 straipsnyje įtvirtinta, kad Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, socialine apsauga, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga; |
| --- | --- |

W.

kadangi SESV 9 straipsnyje įtvirtinta, kad Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, socialine apsauga, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga;

| X. | kadangi ES jaunimo strategijoje nustatytas tinkamas vaisingo ir prasmingo bendradarbiavimo jaunimo srityje pagrindas; |
| --- | --- |

X.

kadangi ES jaunimo strategijoje nustatytas tinkamas vaisingo ir prasmingo bendradarbiavimo jaunimo srityje pagrindas;

| Y. | kadangi neįmanoma deramai ir tiksliai įvertinti pasiektų paskutinio trejų metų ES jaunimo strategijos (2010–2018 m.) ciklo tikslų ir, atsižvelgiant į kriterijų ir rodiklių nebuvimą ir sutampančias įgyvendinimo priemones, labai sunku palyginti atitinkamas skirtingų valstybių narių situacijas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi neįmanoma deramai ir tiksliai įvertinti pasiektų paskutinio trejų metų ES jaunimo strategijos (2010–2018 m.) ciklo tikslų ir, atsižvelgiant į kriterijų ir rodiklių nebuvimą ir sutampančias įgyvendinimo priemones, labai sunku palyginti atitinkamas skirtingų valstybių narių situacijas;

| Z. | kadangi profesinis orientavimas ir galimybė gauti informaciją apie darbo galimybes ir švietimo kryptis yra esminiai būsimos švietimo raidos ir perėjimo į darbo rinką veiksniai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi profesinis orientavimas ir galimybė gauti informaciją apie darbo galimybes ir švietimo kryptis yra esminiai būsimos švietimo raidos ir perėjimo į darbo rinką veiksniai;

| AA. | kadangi nustatant šios strategijos tikslus, ją įgyvendinant ir atliekant jos vertinimą, ES privalo glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

AA.

kadangi nustatant šios strategijos tikslus, ją įgyvendinant ir atliekant jos vertinimą, ES privalo glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis;

Jaunimui kylantys uždaviniai ir su dabartinės ES jaunimo politikos formavimu susijusio proceso pamokos

| 1. | apgailestaudamas pažymi, kad ilgalaikės griežtos taupymo priemonės, visų pirma švietimo, kultūros ir jaunimo politikos finansavimo sumažinimas, turėjo neigiamą poveikį jaunimui ir jo gyvenimo sąlygoms; įspėja, kad jaunimui, visų pirma labiausiai pažeidžiamiems, pvz., neįgaliems jaunuoliams, jaunoms moterims, mažumoms, specialiųjų poreikių turintiems asmenims, didelį poveikį turi didėjanti nelygybė, atskirties rizika, nesaugumas ir diskriminacija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina Europos bendradarbiavimo laimėjimus jaunimo srityje, nes toks bendradarbiavimas parodė, kad galima išspręsti problemas, su kuriomis susiduria dauguma europiečių, ir padėti nacionaliniams politikos formuotojams suteikiant jiems žinias, rekomendacijas ir teisėtumo priemones, taip pat sėkmingai sutelkiant didesnį ES finansavimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad atvirasis koordinavimo metodas yra tinkama, bet vis dėlto nepakankama priemonė jaunimo politikai formuoti, todėl jį reikia papildyti kitomis priemonėmis; pakartoja savo raginimą glaudžiau bendradarbiauti ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais jaunimo klausimais vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis; primygtinai ragina valstybes nares susitarti dėl aiškių rodiklių ir kriterijų, kad būtų galima stebėti daromą pažangą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta teigiamus ES jaunimo strategijos laimėjimus plečiant tarpsektorinį darbą ir įgyvendinant struktūrinį dialogą, siekiant užtikrinti jaunimo dalyvavimą, ir mano, kad būtina pagerinti bendrą susijusių veikėjų ir suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie ES jaunimo strategijos tikslus ir priemones; ypač pažymi, kad principas „iš apačios į viršų“, taikomas plėtojant struktūrinį dialogą, suteikia pridėtinės vertės ir turi būti išsaugotas; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant naują strategiją atsižvelgti į struktūrinio dialogo IV ciklo, orientuoto į ES jaunimo strategijos ateitį, rezultatus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | siūlo į jaunimo politikos sritį įtraukti vietos ir regionines valdžios institucijas, ypač tose valstybėse narėse, kuriose jos turi kompetenciją šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teigiamai vertina politines iniciatyvas, kuriomis siekiama remti ES jaunimą, visų pirma iniciatyvas „Investicijos į Europos jaunimą“, „Europos solidarumo korpusas“ ir „Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI)“; tačiau mano, kad šios priemonės turėtų būti geriau susietos su ES jaunimo strategija ir pagrįstos požiūriu „iš apačios į viršų“; todėl ragina Komisiją sistemingai susieti visus politikos pasiūlymus, susijusius su jaunimu, su bendra strategija ir įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus, pvz., socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę, taikant ilgalaikį holistinį požiūrį ir aiškiai nustatant horizontaliuosius tikslus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Komisiją sukurti tarpsektorinę darbo grupę būsimos ES jaunimo strategijos įgyvendinimui koordinuoti dalyvaujant ES institucijoms, įskaitant Europos Parlamentą, valstybėms narėms ir pilietinei visuomenei, visų pirma profesinėms sąjungoms ir jaunimo organizacijoms; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją sukurti veiksmingas tarnybų tarpusavio koordinavimo priemones ir priskirti atsakomybę už jaunimo aspekto integravimą kaip tam tikrą grupės politiką Komisijos pirmininko pavaduotojui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares pasinaudoti Europos socialinių teisių ramsčiu kaip su jaunimu susijusių teisės aktų projektų rengimo pagrindu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad siekiant išvengti ligų svarbu skatinti sveiką gyvenimo būdą, ir mano, kad būtina teikti jaunimui teisingą informaciją ir pagalbą, susijusią su rimtomis psichikos sveikatos problemomis, pvz., tabako, alkoholio ir narkotikų vartojimu ir priklausomybe nuo jų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad Komisijos vertinimas, kaip valstybėse narėse įgyvendinama ES jaunimo strategija, yra labai svarbus siekiant sudaryti sąlygas dažniau vykdyti patikrinimus ir stebėseną vietoje; primygtinai ragina Komisiją nustatyti ES jaunimo strategijos tikslus, kuriuos būtų galima įvertinti kokybiškai ir kiekybiškai, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės arba regiono ypatumus; ragina Komisiją padidinti programų ir veiksmų, pagal kuriuos jaunimas rengiamas profesiniam gyvenimui, finansavimą; |
| --- | --- |

11.

Žodis jaunimui pagal ES jaunimo strategiją

| 12. | rekomenduoja, kad būsima ES jaunimo strategija būtų dalyvaujamojo pobūdžio ir orientuota į jaunimą bei gerovės stiprinimą, joje turi atsispindėti viso Europos jaunimo poreikiai, užmojai ir įvairovė, išplečiamos jo galimybės naudotis kūrybinėmis priemonėmis, įskaitant naujas technologijas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad ES turėtų reikšti solidarumą su jaunimu ir toliau teikti jiems galių dalyvauti visuomenėje sukuriant konkrečias priemones, pvz., integruojant savanoriškos veiklos aspektą, remiant jaunimo darbą, kuriant naujas priemones, visų pirma susijusias su naujomis technologijomis, ir skatinant solidarumu, bendruomenių dalyvavimu, laisva erdve ir demokratiniu dialogu grindžiamus mainus; todėl pripažįsta jaunimo būrimosi į asociacijas, kuris suteikia galimybę asmenybės augimui ir aktyvaus pilietiškumo ugdymui, svarbą; ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui aktyviai dalyvauti savanorių organizacijose; pabrėžia, kad aktyvesnis jaunimo dalyvavimas visuomenėje yra ne tik savaime svarbus pasiekimas, bet ir tampa pagrindu aktyvesniam jo dalyvavimui politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad neformalusis mokymasis ir savišvieta, taip pat dalyvavimas sporto ir savanorių veikloje, atlieka svarbų vaidmenį ugdant pilietinius, socialinius ir tarpkultūrinius jaunų europiečių gebėjimus ir įgūdžius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares sukurti nacionalinį teisinį pagrindą ir skirti pakankamus finansinius išteklius savanoriškai veiklai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti jaunimą, ypač mažiau galimybių turintį jaunimą ir jaunimą, kuris nedalyvauja formalių organizacijų struktūroje, atlikti aktyvų ir esminį vaidmenį viešajame gyvenime ir laikytis dalyvaujamojo požiūrio į politikos formavimą, kad jaunimui būtų sudarytos galimybės daryti įtaką sprendimams, kurie turi poveikio jo gyvenimui, suteikiant jiems demokratijos priemones internete ir realiame gyvenime, tuo pačiu metu atsižvelgiant į socialinės žiniasklaidos apribojimus ir pavojus, taip pat įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, pvz, socialinius partnerius, pilietinės visuomenės ir jaunimo organizacijų atstovus į jaunimo politikos formavimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares skatinti jaunimą visapusiškai dalyvauti rinkimų procese; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pareiškia, kad būtina tęsti jaunimo ir sprendimus priimančių asmenų struktūrinį dialogą pagal būsimą Europos bendradarbiavimo programą jaunimo srityje; mano, kad struktūrinio dialogo procesu turėtų būti sistemingai stengiamasi pasiekti daugiau ir įvairesnių jaunimo, kuriam jis skirtas, grupių, ir pažymi, kad šiam tikslui užtikrinti turėtų būti skiriama pakankama finansinė parama nacionalinėms ir Europos darbo grupėms; ragina valstybės nares skatinti nacionalinius, regionų ir vietos sprendimus priimančius asmenis dalyvauti struktūriniame dialoge su jaunimu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina valstybes nares ir toliau laikytis skaidrumo pateikiant savo sąskaitas ir naudojant lėšas, skirtas sukurti daugiau tvarių galimybių įsidarbinti jaunimui; todėl primena, kad svarbu, jog valstybės narės paprašytos pateiktų išsamią informaciją apie jų jaunimo situaciją; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad nepakankamai sistemingai atnaujinama informacija apie ES jaunimo strategijos įgyvendinimą ir trūksta patikimų duomenų apie jį; todėl primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti glaudesnį bendradarbiavimą tarp nacionalinių ir regioninių statistikos tarnybų pateikiant susijusius ir naujausius statistikos duomenis apie jaunimą, kurie svarbūs siekiant įvertinti, kaip sėkmingai įgyvendinama strategija; teigia, kad prie kas trejus metus teikiamų ataskaitų turi būti pridėti šie statistikos duomenys; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad pastebima mažėjančio jaunimo dalyvavimo nacionaliniuose ir vietos rinkimuose tendencija ir kad jaunimui reikia politinių įsipareigojimų ir galimybės pamatyti savo indėlio rezultatus; todėl primena, kad nuo mažų dienų jaunimui nepaprastai svarbios galimybės patirti dalyvavimą politiniame gyvenime savo aplinkoje ir vietos bendruomenėse, kad jie labiau jaustųsi Europos piliečiais ir taptų aktyviais piliečiais; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti regionines ir vietos institucijas užtikrinti, kad jaunimas ir jaunimo organizacijos galėtų visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti sprendimų priėmimo ir rinkimų procesuose ir į juos įsitraukti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares įtraukti jaunimo nacionalines tarybas į ES jaunimo strategijos stebėsenos ir įgyvendinimo komitetus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į technologijų suteikiamas galimybes užmegzti ryšį su jaunimu ir ragina ES per e. platformas stiprinti jų pajėgumą dalyvauti visuomenėje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apgailestaudamas pažymi, kad nepaisant nuolatinių Komisijos pastangų informuoti apie įvairiomis Sąjungos programomis remiamas galimybes jaunimui, vis dar yra nemažai jaunuolių, kurie mano, kad jų galimybės jomis pasinaudoti yra ribotos; primygtinai ragina Komisiją tobulinti savo informavimo priemones; |
| --- | --- |

24.

Lygios galimybės užtikrinant tvarią integraciją į darbo rinką

| 25. | ypač nerimauja dėl nuolatinio aukšto jaunimo nedarbo lygio visoje ES, visų pirma Pietų Europoje; primena, kad turėtų būti garantuojamas kokybiškų darbo vietų kūrimas ir užimtumas ir kad tai turėtų išlikti pagrindiniais įsipareigojimais jaunimo atžvilgiu, ir šiuo tikslu ragina numatyti priemones, kuriomis būtų palengvintas jaunimo perėjimas iš švietimo į darbo rinką, užtikrinant kokybiškas stažuotes ir pameistrystės programas; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti struktūrines darbo rinkos reformas, sąžiningas darbo sąlygas ir darbo užmokestį siekiant užtikrinti, kad bandantys įsidarbinti jaunuoliai nebūtų diskriminuojami; pažymi, kad svarbu apibrėžti socialines teises, susijusias su naujomis užimtumo formomis, ir sąžiningas profesines stažuotes ir užtikrinti socialinį dialogą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, jog svarbu, kad nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos taikytų specialiai pritaikytas priemones ir teiktų asmeninę paramą, kad pasiektų visus nesimokančius ir nedirbančius jaunuolius; primena, kad būtina įtraukti vietos suinteresuotuosius subjektus, pvz., socialinius partnerius, profesines sąjungas, pilietinę visuomenę, jaunimo organizacijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teigia, kad reikėtų imtis specialių priemonių, kad būtų pagerinta jaunų moterų mažų garantijų padėtis darbo rinkoje, visų pirma skiriant daug dėmesio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui, taip pat tam, kad pernelyg didelė jų dalis nedirbtų netipinėse darbo vietose, kurios neužtikrina socialinės apsaugos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad būtina skatinti vadinamųjų naujų formų užimtumo darbuotojų, kurių pernelyg didelę dalį sudaro jaunimas, sąžiningas darbo sąlygas ir deramą socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad taip pat reikėtų imtis priemonių jauniems migrantams darbo rinkoje integruoti visapusiškai laikantis vienodo požiūrio principo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad įgyvendinant integracinę jaunimo politiką turėtų būti ginamos ir skatinamos socialinės programos, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos politiniam ir kultūriniam dalyvavimui; taip pat mano, kad jaunimo socialinė gerovė yra neatsiejama nuo deramo ir reguliuojamo darbo, grindžiamo kolektyvinėmis darbo sutartimis, didelių garantijų darbo santykiais, atitinkamu darbo užmokesčiu ir atlygiu, taip pat visuotinių ir kokybiškų viešųjų paslaugų; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti sudaryti teisingas darbo sąlygas ir tinkamą socialinę apsaugą, taip pat atsižvelgiant į naujų formų užimtumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad užimtumas ir verslumas yra vienas iš aštuonių prioritetų, nustatytų ES jaunimo strategijoje (2010–2018 m.); pabrėžia, kad jaunimo darbas ir neformalusis mokymasis, ypač kuriamas jaunimo organizacijose, atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį vystant jaunimo potencialą, įskaitant verslumo įgūdžius, leidžiančius jiems įgyti plataus spektro kompetencijas, galinčias padidinti galimybes darbo rinkoje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tarpvalstybines profesines ir profesinio mokymo galimybes, plėsti ir didinti investicijas į profesinio rengimo ir mokymo sektorių ir pateikti jį kaip patrauklų švietimo pasirinkimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti regionines ir vietos institucijas ir investuoti į naujas jaunimo gyvenimo galimybes siekiant skatinti jų kūrybiškumą ir visapusišką potencialą, remti jaunimo verslumą ir skatinti jaunimo socialinę įtrauktį, kuri būtų naudinga jų bendruomenėms; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti teisėmis pagrįstą požiūrį į jaunimą ir užimtumą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jaunimas galėtų gauti kokybiškas stažuotes ir kokybiškus darbus, kuriuose būtų paisoma jų teisių, įskaitant teisę į stabilų darbą, kuriame mokamas pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis, suteikiama socialinė apsauga ir garantuojamas orus ir savarankiškas gyvenimas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares prižiūrėti įmones, kurios nuolat siūlo atlikti mokomąją praktiką vos pasibaigus ankstesnei mokomajai praktikai, bet po jos nesukuria darbo vietų, siekiant užtikrinti, kad darbo vietos nebūtų pakeičiamos vadinamąją mokomąja praktika; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teigiamai vertina tai, kad įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvos priemones parama suteikta daugiau nei 1,6 mln. jaunų žmonių (21); pabrėžia, kad būtina dėti daugiau pastangų ir reikalingi didesni finansiniai įsipareigojimai; pabrėžia, kad būtina užmegzti geresnius ryšius su nesimokančiu ir nedirbančiu jaunimu, kuris susiduria su daugybe kliūčių, ir taip gerinti pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą teikiamų pasiūlymų kokybę, apibrėžiant aiškius kokybės kriterijus ir standartus, įskaitant galimybę naudotis socialine apsauga, gauti minimalias pajamas ir užtikrinti darbuotojų teises; ragina valstybes nares veiksmingai pagerinti savo stebėsenos, ataskaitų teikimo ir veiklos efektyvumo sistemas ir užtikrinti, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšos būtų naudojamos nacionaliniam finansavimui papildyti, o ne jam pakeisti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | be to, pabrėžia, kad būtina spręsti mentorystės ir konsultuojamojo ugdymo kokybės, esamų individualių mokymų, mokomosios praktikos ar darbo kokybės ir tinkamumo bei rezultatų atsižvelgiant į išsikeltus tikslus kokybės klausimus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą būtų taikomos jau esamos kokybės sistemos, tokios kaip Europos kokybės sistema; laikosi nuomonės, kad jauni žmonės taip pat turėtų dalyvauti stebint pasiūlymų kokybę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad priemonės, kuriomis skatinama nedirbančio ir nesimokančio jaunimo integracija į darbo rinką, įskaitant kokybiškas mokamas stažuotes, mokomąją praktiką ar pameistrystes, turi būti finansiškai remiamos Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšomis arba būsimomis europinėmis priemonėmis, vengiant bet kokios formos apmokamo darbo pakaitalo ar jaunų darbuotojų išnaudojimo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad jaunimo verslumas yra prioritetas ir kad formaliojo ir neformaliojo švietimo sistemos yra veiksmingiausios intervencijos priemonės jaunimo verslumui skatinti; pabrėžia, kad verslumas – tai priemonė jaunimo nedarbui ir socialinei atskirčiai mažinti bei inovacijoms skatinti; todėl mano, kad ES jaunimo strategija turėtų būti remiamas tinkamos aplinkos jaunimo verslumui kūrimas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad pagrindinis Jaunimo užimtumo iniciatyvos tikslas – padėti visiems nesimokantiems ir nedirbantiems jaunuoliams, todėl primygtinai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant nustatyti visus jaunuosius nesimokančius ir nedirbančius gyventojus, ypač pažeidžiamiausius jaunuolius, pvz., neįgaliuosius, bei teikti jiems tikslinę pagalbą atsižvelgiant į konkrečius jų poreikius; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares ir Komisiją nustatyti naujoviškas ir lanksčias dotacijas meniniams ir sportiniams gebėjimams švietimo ir mokymo srityje ugdyti; remia valstybes nares, kurios siekia įsteigti stipendijų programas patvirtintų akademinių, sportinių ir meninių gebėjimų turintiems studentams; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad 38 proc. jaunuolių turi sunkumų siekdami susipažinti su informacija; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti kolektyvinį požiūrį į jaunimo konsultavimą, paramą ir informavimą apie jų teises ir galimybes; |
| --- | --- |

42.

| 43. | taip pat pabrėžia, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva turi būti skirta ne tik labai išsilavinusiam nesimokančiam ir nedirbančiam jaunimui, bet ir menkos kvalifikacijos, neaktyviam ir valstybės užimtumo tarnybose neužsiregistravusiam jaunimui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad nepaisant aukšto nedarbo lygio, darbuotojų judumas ES tebėra ribotas; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad darbuotojų judumas svarbus siekiant konkurencingos darbo rinkos; ragina Komisiją ir valstybes nares šiuo tikslu skatinti tarpvalstybines profesines ir profesinio mokymo galimybes; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, kad vyresni nei 55 metų amžiaus suaugusieji atlieka svarbų vaidmenį mokant jaunimą darbo vietoje; todėl kartu su Komisija palaiko tai, kad reikia kurti programas, kurias pasitelkus būtų sudaroma galimybė šiems žmonėms palaipsniui iki pensinio amžiaus pasitraukti iš darbo rinkos, konkrečiau – pirmiausiai pradėti dirbti ne visą darbo dieną, kartu mokant jaunuolius ir padedant jiems palaipsniui integruotis į darbo vietą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nurodo, kad įmonės atlieka svarbų vaidmenį klausimais, susijusiais su įgūdžių įgijimu ir darbo vietų jaunimui kūrimu; pažymi, kad švietimu ir mokymu su verslumo skatinimu susijusiose srityse galima prisidėti siekiant ilgalaikės plėtros, skatinant Europos Sąjungos konkurencingumą ir kovojant su nedarbu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primygtinai ragina valstybes nares nurodyti laukiamą priemonių, kurios bus įgyvendintos jų veiksmų planuose, poveikį; todėl pabrėžia, kad svarbu, jog valstybės narės suteiktų garantijas, kad dėl pradėtų taikyti priemonių veiksmingai padidėjo užimtumas; primena, kad reikia skatinti įgyvendintinų priemonių tvarumą; |
| --- | --- |

47.

Darnus vystymasis: jaunimo ateitis

| 48. | yra tvirtai įsitikinęs, kad kokybiškas formalusis, neformalusis švietimas ir savišvieta, taip pat kokybiškas mokymas yra pagrindinė teisė; todėl mano, kad visiems europiečiams, nepaisant jų socialinio ir ekonominio statuso, tautybės, lyties, fizinės ar pažinimo negalios, turėtų būti garantuojama galimybė gauti kokybišką visų lygmenų išsilavinimą; atkreipia dėmesį į svarbų formaliojo, neformaliojo švietimo ir savišvietos vaidmenį suteikiant jaunimui žinių, įgūdžių ir gebėjimų, padedančių jiems tapti pareigingais piliečiais ir dalyvauti Europos projekte; todėl ragina valstybes nares parengti konkrečias politikos priemones ir, atsižvelgdamas į tai, ragina mokymo programose meniniam ir kūrybiniam švietimui skirti tiek pat dėmesio kaip ir mokslo bei technologijų disciplinoms (gamtos mokslai, technologijos, inžinerija ir matematika); |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad svarbu modernizuoti švietimą; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti naujų įgūdžių ir gebėjimų, pvz., pilietiškumo, kritinio mąstymo ir verslumo, integravimą į švietimą, ir skatinti kurti naujas švietimo priemones, kurios skatintų dalyvavimą ir švietimo prieinamumą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | labai nerimauja dėl ypač aktualios vaikų skurdo problemos, nuo kurios kenčia beveik 25 mln. ES vaikų (daugiau nei 26,4 proc. visų jaunesnių nei 18 metų amžiaus vaikų), gyvenančių šeimose, kurios kiekvieną dieną kenčia nuo pajamų ir pagrindinių paslaugų trūkumo; mano, kad jaunimo politika galėtų būti naudinga vaiko ir šeimos politikos srityje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | yra labai susirūpinęs dėl mokyklos nebaigiančių vaikų reiškinio ir todėl ragina imtis atitinkamų sprendimų kovojant su šiuo reiškiniu, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti aktyvų ir kritišką pilietiškumą, pagarbą, toleranciją, vertybes ir tarpkultūrinį mokymąsi, ir pabrėžia šiuo atžvilgiu labai svarbų ES programų, pvz., „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“ vaidmenį; ragina Komisiją ir valstybes nares plėsti dialogo su jaunimu įvairiomis temomis, pvz., lytis, lytiškumas, politika, solidarumas ir aplinka, teisė, istorija ir kultūra, erdves; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tvirtai mano, kad raštingumas, įskaitant skaitmeninį ir medijų raštingumą, gebėjimas skaičiuoti, taip pat pagrindiniai gebėjimai, kurie yra esminis jaunimo savarankiškumo ir perspektyvios ateities užtikrinimo veiksnys, turi būti Europos, nacionalinio ir vietos lygmens prioritetas; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant visiems suteikti pagrindinius mokymosi įgūdžius ir gebėjimus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją skatinti formaliojo švietimo ir savišvietos iniciatyvas, kad būtų remiamos jaunimo inovacijos, kūrybiškumas ir verslininkystė ir skatinama įvairių jaunimo grupių sanglauda ir supratimas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | šiuo atžvilgiu labai susirūpinęs pažymi, kad vis dar yra daug Europos piliečių, turinčių prastus raštingumo įgūdžius ar patiriančių raštingumo sunkumų, įskaitant funkcinį, skaitmeninį ir medijų neraštingumą, ir tai kelia didelių sunkumų norint deramai dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad pirmuoju Europos socialinių teisių ramsčio principu nustatoma, kad kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išlaikyti įgūdžius ir įgyti naujų įgūdžių, kurie suteiktų galimybę visiems visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai judėti darbo rinkoje; todėl pabrėžia, kad naujuoju 2021–2027 m. DFP programavimo laikotarpiu svarbu teikti prioritetą socialinėms investicijoms švietimo ir mokymo srityse ir tokias investicijas užtikrinti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tvirtai mano, kad socialinių rodiklių suvestinė, kuri buvo nustatyta pagal Europos socialinių teisių ramsčio sistemą, turėtų būti naudojama atliekant ES jaunimo strategijos stebėseną; ragina Komisiją patvirtinti konkrečių rodiklių, kuriais remiantis būtų atliekama ES jaunimo strategijos stebėsena, rinkinį, pvz., švietimas, įgūdžiai ir mokymasis visą gyvenimą, lyčių lygybė darbo rinkoje, sveikatos priežiūra, skaitmeninė prieiga, gyvenimo sąlygos ir skurdas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į svarbų šeimos ir mokytojų vaidmenį padedant jaunuoliams, kurie patiria patyčias mokykloje ir skaitmeninėje erdvėje; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant panaikinti šios rūšies elgesį, kuris daro poveikį jaunimo psichikos gerovei, visų pirma ugdant tinkamus skaitmeninius įgūdžius jau pradinėje mokykloje, kaip numatyta skaitmeninio švietimo veiksmų plane; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad siekiant didinti veiksmų švietimo, jaunimo ir sporto srityse veiksmingumą, reikia formuluoti bendrus tikslus ir priemones politikos poveikiui matuoti, grindžiant juos tarptautinėmis studijomis; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkreipia dėmesį į žalingą streso poveikį jaunimo gerovei mokykloje, mokymo įstaigoje, darbo rinkoje ir asmeniniame gyvenime; ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į psichikos sveikatos programas ir skatinti atitinkamus subjektus padėti jaunimui šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti Europos jaunimo psichikos ir fizinę gerovę; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti užklasinę sporto veiklą ir didinti informuotumą vykdant mitybos kampanijas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad svarbu skatinti kultūrų dialogą sporte, be kita ko, kuriant platformas, kuriose dalyvautų jaunimas, pabėgėliai ir migrantai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mano, kad atsižvelgiant į jaunimo politikos kompleksiškumą ir poveikį būtina skatinti bendradarbiavimą tyrimų srityje, kad būtų galima suformuluoti empirine patirtimi pagrįstą atsaką bei intervencinius ir prevencinius sprendimus, kuriais būtų skatinama jaunimo gerovė ir atsparumas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atkreipia dėmesį į kultūros svarbą ne tik kovojant su smurtu, rasizmu, radikalizacija ir netolerancija, bet ir kuriant Europos tapatybę; ragina Komisiją ir valstybes nares remti kultūrą ir į ją investuoti bei užtikrinti lygias galimybes ją puoselėti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad jaunimo organizacijos atlieka esminį vaidmenį skatinant jaunimo dalyvavimą ir įtrauktį visuomenėje; todėl ragina valstybes nares remti jaunimo organizacijas ir pripažinti jų vaidmenį ugdant gebėjimus ir plėtojant socialinę įtrauktį, taip pat remti jaunimo tarybų kūrimą visais lygmenimis veikiant išvien su jaunimu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kas svarbu patvirtinti neformaliojo švietimo ir savišvietos rezultatus siekiant suteikti galių besimokantiems asmenims, nes tai yra būtina kuriant socialiniu teisingumu ir lygiomis galimybėmis pagrįstą visuomenę ir tai padeda ugdyti pilietiškumo įgūdžius ir įgyvendinti asmeninius siekius; apgailestauja, kad darbdaviai ir formaliojo švietimo paslaugų teikėjai nepakankamai pripažįsta neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytų įgūdžių, gebėjimų ir žinių vertę bei aktualumą; pažymi, kad nepakankamas ES šalių patvirtinimo metodų palyginamumas ir suderinamumas yra papildoma kliūtis; ragina valstybes nares toliau dėti pastangas siekiant įgyvendinti nacionalines pripažinimo ir patvirtinimo sistemas ir užtikrinti tinkamą finansavimą neformaliojo švietimo būdu įgytiems gebėjimams, primindamas 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo; |
| --- | --- |

66.

Geresnis ES jaunimo strategijos finansavimo priemonių suderinimas ir didesnė parama

| 67. | mano, kad ES jaunimo strategija turėtų derėti su DFP ir atitikti darnaus vystymosi tikslus bei visas susijusias pavyzdines iniciatyvas, programas ir politikos strategijas, kuriose nustatytas sistemingas atitinkamų įstaigų dialogas, apibrėžiami aiškūs uždaviniai ir tikslai ir nustatomas atitinkamas koordinavimo mechanizmas; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primena, kad pagal subsidiarumo principą jaunimo srityje ES gali tik remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus, pažymi, kad svarbu suderinti ES ir nacionalinį finansavimą ir todėl ragina Komisiją palengvinti sinergiją su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos iniciatyvomis, kad būtų išvengta veiksmų dubliavimosi, sutapimo ir pasikartojimo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją padidinti viešąsias investicijas į švietimą ir su jaunimu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | tvirtai mano, kad lėšų, kuriomis galima pasinaudoti siekiant remti įvairias su jaunimu susijusias iniciatyvas ir politikos priemones, pvz., programa „Erasmus+“, Jaunimo užimtumo iniciatyva ir programa „Europa piliečiams“, kitoje DFP turėtų būti numatyta gerokai daugiau, kad būtų galima sukurti daugiau galimybių jaunimui ir išvengti atskirties; |
| --- | --- |

70.

| 71. | teigiamai vertina Europos solidarumo korpusą, t. y. jaunų europiečių solidarumo, savanoriškos veiklos ir įtraukaus pilietiškumo skatinimo programą; primena Parlamento poziciją, kad nauja iniciatyva turi būti tinkamai finansuojama skiriant naujus išteklius ir programa neturi būti naudojama kaip kovos su jaunimo nedarbu priemonė; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tvirtai mano, kad programa „Europa piliečiams“ turėtų būti toliau įgyvendinama siekiant skatinti aktyvų pilietiškumą, piliečių švietimą ir dialogą ir suteikti prasmę Europos tapatybei; atkreipia dėmesį į prastą programos įgyvendinimo lygį, kurį lemia finansavimo trūkumas; ragina gerokai padidinti šiai programai skiriamus finansinius asignavimus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primygtinai ragina Komisiją ir toliau įgyvendinti programą „Erasmus“ jauniems verslininkams“; ragina valstybes nares ir Komisiją kartu populiarinti šią programą, bendradarbiaujant su prekybos rūmais, įmonėmis ir jaunimu, atsižvelgiant į pagrindinę jų veiklos sritį; |
| --- | --- |

73.

| 74. | dar kartą pareiškia, kad pritaria programos „Kūrybiška Europa“ stiprinimui, kurioje numatytos konkrečios jaunų menininkų ir kultūros bei kūrybos sektoriuose dirbančių specialistų judumo schemos; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atkreipia dėmesį į programos „Erasmus+“ svarbą: tai yra esminė priemonė siekiant ugdyti aktyvius ir atsakingus jaunus piliečius; tvirtai mano, kad programa „Erasmus+“ turėtų būti orientuota į visus jaunuolius, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, ir kad dėl didesnių kito programos „Erasmus+“ programavimo laikotarpio siekių turėtų būti numatytas gerokai didesnis finansavimas, siekiant išnaudoti visą programos potencialą, ir turėtų būti supaprastintos procedūros kuriant elektronines sistemas, kad būtų galima naudotis tarpvalstybinėmis paslaugomis ir studentų duomenimis, kaip antai e. kortelės projektas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina geriau suderinti ES jaunimo strategiją ir programą „Erasmus+“, suderinant jų įgyvendinimo laikotarpius, iš dalies pakeičiant „Erasmus +“ reglamentą, kad nustačius bendrus „jaunimo tikslus“ būtų aiškiai remiami strategijos tikslai, ir apibrėžiant 3 pagrindinį veiksmą, kaip pagrindines strategijos įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pažymi, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžeto nepakanka norint užtikrinti, kad būtų pasiekti programos tikslai; todėl ragina kitoje DFP gerokai padidinti Jaunimo užimtumo iniciatyvos asignavimus, o valstybes nares ragina savo nacionaliniuose biudžetuose numatyti jaunimo užimtumo schemoms skirtas lėšas; taip pat pabrėžia, kad tinkamo amžiaus ribą būtina pratęsti nuo 25 iki 29 metų, nes ji geriau atspindėtų tikrovę, t. y. kad daugelis naujų absolventų ir naujų darbo rinkos dalyvių yra vyresni nei 25 metų amžiaus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | teigia, kad nepažeidžiant subsidiarumo principo reikia suderinti jaunuolio sąvoką, nustatant amžiaus apribojimus, taikomus visoje ES; ragina visas valstybes nares prisidėti atliekant šį suderinimą, šalinant kliūtis vertinti pažangą ir kuriant įgyvendintinas priemones; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina remti būsimos ES bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos įgyvendinimą siekiant kurti integruotus, įrodymais pagrįstus reagavimo, intervencijos ir prevencijos sprendimus, kuriais skatinama jaunimo gerovė ir atsparumas; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atkreipia dėmesį į rezultatus ir riziką, pagal kuriuos galima spręsti, kad į veiksmus, kuriems vadovauja Komisija (įskaitant studentų mainų programas), atsižvelgia nacionalinės valdžios institucijos, siekdamos įgyvendinti Jaunimo strategijos reikalavimus, ir tai, kad kai kurios valstybės narės atsiima savo išteklius iš politikos sričių, kurioms teikiama parama iš ES biudžeto (22); |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 50.

(2)  OL C 417, 2015 12 15, p. 1.

(3)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(4)  EUCO 37/13.

(5)  OL C 311, 2009 12 19, p. 1.

(6)  http://ec.europa.eu/assets/eac/dgs/education_culture/more_info/evaluations/docs/youth/youth-strategy-2016_en.pdf

(7)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0359.

(9)  Priimti tekstai P8_TA(2017)0018.

(10)  OL C 417, 2015 12 15, p. 17.

(11)  OL C 398, 2012 12 22, p. 1.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0426.

(13)  OL C 88, 2014 3 27, p. 1.

(14)  OL C 58, 2018 2 15, p. 57.

(15)  OL C 316, 2017 9 22, p. 76.

(16)  OL C 120, 2016 4 5, p. 22.

(17)  OL C 11, 2018 1 12, p. 16.

(18)  https://www.youthforum.org/sites/default/files/publication-pdfs/Resolution_EU_Youth_Strategy_FINAL%281%29.pdf

(19)  Europos jaunimo forumo paskelbta šešėlinė ataskaita dėl jaunimo politikos.

(20)  „Apie visuomenę glaustai, 2016 m. EBPO socialiniai rodikliai“ (angl. Society at a Glance 2016 – OECD Social Indicators).

(21)  2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo valstybėse narėse (P8_TA(2018)0018).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615645/EPRS_STU(2018)615645_EN.pdf

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/192 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/192

---

P8_TA(2018)0241

Ekologinio projektavimo direktyvos įgyvendinimas

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ekologinio projektavimo direktyvos (2009/125/EB) įgyvendinimo (2017/2087(INI))

(2020/C 76/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (1), nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (toliau – Ekologinio projektavimo direktyva), ir įgyvendinimo reglamentus bei savanoriškus susitarimus, priimtus pagal šią direktyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (1), nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (toliau – Ekologinio projektavimo direktyva), ir įgyvendinimo reglamentus bei savanoriškus susitarimus, priimtus pagal šią direktyvą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2016–2019 m. Ekologinio projektavimo darbo planą (COM(2016)0773), priimtą pagal Direktyvą 2009/125/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2016–2019 m. Ekologinio projektavimo darbo planą (COM(2016)0773), priimtą pagal Direktyvą 2009/125/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (2),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos tikslus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos tikslus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą,

| — | atsižvelgdamas į 21-oje JTBKKK Šalių konferencijoje (COP 21) sudarytą Paryžiaus klimato susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 21-oje JTBKKK Šalių konferencijoje (COP 21) sudarytą Paryžiaus klimato susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Paryžiaus susitarimą ratifikavo ES ir valstybės narės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Paryžiaus susitarimą ratifikavo ES ir valstybės narės,

| — | atsižvelgdamas į tame susitarime nustatytą ilgalaikį tikslą – užtikrinti, kad vidutinės temperatūros kilimas pasaulio mastu būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas, kad ji nepadidėtų daugiau kaip 1,5 °C, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tame susitarime nustatytą ilgalaikį tikslą – užtikrinti, kad vidutinės temperatūros kilimas pasaulio mastu būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas, kad ji nepadidėtų daugiau kaip 1,5 °C,

| — | atsižvelgdamas į bendrąją Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą iki 2020 m. (2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES (3)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrąją Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą iki 2020 m. (2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES (3)),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikatą „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikatą „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ (COM(2018)0028),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikatą ir tarnybų darbinį dokumentą „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas: cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąlyčio gerinimo variantai“ (COM(2018)0032 – SWD(2018)0020)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikatą ir tarnybų darbinį dokumentą „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas: cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąlyčio gerinimo variantai“ (COM(2018)0032 – SWD(2018)0020)),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „2017 m. ES svarbiausių žaliavų sąrašas“ (COM(2017)0490), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „2017 m. ES svarbiausių žaliavų sąrašas“ (COM(2017)0490),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 18 d. Tarybos išvadas „Ekologinės inovacijos: sąlygų perėjimui prie žiedinės ekonomikos sudarymas“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 18 d. Tarybos išvadas „Ekologinės inovacijos: sąlygų perėjimui prie žiedinės ekonomikos sudarymas“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. JT aplinkos programos paskelbtą 2017 m. atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. JT aplinkos programos paskelbtą 2017 m. atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į ES atliekų srities teisės aktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES atliekų srities teisės aktus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato parengtą Europos įgyvendinimo vertinimą, skirtą padėti tikrinti, kaip įgyvendinama Ekologinio projektavimo direktyva, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato parengtą Europos įgyvendinimo vertinimą, skirtą padėti tikrinti, kaip įgyvendinama Ekologinio projektavimo direktyva,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8-0165/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8-0165/2018),

| A. | kadangi Ekologinio projektavimo direktyvos tikslas – padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkos apsaugos lygį taikant suderintus reikalavimus, kuriais užtikrinamas vidaus rinkos veikimas ir sudaromos sąlygos tam, kad būtų nuolat mažinamas bendras su energija susijusių gaminių poveikis aplinkai; kadangi šios priemonės padeda mažinti energijos vartojimą, todėl jos taip pat daro teigiamą poveikį energetiniam saugumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi Ekologinio projektavimo direktyvos tikslas – padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkos apsaugos lygį taikant suderintus reikalavimus, kuriais užtikrinamas vidaus rinkos veikimas ir sudaromos sąlygos tam, kad būtų nuolat mažinamas bendras su energija susijusių gaminių poveikis aplinkai; kadangi šios priemonės padeda mažinti energijos vartojimą, todėl jos taip pat daro teigiamą poveikį energetiniam saugumui;

| B. | kadangi Ekologinio projektavimo direktyva numatomos priemonės, kurių reikia imtis siekiant sumažinti su energija susijusių gaminių poveikį aplinkai per visą gyvavimo ciklą; kadangi iki šiol pagal šią direktyvą priimtuose sprendimuose daugiausia dėmesio skirta pastangoms naudojimo etapu mažinti energijos suvartojimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ekologinio projektavimo direktyva numatomos priemonės, kurių reikia imtis siekiant sumažinti su energija susijusių gaminių poveikį aplinkai per visą gyvavimo ciklą; kadangi iki šiol pagal šią direktyvą priimtuose sprendimuose daugiausia dėmesio skirta pastangoms naudojimo etapu mažinti energijos suvartojimą;

| C. | kadangi taikant direktyvą būtų galima reikšmingiau prisidėti prie ES pastangų, kuriomis siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą ir padėti įvykdyti tikslus, kurių siekiama įgyvendinant veiksmus klimato srityje; |
| --- | --- |

C.

kadangi taikant direktyvą būtų galima reikšmingiau prisidėti prie ES pastangų, kuriomis siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą ir padėti įvykdyti tikslus, kurių siekiama įgyvendinant veiksmus klimato srityje;

| D. | kadangi ekologinio projektavimo stadijoje sumažinus energetikos produktų poveikį aplinkai numatant būtiniausius kriterijus, susijusius su jų ilgaamžiškumu ir su galimybe juos atnaujinti, remontuoti, perdirbti ir pakartotinai panaudoti, gali atsiverti didelių galimybių darbo vietų kūrimo srityje; |
| --- | --- |

D.

kadangi ekologinio projektavimo stadijoje sumažinus energetikos produktų poveikį aplinkai numatant būtiniausius kriterijus, susijusius su jų ilgaamžiškumu ir su galimybe juos atnaujinti, remontuoti, perdirbti ir pakartotinai panaudoti, gali atsiverti didelių galimybių darbo vietų kūrimo srityje;

| E. | kadangi 2018 m. pradžioje buvo taikomi 29 konkretūs ekologinio projektavimo reglamentai, taikomi įvairių grupių gaminiams, taip pat buvo priimti trys savanoriški pagal šią direktyvą pripažįstami susitarimai; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2018 m. pradžioje buvo taikomi 29 konkretūs ekologinio projektavimo reglamentai, taikomi įvairių grupių gaminiams, taip pat buvo priimti trys savanoriški pagal šią direktyvą pripažįstami susitarimai;

| F. | kadangi Ekologinio projektavimo direktyvoje pripažįstami savanoriški susitarimai ir kitos savireguliacijos priemonės kaip alternatyvios priemonės įgyvendinant tam tikrus kriterijus; kadangi ne visi esami savanoriški susitarimai pasirodė esantys veiksmingesni už reguliavimo priemones; |
| --- | --- |

F.

kadangi Ekologinio projektavimo direktyvoje pripažįstami savanoriški susitarimai ir kitos savireguliacijos priemonės kaip alternatyvios priemonės įgyvendinant tam tikrus kriterijus; kadangi ne visi esami savanoriški susitarimai pasirodė esantys veiksmingesni už reguliavimo priemones;

| G. | kadangi ekologinis projektavimas suteikia ekonominės naudos pramonei ir vartotojams ir reikšmingai prisideda prie Sąjungos klimato, energetikos ir žiedinės ekonomikos politikos; |
| --- | --- |

G.

kadangi ekologinis projektavimas suteikia ekonominės naudos pramonei ir vartotojams ir reikšmingai prisideda prie Sąjungos klimato, energetikos ir žiedinės ekonomikos politikos;

| H. | kadangi ekologinio projektavimo teisės aktai yra glaudžiai siejami su ES teisės aktais energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo srityje, ir tikimasi, kad priemonės, kurių iki 2020 m. bus imtasi pagal šias dvi direktyvas, pramonės, didmeniniam ir mažmeniniam sektoriams padės papildomai gauti 55 mlrd. EUR pajamų per metus, be to, iki 2020 m. numatoma per metus sutaupyti 175 Mtne pirminės energijos, taip padedant pasiekti iki pusės 2020 m. Sąjungos energijos taupymo tikslo ir sumažinti priklausomybę nuo energijos importo; kadangi šie teisės aktai taip pat reikšmingai prisideda prie ES klimato tikslų, nes išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis kasmet sumažinamas 320 mln. tonų CO2 ekvivalento; kadangi ilguoju laikotarpiu energijos taupymo potencialas yra dar didesnis; |
| --- | --- |

H.

kadangi ekologinio projektavimo teisės aktai yra glaudžiai siejami su ES teisės aktais energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo srityje, ir tikimasi, kad priemonės, kurių iki 2020 m. bus imtasi pagal šias dvi direktyvas, pramonės, didmeniniam ir mažmeniniam sektoriams padės papildomai gauti 55 mlrd. EUR pajamų per metus, be to, iki 2020 m. numatoma per metus sutaupyti 175 Mtne pirminės energijos, taip padedant pasiekti iki pusės 2020 m. Sąjungos energijos taupymo tikslo ir sumažinti priklausomybę nuo energijos importo; kadangi šie teisės aktai taip pat reikšmingai prisideda prie ES klimato tikslų, nes išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis kasmet sumažinamas 320 mln. tonų CO2 ekvivalento; kadangi ilguoju laikotarpiu energijos taupymo potencialas yra dar didesnis;

| I. | kadangi, remiantis ekologinio projektavimo poveikio apskaitos ataskaita (Europos Komisija, 2016 m.), manoma, kad iki 2020 m. ES vartotojai sutaupys iš viso iki 112 mlrd. EUR arba maždaug 490 EUR per metus vienam namų ūkiui; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis ekologinio projektavimo poveikio apskaitos ataskaita (Europos Komisija, 2016 m.), manoma, kad iki 2020 m. ES vartotojai sutaupys iš viso iki 112 mlrd. EUR arba maždaug 490 EUR per metus vienam namų ūkiui;

| J. | kadangi daugiau kaip 80 proc. su energija susijusių gaminių poveikio aplinkai nustatoma projektavimo etapu; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugiau kaip 80 proc. su energija susijusių gaminių poveikio aplinkai nustatoma projektavimo etapu;

| K. | kadangi galima nustatyti tris pagrindines kliūtis, su kuriomis susiduria dauguma suinteresuotųjų subjektų siekdami visiškai įgyvendinti teisės aktus: nepakankamai aiški politinė parama ir kryptis, lėti reglamentavimo procesai ir nepakankama rinkos priežiūra valstybėse narėse; |
| --- | --- |

K.

kadangi galima nustatyti tris pagrindines kliūtis, su kuriomis susiduria dauguma suinteresuotųjų subjektų siekdami visiškai įgyvendinti teisės aktus: nepakankamai aiški politinė parama ir kryptis, lėti reglamentavimo procesai ir nepakankama rinkos priežiūra valstybėse narėse;

| L. | kadangi nustatyta, kad 10–25 proc. gaminių rinkoje neatitinka Ekologinio projektavimo ir Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo direktyvų, dėl to energijos sutaupoma maždaug 10 proc. mažiau, nei numatyta, ir susidaro nesąžininga konkurencija; |
| --- | --- |

L.

kadangi nustatyta, kad 10–25 proc. gaminių rinkoje neatitinka Ekologinio projektavimo ir Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo direktyvų, dėl to energijos sutaupoma maždaug 10 proc. mažiau, nei numatyta, ir susidaro nesąžininga konkurencija;

| M. | kadangi esanti išimtis netaikyti Komisijos reglamentų (EB) Nr. 244/2009 (7) ir (ES) Nr. 1194/2012 (8) sceniniam apšvietimui yra tinkamas ir veiksmingas būdas atsižvelgti į teatro ypatingus poreikius ir aplinkybes bei į visą pramogų industriją ir turėtų būti tęsiama; |
| --- | --- |

M.

kadangi esanti išimtis netaikyti Komisijos reglamentų (EB) Nr. 244/2009 (7) ir (ES) Nr. 1194/2012 (8) sceniniam apšvietimui yra tinkamas ir veiksmingas būdas atsižvelgti į teatro ypatingus poreikius ir aplinkybes bei į visą pramogų industriją ir turėtų būti tęsiama;

| N. | kadangi, nors 2009 m. Ekologinio projektavimo direktyvos taikymo sritis buvo išplėsta, kad apimtų visus su energija susijusius gaminius (išskyrus transporto priemones), ekologinio projektavimo reikalavimai dar netaikomi jokiems energijos nenaudojantiems gaminiams; |
| --- | --- |

N.

kadangi, nors 2009 m. Ekologinio projektavimo direktyvos taikymo sritis buvo išplėsta, kad apimtų visus su energija susijusius gaminius (išskyrus transporto priemones), ekologinio projektavimo reikalavimai dar netaikomi jokiems energijos nenaudojantiems gaminiams;

| O. | kadangi ES visi gaminiai turėtų būti projektuojami, gaminami ir parduodami kuo mažiau naudojant pavojingas medžiagas, sykiu užtikrinant gaminio saugumą, kad jį būtų lengviau perdirbti ir pakartotinai naudoti, kartu išsaugant aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES visi gaminiai turėtų būti projektuojami, gaminami ir parduodami kuo mažiau naudojant pavojingas medžiagas, sykiu užtikrinant gaminio saugumą, kad jį būtų lengviau perdirbti ir pakartotinai naudoti, kartu išsaugant aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį;

| P. | kadangi Ekologinio projektavimo direktyvoje teigiama, kad tai, jog ji papildo REACH reglamentą dėl cheminių medžiagų, turėtų padėti padidinti jų atitinkamą poveikį ir nustatyti suderintus gamintojams taikytinus reikalavimus; kadangi su pavojingų cheminių medžiagų naudojimu ir perdirbimu susiję reikalavimai iki šiol buvo riboti; |
| --- | --- |

P.

kadangi Ekologinio projektavimo direktyvoje teigiama, kad tai, jog ji papildo REACH reglamentą dėl cheminių medžiagų, turėtų padėti padidinti jų atitinkamą poveikį ir nustatyti suderintus gamintojams taikytinus reikalavimus; kadangi su pavojingų cheminių medžiagų naudojimu ir perdirbimu susiję reikalavimai iki šiol buvo riboti;

| Q. | kadangi pagal naują Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reglamentą buvo sukurta nauja duomenų bazė, o rinkos priežiūros informacinės ryšių sistemos (ICSMS) duomenų bazė naudojama kai kuriose, bet ne visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pagal naują Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reglamentą buvo sukurta nauja duomenų bazė, o rinkos priežiūros informacinės ryšių sistemos (ICSMS) duomenų bazė naudojama kai kuriose, bet ne visose valstybėse narėse;

| R. | kadangi vienas iš prioritetinių bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. (7-oji AVP) tikslų yra pasiekti, kad Sąjunga taptų efektyviai išteklius naudojančia, žaliąja ir konkurencinga mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika; kadangi šioje aplinkosaugos veiksmų programoje teigiama, kad Sąjungos politikos sistema turėtų užtikrinti, jog, siekiant užtikrinti didžiausią išteklių ir medžiagų naudojimo efektyvumą, Sąjungos rinkai pateikiami prioritetiniai produktai būtų ekologiškai suprojektuoti; |
| --- | --- |

R.

kadangi vienas iš prioritetinių bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. (7-oji AVP) tikslų yra pasiekti, kad Sąjunga taptų efektyviai išteklius naudojančia, žaliąja ir konkurencinga mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika; kadangi šioje aplinkosaugos veiksmų programoje teigiama, kad Sąjungos politikos sistema turėtų užtikrinti, jog, siekiant užtikrinti didžiausią išteklių ir medžiagų naudojimo efektyvumą, Sąjungos rinkai pateikiami prioritetiniai produktai būtų ekologiškai suprojektuoti;

| S. | kadangi ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas apima įsipareigojimą ateities produktų projektavimo reikalavimuose pagal Ekologinio projektavimo direktyvą daugiau dėmesio skirti žiedinės ekonomikos aspektams, sistemingai analizuojant tokius klausimus, kaip taisomumas, patvarumas, atnaujinamumas, galimybė perdirbti ir tam tikrų juose esančių medžiagų atsekamumas; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas apima įsipareigojimą ateities produktų projektavimo reikalavimuose pagal Ekologinio projektavimo direktyvą daugiau dėmesio skirti žiedinės ekonomikos aspektams, sistemingai analizuojant tokius klausimus, kaip taisomumas, patvarumas, atnaujinamumas, galimybė perdirbti ir tam tikrų juose esančių medžiagų atsekamumas;

| T. | kadangi Paryžiaus susitarime nustatytas ilgalaikis tikslas užtikrinti, kad vidutinės temperatūros kilimas pasaulio mastu būtų gerokai mažesnis nei 2o C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra, ir dėti pastangas, kad ji nepadidėtų daugiau kaip 1,5o C; kadangi ES yra įsipareigojusi pagal savo galimybes prisidėti siekiant šių tikslų ir sumažinti išmetamą teršalų kiekį visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

T.

kadangi Paryžiaus susitarime nustatytas ilgalaikis tikslas užtikrinti, kad vidutinės temperatūros kilimas pasaulio mastu būtų gerokai mažesnis nei 2o C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra, ir dėti pastangas, kad ji nepadidėtų daugiau kaip 1,5o C; kadangi ES yra įsipareigojusi pagal savo galimybes prisidėti siekiant šių tikslų ir sumažinti išmetamą teršalų kiekį visuose sektoriuose;

| U. | kadangi ekologinio projektavimo priemonės turėtų apimti visą gaminių gyvavimo ciklą, siekiant pagerinti išteklių naudojimo efektyvumą Sąjungoje, atsižvelgiant į tai, kad daugiau kaip 80 proc. gaminio poveikio aplinkai nulemia projektavimo etapas, todėl jis labai svarbus skatinant žiedinės ekonomikos aspektus, gaminio patvarumą, atnaujinamumą, galimybę pataisyti, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą; |
| --- | --- |

U.

kadangi ekologinio projektavimo priemonės turėtų apimti visą gaminių gyvavimo ciklą, siekiant pagerinti išteklių naudojimo efektyvumą Sąjungoje, atsižvelgiant į tai, kad daugiau kaip 80 proc. gaminio poveikio aplinkai nulemia projektavimo etapas, todėl jis labai svarbus skatinant žiedinės ekonomikos aspektus, gaminio patvarumą, atnaujinamumą, galimybę pataisyti, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą;

| V. | kadangi reikėtų ne tik gaminti tvaresnius ir efektyviau išteklius naudojančius gaminius, bet ir stiprinti dalijimosi ekonomikos ir paslaugų ekonomikos principų taikymą, o valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie susiduria su energijos nepritekliaus rizika, siekiant paskatinti naudoti efektyviausiai išteklius naudojančius gaminius ir paslaugas; |
| --- | --- |

V.

kadangi reikėtų ne tik gaminti tvaresnius ir efektyviau išteklius naudojančius gaminius, bet ir stiprinti dalijimosi ekonomikos ir paslaugų ekonomikos principų taikymą, o valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie susiduria su energijos nepritekliaus rizika, siekiant paskatinti naudoti efektyviausiai išteklius naudojančius gaminius ir paslaugas;

| W. | kadangi Sąjunga yra pasirašiusi Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų (POT) ir todėl privalo imtis veiksmų, kad palaipsniui būtų nustota naudoti tas pavojingas medžiagas, be kita ko, apribojant jų naudojimą gaminio projektavimo etapu; |
| --- | --- |

W.

kadangi Sąjunga yra pasirašiusi Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų (POT) ir todėl privalo imtis veiksmų, kad palaipsniui būtų nustota naudoti tas pavojingas medžiagas, be kita ko, apribojant jų naudojimą gaminio projektavimo etapu;

Veiksminga priemonė siekiant ekonomiškai efektyviai taupyti energiją

| 1. | mano, kad Ekologinio projektavimo direktyva yra sėkminga priemonė energijos vartojimo efektyvumui didinti, kad ji padėjo gerokai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir vartotojams suteikė ekonominės naudos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rekomenduoja Komisijai įtraukti daugiau su energija susijusių gaminių grupių, atrinktų atsižvelgiant į jų ekologinio projektavimo potencialą, įskaitant energijos vartojimo ir medžiagų naudojimo efektyvumo potencialą, taip pat į kitus aplinkos aspektus, taikant direktyvos 15 straipsnyje nustatytą metodiką, taip pat ragina nuolat atnaujinti esamus standartus siekiant visapusiškai pasinaudoti direktyvos taikymo srities ir tikslų teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Ekologinio projektavimo direktyva gerinamas ES vidaus rinkos veikimas nustatant bendrus produktų standartus; pabrėžia, kad tolesnis suderintų gaminių standartų priėmimas ES lygmeniu remia inovacijas, mokslinius tyrimus ir ES gamintojų konkurencingumą ir užtikrina sąžiningą konkurenciją sykiu neužkraunant bereikalingos administracinės naštos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, jog direktyvoje reikalaujama, kad Komisija pasiūlytų įgyvendinimo priemonių, jei gaminys atitinka kriterijus, t. y. produktai parduodami dideliais kiekiais, jų poveikis aplinkai yra reikšmingas ir jie gali būti tobulinami; pabrėžia, kad Komisijai tenka atsakomybė vykdyti šiuos įgaliojimus ir užtikrinti naudą vartotojams, kad būtų sėkmingai pasiekta žiedinė ekonomika ir aplinka, pripažįstant, kad tokius produktų standartus galima pasiekti tik Sąjungos lygmeniu, todėl valstybės narės tikisi, kad Komisija imsis reikiamų veiksmų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad derinant direktyvą su iniciatyvomis, susijusiomis su žiedine ekonomika, būtų dar labiau padidintas jos veiksmingumas; todėl ragina rengti plataus užmojo ekologinio projektavimo ir žiedinės ekonomikos planą, kuris būtų naudingas ir aplinkai, ir teiktų galimybių skatinti tvarų ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas (įskaitant MVĮ sektorių), taip pat teiktų naudą vartotojams; pažymi, kad didesnis išteklių efektyvumas ir antrinių žaliavų naudojimas gamyboje suteikia didelių galimybių sumažinti atliekų kiekį ir sutaupyti išteklių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Ekologinio projektavimo direktyva yra didesnio priemonių rinkinio dalis ir kad jos veiksmingumas priklauso nuo sąveikos su kitomis priemonėmis, visų pirma susijusiomis su energijos vartojimo efektyvumo ženklinimu; mano, kad reikėtų vengti iš dalies sutampančių reglamentų; |
| --- | --- |

6.

Sprendimų priėmimo proceso stiprinimas

| 7. | pabrėžia pagrindinį Ekologinio projektavimo konsultacijų forumo vaidmenį sprendimų priėmimo procese suburiant pramonės ir pilietinės visuomenės atstovus ir kitus suinteresuotuosius subjektus ir mano, kad šis subjektas sėkmingai veikia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra susirūpinęs dėl to, kad kartais labai vėluojama kurti ir priimti įgyvendinimo priemones, ir tai ekonominės veiklos vykdytojams sukelia netikrumą, dėl to prarandama daug galimybių vartotojams taupyti energiją ir sykiu sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, o priimtos priemonės gali atsilikti nuo technologinių pokyčių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad vėlavimas įgyvendinti priemones iš dalies susijęs su ribotais Komisijos ištekliais; ragina Komisiją skirti pakankamai išteklių ekologinio projektavimo procesui, turint mintyje didelę teisės aktų ES pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Komisiją stengtis nevėluoti priimti ir paskelbti įgyvendinimo priemonių ir rekomenduoja nustatyti aiškius jų užbaigimo ir galiojančių reglamentų peržiūros galutinius terminus ir etapus; mano, kad ekologinio projektavimo priemonės turėtų būti priimamos atskirai ir paskelbiamos iškart jas priėmus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad būtina laikytis 2016–2019 m. Ekologinio projektavimo darbo plane numatytų terminų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad ekologinio projektavimo reikalavimus reikia grįsti patikima technine analize ir poveikio vertinimu, atskaitos tašku laikant veiksmingiausius produktus ir technologijas rinkoje ir technologijų plėtrą kiekviename sektoriuje; ragina Komisiją pirmenybę teikti priemonių, susijusių su produktų, kurie suteikia daugiausia galimybių sutaupyti pirminės energijos ir turi reikšmingą potencialą žiedinės ekonomikos kūrimui, įgyvendinimui ir peržiūrai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad Ekologinio projektavimo direktyva suteikia galimybę naudotis savanoriškais susitarimais; pabrėžia, kad savanoriški susitarimai gali būti naudojami vietoj įgyvendinimo priemonių, jei jie apima didelę rinkos dalį ir jei laikoma, kad jais galima užtikrinti bent jau tokio paties lygio aplinkosauginį veiksmingumą, taip pat jais turėtų būti užtikrinamas greitesnis sprendimų priėmimo procesas; mano, kad turėtų būti padidintas savanoriškų susitarimų priežiūros veiksmingumas ir užtikrinta pakankama pilietinės visuomenės įtrauktis; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Komisijos rekomendaciją (ES) 2016/2125 dėl pramonės parengtų savireguliacijos priemonių gairių ir prašo Komisijos atidžiai stebėti visus savanoriškus susitarimus, pripažintus pagal Ekologinio projektavimo direktyvą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina technologijų mokymąsi integruoti į su energija susijusių produktų ekologinio projektavimo metodiką, kad technologiniai pagerinimai būtų atlikti prieš įsigaliojant reglamentams ir kad būtų užtikrintas reglamentų aktualumas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją tinkamais atvejais mikroplastikų patekimo į vandens aplinką vertinimus įtraukti į ekologinio projektavimo priemones; ragina Komisiją į persvarstytas buitinių skalbyklių ir džiovyklių ekologinio projektavimo priemones įtraukti privalomus reikalavimus dėl mikroplastiko filtrų; |
| --- | --- |

15.

Perėjimas nuo energijos taupymo principo prie išteklių taupymo principo

| 16. | dar kartą ragina suteikti naują postūmį skatinti su žiedine ekonomika susijusius gaminių aspektus ir mano, kad Ekologinio projektavimo direktyva suteikia daug galimybių didinti išteklių naudojimo efektyvumą, kurio potencialas iki šiol neišnaudotas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | todėl mano, kad šiuo metu įgyvendinant Ekologinio projektavimo direktyvą turi būti ne tik dedamos tolesnės pastangos gerinti energijos vartojimo efektyvumą, bet ir sistemingai sprendžiami į šios direktyvos taikymo sritį patenkančių gaminių viso gyvavimo ciklo ekologinio efektyvumo klausimai, taip pat nustatomi būtiniausi išteklių kriterijai, apimantys, be kita ko, patvarumą, galimybę pataisyti ir atnaujinti, taip pat dalijimosi potencialą, pakartotinį naudojimą, kintamumą, perdirbamumą ir perdirbtų medžiagų arba antrinių svarbiausių žaliavų naudojimą produktų gamyboje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad turi būti tiksliai nurodytas ir aiškiai bei objektyviai apibrėžtas žiedinės ekonomikos kriterijų parinkimas kiekvienai produktų grupei, taip pat kad kriterijai būtų lengvai išmatuojami ir įgyvendinami proporcingomis sąnaudomis, kad direktyva būtų praktiškai įgyvendinama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiekvienos gaminių kategorijos ekologinio projektavimo parengiamųjų studijų etapu ragina reguliariai atlikti išsamius galimybių, kurias suteikia su žiedine ekonomika susiję aspektai, tyrimus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, jog svarbu, kad gamintojai pateiktų aiškias ir tikslias instrukcijas, leidžiančias naudotojams ir nepriklausomiems remontininkams lengviau taisyti produktus nenaudojant specialios įrangos; taip pat pabrėžia, kad svarbu teikti informaciją apie galimybę gauti atsarginių dalių ir apie produktų naudojimo trukmę, kai tai įmanoma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad gali būti naudinga daugiau dėmesio skirti ne tik energijos naudojimui, bet ir kitiems aplinkos apsaugos aspektams, pvz., pavojingoms cheminėms medžiagoms, mikroplastikų patekimui į aplinką, atliekų susidarymui ir žaliavų naudojimui, ir ragina naudotis šios direktyvos priemonėmis didinant skaidrumą vartotojams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad daugiau kaip 80 proc. produkto poveikio aplinkai lemiama projektavimo etapu, t. y. etapu, kai galima nuspręsti nenaudoti pavojų keliančios medžiagos, ją pakeisti kita arba naudoti ribotai; pabrėžia, kad numatant išplėstus ekologinio projektavimo kriterijus reikėtų atskirai apsvarstyti svarbiausių medžiagų, pavyzdžiui, retųjų žemės elementų, toksinių medžiagų arba pavojingų medžiagų, kaip antai patvariųjų organinių teršalų (POT) ir endokrininę sistemą ardančių medžiagų, naudojimą, siekiant jį apriboti arba bent užtikrinant jų išėmimo (atskyrimo) galimybę gyvavimo ciklo pabaigoje, nedarant poveikio kitiems toms medžiagoms Sąjungos lygmeniu nustatytiems suderintiems teisiniams reikalavimams; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina, kad su energija susijusiems gaminiams keliami ekologinio projektavimo reikalavimai nekeltų ES gamintojams įgyvendinimo sunkumų, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurių galimybės naudoti patentuotas technologijas yra gerokai mažesnės nei rinkos lyderių; |
| --- | --- |

23.

| 24. | šiuo atžvilgiu palankiai vertina 2016–2019 m. ekologinio projektavimo darbo programą, apimančią įpareigojimus parengti medžiagų naudojimo efektyvumui taikomus reikalavimus ir standartus, remiant antrinių žaliavų naudojimą, ir primygtinai ragina Komisiją prioriteto tvarka užbaigti šį darbą; mano, kad tokie kriterijai turėtų būti skirti konkretiems produktams, grindžiami patikimais tyrimais, juos taikant daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama sritims, kurias gerinti esama akivaizdžių galimybių, be to, juos taikyti ir tikrinti turėtų galėti rinkos priežiūros institucijos; mano, kad nustatant geriausią praktiką reikėtų skatinti naudotis mokslinių tyrimų veiklos rezultatais ir pažangiausiomis inovacijomis elektros ir elektroninės įrangos perdirbimo srityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad vis svarbesniu sėkmės veiksniu siekiant išteklių naudojimo efektyvumo tampa būtinybė plėtojant sisteminį požiūrį net tik atsižvelgti į produktą, bet ir į visą sistemą, kuri yra būtina jo veikimui ekologinio projektavimo procese, ir ragina Komisiją į būsimą Ekologinio projektavimo darbo programą įtraukti daugiau tokių sistemos lygmens galimybių; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad ypatingą dėmesį reikia skirti vandenį naudojantiems produktams, nes šioje srityje galima užtikrinti vartotojams didelę naudą ir galimybes nemažai sutaupyti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją skatinti naudoti ir iš kasybos atliekų gaunamas svarbiausias žaliavas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad Komisija atidėjo veiksmus informacinių ir ryšių technologijų (IRT), pvz., mobiliųjų ir išmaniųjų telefonų, srityje laukdama, kol bus atlikta daugiau vertinimų, ir atsižvelgdama į sparčius technologinius su šia gaminių grupe susijusius pokyčius; vis dėlto mano, kad šie dideliais kiekiais parduodami ir dažnai keičiami produktai gali būti gerokai patobulinti, visų pirma efektyvaus išteklių naudojimo aspektu, ir kad dėl to jiems turėtų būti taikomi ekologinio projektavimo kriterijai ir turėtų būti dedamos pastangos supaprastinti reglamentavimo pažangą; pabrėžia, kad reikia atidžiai išnagrinėti, kaip būtų galima pagerinti ekologinį projektavimą produktų, kurių taisomumas ir atsarginių dalių keitimo galimybės yra esminiai ekologinio projektavimo elementai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad taisomumas būtų skatinamas suteikiant galimybių gauti gaminio atsarginių dalių per visą jo gyvavimo ciklą už priimtiną kainą, lyginant su naujo gaminio bendra kaina; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena savo reikalavimą atlikti plataus masto Sąjungos gaminių politikos sistemos peržiūrą sprendžiant išteklių efektyvumo savybių klausimą; šiomis aplinkybėmis prašo Komisijos įvertinti, ar dabartinė ekologinio projektavimo metodika galėtų būti taikoma ne tik su energija susijusių produktų kategorijoms, ir prašo parengti atitinkamus pasiūlymus dėl naujų teisės aktų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti perdirbtų ir (arba) antrinių žaliavų naudojimą būtina turėti aukštos kokybės antrinių žaliavų, todėl turėtų būti sukurta gerai organizuota tų žaliavų rinka; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, jog svarbu priskirti atsakomybę gamintojams ir išplėsti garantijų laikotarpius ir sąlygas, kad gamintojai privalėtų prisiimti atsakomybę už gaminio gyvavimo ciklo atliekų tvarkymo etapą vadovaujantis reikiamais Sąjungos teisės aktais, kad būtų skatinamas taisomumas, atnaujinamumas, pritaikomumas ir perdirbamumas ir būtų užtikrinta, kad žaliavos ir atliekų tvarkymas liktų Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina išplėsti ilgalaikio vartojimo prekėms taikomas minimalias garantijas; |
| --- | --- |

33.

Rinkos priežiūros gerinimas

| 34. | primygtinai pabrėžia, kad reikia stiprinti vidaus rinkai tiekiamų gaminių priežiūrą pasitelkiant geresnį valstybių narių bei Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir suteikiant pakankamai finansinių išteklių rinkos priežiūros institucijoms; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę sukurti skaitmeninę produkto informacijos suvestinę (produkto pasą), kaip 2017 m. gruodžio 18 d. savo išvadose dėl ekologinių inovacijų pasiūlė Taryba; tai būtų priemonė, kurioje būtų nurodytos produktuose naudotos žaliavos ir medžiagos ir kuri, be kita ko, palengvintų rinkos priežiūrą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina visoje Sąjungoje taikyti nuoseklesnę ir ekonomiškai efektyvesnę rinkos priežiūros sistemą siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Ekologinio projektavimo direktyvos, ir pateikia šias rekomendacijas:






  — | iš nacionalinių valdžios institucijų turėtų būti reikalaujama naudotis ICSMS duomenų baze, kurioje jos galėtų dalytis gaminių atitikties patikrų ir visų gaminių, kuriems taikomi ekologinio projektavimo reglamentai, atžvilgiu atliktų bandymų rezultatais; šioje duomenų bazėje turėtų būti pateikta visa aktuali informacija apie reikalavimus atitinkančius ir reikalavimų neatitinkančius produktus, kad būtų išvengta nebūtinų bandymų kitoje valstybėje narėje; duomenų bazė turėtų būti paprasta naudoti ir lengvai prieinama; |
| --- | --- | --- |

36.

—

iš nacionalinių valdžios institucijų turėtų būti reikalaujama naudotis ICSMS duomenų baze, kurioje jos galėtų dalytis gaminių atitikties patikrų ir visų gaminių, kuriems taikomi ekologinio projektavimo reglamentai, atžvilgiu atliktų bandymų rezultatais; šioje duomenų bazėje turėtų būti pateikta visa aktuali informacija apie reikalavimus atitinkančius ir reikalavimų neatitinkančius produktus, kad būtų išvengta nebūtinų bandymų kitoje valstybėje narėje; duomenų bazė turėtų būti paprasta naudoti ir lengvai prieinama;

| — | į bendrąją gaminių registravimo duomenų bazę, kurioje registruojami energijos vartojimo efektyvumo etikete paženklinti gaminiai, turėtų būti įtraukiami visi gaminiai, kuriems taikomi ekologinio projektavimo reglamentai; |
| --- | --- |

—

į bendrąją gaminių registravimo duomenų bazę, kurioje registruojami energijos vartojimo efektyvumo etikete paženklinti gaminiai, turėtų būti įtraukiami visi gaminiai, kuriems taikomi ekologinio projektavimo reglamentai;

| — | nacionalinės valdžios institucijos turėtų būti įpareigotos parengti konkrečius jų rinkos priežiūros veiklos ekologinio projektavimo srityje planus, apie kuriuos turi būti pranešama kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (9); į tuos planus turėtų būti įtrauktos atsitiktinės patikros; |
| --- | --- |

—

nacionalinės valdžios institucijos turėtų būti įpareigotos parengti konkrečius jų rinkos priežiūros veiklos ekologinio projektavimo srityje planus, apie kuriuos turi būti pranešama kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (9); į tuos planus turėtų būti įtrauktos atsitiktinės patikros;

| — | turėtų būti sparčiai taikomi atrankiniai metodai siekiant nustatyti taisyklių neatitinkančius gaminius, be to, jie turėtų būti tobulinami bendradarbiaujant su pramonės ekspertais ir jais turėtų būti dalijamasi su viešojo sektoriaus institucijomis; |
| --- | --- |

—

turėtų būti sparčiai taikomi atrankiniai metodai siekiant nustatyti taisyklių neatitinkančius gaminius, be to, jie turėtų būti tobulinami bendradarbiaujant su pramonės ekspertais ir jais turėtų būti dalijamasi su viešojo sektoriaus institucijomis;

| — | Komisija turėtų nustatyti minimalų rinkai teikiamų produktų kiekį, kuris turėtų būti patikrintas, taip pat parengti įgaliojimą vykdyti nepriklausomą rinkos priežiūrą ir teikti atitinkamus pasiūlymus; |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų nustatyti minimalų rinkai teikiamų produktų kiekį, kuris turėtų būti patikrintas, taip pat parengti įgaliojimą vykdyti nepriklausomą rinkos priežiūrą ir teikti atitinkamus pasiūlymus;

| — | turėtų būti priimtos atgrasomosios priemonės, įskaitant: reikalavimų nesilaikantiems gamintojams taikomas sankcijas, kurios būtų proporcingos visai Europos rinkai daromam reikalavimų nesilaikymo poveikiui, ir kompensacijas reikalavimų neatitinkančių gaminių įsigijusiems vartotojams, kurios būtų taikomos net pasibaigus teisėtam garantijos terminui, įskaitant kolektyvinį teisių gynimą; |
| --- | --- |

—

turėtų būti priimtos atgrasomosios priemonės, įskaitant: reikalavimų nesilaikantiems gamintojams taikomas sankcijas, kurios būtų proporcingos visai Europos rinkai daromam reikalavimų nesilaikymo poveikiui, ir kompensacijas reikalavimų neatitinkančių gaminių įsigijusiems vartotojams, kurios būtų taikomos net pasibaigus teisėtam garantijos terminui, įskaitant kolektyvinį teisių gynimą;

| — | ypatingą dėmesį skirti internetu parduodamiems importuotiems gaminiams ir produktams iš ne ES valstybių; |
| --- | --- |

—

ypatingą dėmesį skirti internetu parduodamiems importuotiems gaminiams ir produktams iš ne ES valstybių;

| — | užtikrinti nuoseklumą su Komisijos pasiūlymu dėl reglamento, kuriuo nustatomos gaminiams taikomų derinamųjų Sąjungos teisės aktų laikymosi ir vykdymo užtikrinimo taisyklės (COM(2017)0795) ir į kurio taikymo sritį įtraukti pagal Ekologinio projektavimo direktyvą reglamentuojami gaminiai; šiomis aplinkybėmis remia bendrų tyrimų supaprastinimą ES lygmeniu; |
| --- | --- |

—

užtikrinti nuoseklumą su Komisijos pasiūlymu dėl reglamento, kuriuo nustatomos gaminiams taikomų derinamųjų Sąjungos teisės aktų laikymosi ir vykdymo užtikrinimo taisyklės (COM(2017)0795) ir į kurio taikymo sritį įtraukti pagal Ekologinio projektavimo direktyvą reglamentuojami gaminiai; šiomis aplinkybėmis remia bendrų tyrimų supaprastinimą ES lygmeniu;

| 37. | atkreipia dėmesį į atitinkamų ir aiškiai apibrėžtų suderintų vertinimo standartų svarbą ir pabrėžia, kad reikėtų rengti bandymų protokolus, kurie kuo labiau atitiktų realias gyvenimo sąlygas; pabrėžia, kad vertinimo metodai turėtų būti griežti, parengti ir taikomi taip, kad nebūtų galima suklastoti rezultatų ir tyčia arba netyčia pateikti geresnių rodiklių; mano, kad bandymai neturėtų sudaryti bereikalingai didelės naštos verslo įmonėms, visų pirma MVĮ, nes jos neturi tokių išteklių, kaip jų didesnės konkurentės; palankiai vertina Komisijos reglamentą (ES) 2016/2282 dėl leidžiamųjų nuokrypų, naudojamų per patikras; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją remti valstybes nares joms vykdant su įgyvendinimo užtikrinimu susijusią veiklą ir stiprinti bendradarbiavimą, kai nustatoma, kad produktas neatitinka reikalavimų; pabrėžia, kad gamintojams ir importuotojams būtini tikslesni nurodymai dėl išsamių reikalavimų, taikomų dokumentams, kurie turi būti pateikti rinkos priežiūros institucijoms; |
| --- | --- |

38.

Kiti pasiūlymai

| 39. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti ekologinio projektavimo reglamentų ir horizontaliųjų reglamentų, pvz., Sąjungos teisės aktų dėl cheminių medžiagų ir atliekų, įskaitant REACH, EEĮA ir Pavojingų medžiagų apribojimo direktyvas, nuoseklumą ir konvergenciją, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia stiprinti sąveiką su žaliaisiais viešaisiais pirkimais ir ES ekologiniu ženklu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia Ekologinio projektavimo direktyvos ir Pastatų energinio naudingumo direktyvos sąveiką; ragina valstybes nares skatinti naudoti daugiau energiją taupančių gaminių ir paslaugų ir sustiprinti jų tikrinimus ir paramos priemones; mano, kad pagerintas su energija susijusių gaminių ekologinis projektavimas savo ruožtu gali turėti teigiamos įtakos pastatų energiniam naudingumui; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad plačiajai visuomenei ir ypač žiniasklaidai reikia teikti aiškią informaciją apie ekologinio projektavimo naudą dar prieš patvirtinant priemonę, ir ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai skleisti informaciją apie ekologinio projektavimo priemonių teikiamą naudą, kaip sudėtinę šių priemonių tvirtinimo proceso dalį, ir aktyviau bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais, kad žmonės geriau išmanytų teisės aktus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad pereinant prie tvarios ir žiedinės ekonomikos ne tik rasis daug galimybių, bet ir kils socialinių problemų; kadangi niekas neturi būti pamirštas, mano, kad Europos Komisija ir valstybės narės, supažindindamos su programomis, kurios skirtos paskatinti naudoti efektyviausiai išteklius naudojančius gaminius, turėtų ypatingą dėmesį skirti mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie susiduria su energijos nepritekliaus rizika; mano, kad tokios programos neturėtų stabdyti inovacijų, bet ir toliau užtikrinti gamintojų galimybę siūlyti vartotojams įvairius kokybiškus produktus, ir kad turi būti sudarytos palankios sąlygos tiekti į rinką energiją ir vandenį naudojančius produktus, kuriais galima užtikrinti didesnį išteklių naudojimo efektyvumą, o vartotojams – sutaupyti lėšų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina ES institucijas ir valstybes nares rodyti tinkamą pavyzdį kuriant žiedinę ekonomiką ir visapusiškai naudojantis jos privalumais ir žaliųjų viešųjų pirkimų (ŽVP) strategijomis, kad investuojant pirmenybė būtų teikiama veiksmingiems tvariems gaminiams, pavyzdžiui, ekologiniu ženklu pažymėtiems gaminiams, ir aukščiausiems išteklių efektyvumo standartams, ir kad būtų skatinama plačiai naudoti žaliuosius viešuosius pirkimus, be kita ko, ir privačiajame sektoriuje. |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  OL L 285, 2009 10 31, p. 10.

(2)  OL L 198, 2017 7 28, p. 1.

(3)  OL L 354, 2013 12 28, p. 171.

(4)  http://www.consilium.europa.eu/media/32274/eco-innovation-conclusions.pdf

(5)  OL C 265, 2017 8 11, p. 65.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0287.

(7)  2009 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 244/2009, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/32/EB nustatomi nekryptinių buitinių lempų ekologinio projektavimo reikalavimai (OL L 76, 2009 3 24, p. 3).

(8)  8 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1194/2012, kuriuo įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB nustatomi kryptinių lempų, šviesos diodų lempų ir susijusių įrenginių ekologinio projektavimo reikalavimai (OL L 342, 2012 12 14, p. 1).

(9)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/200 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/200

---

P8_TA(2018)0242

Atsakymai į peticijas dėl kovos su mažomis garantijomis dirbant ir piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atsakymų į peticijas dėl kovos su mažomis garantijomis dirbant ir piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis (2018/2600(RSP))

(2020/C 76/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnio 1 dalies a ir b punktus, 155 straipsnio 1 dalį ir 352 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnio 1 dalies a ir b punktus, 155 straipsnio 1 dalį ir 352 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinės chartijos 4 ir 30 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 ir 32 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinės chartijos 4 ir 30 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 ir 32 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į kovos su diskriminacija ir kovos su piktnaudžiavimu priemones, nustatytas 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvoje 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) – Priedas „Bendrasis susitarimas dėl darbo ne visą darbo dieną“ (1) (Direktyva dėl darbo ne visą darbo dieną), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kovos su diskriminacija ir kovos su piktnaudžiavimu priemones, nustatytas 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvoje 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) – Priedas „Bendrasis susitarimas dėl darbo ne visą darbo dieną“ (1) (Direktyva dėl darbo ne visą darbo dieną),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis (2) (Direktyva dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis (2) (Direktyva dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (3) (Darbo laiko direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (3) (Darbo laiko direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (5) (Europos darbo tarybos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (5) (Europos darbo tarybos direktyva),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Konvenciją Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo ir Konvenciją Nr. 175 dėl darbo ne visą darbo dieną, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Konvenciją Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo ir Konvenciją Nr. 175 dėl darbo ne visą darbo dieną,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo (6),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Laikinosios darbo sutartys, mažų garantijų darbas, pagrindinės darbuotojų teisės ir ES darbo teisė“ , kurį Vidaus politikos generalinis direktoratas paskelbė 2017 m. lapkričio mėn. (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Laikinosios darbo sutartys, mažų garantijų darbas, pagrindinės darbuotojų teisės ir ES darbo teisė“ , kurį Vidaus politikos generalinis direktoratas paskelbė 2017 m. lapkričio mėn. (7),

| — | atsižvelgdamas į daugybę pateiktų peticijų dėl Direktyvos dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis viešajame sektoriuje (8) pažeidimų, dėl nesaugių darbo sąlygų, taikomų darbuotojams, dirbantiems pagal nenustatytos apimties darbo sutartis privačiajame sektoriuje (9), dėl atstovavimo profesinėms sąjungoms ir neatitikimų socialinės apsaugos sistemose (10), taip pat dėl vis dažnesnio laikinųjų sutarčių naudojimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugybę pateiktų peticijų dėl Direktyvos dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis viešajame sektoriuje (8) pažeidimų, dėl nesaugių darbo sąlygų, taikomų darbuotojams, dirbantiems pagal nenustatytos apimties darbo sutartis privačiajame sektoriuje (9), dėl atstovavimo profesinėms sąjungoms ir neatitikimų socialinės apsaugos sistemose (10), taip pat dėl vis dažnesnio laikinųjų sutarčių naudojimo (11),

| — | atsižvelgdamas į naujus Komisijos pasiūlymus dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos darbo institucija (COM(2018)0131) ir Tarybos rekomendacijos dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujus Komisijos pasiūlymus dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos darbo institucija (COM(2018)0131) ir Tarybos rekomendacijos dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (COM(2018)0132),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Peticijų komiteto surengto klausymo „Laikiną arba mažų garantijų darbą dirbančių darbuotojų teisių apsauga, remiantis gautomis peticijomis“ rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Peticijų komiteto surengto klausymo „Laikiną arba mažų garantijų darbą dirbančių darbuotojų teisių apsauga, remiantis gautomis peticijomis“ rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. spalio 14 d. Tarybos direktyvą Nr. 91/533/EEB dėl darbdavio pareigos informuoti darbuotojus apie galiojančias sutarties arba darbo santykių sąlygas (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. spalio 14 d. Tarybos direktyvą Nr. 91/533/EEB dėl darbdavio pareigos informuoti darbuotojus apie galiojančias sutarties arba darbo santykių sąlygas (12),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje, kuria panaikinama Tarybos direktyva 91/533/EEB (COM(2017)0797), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje, kuria panaikinama Tarybos direktyva 91/533/EEB (COM(2017)0797),

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą „Atsakymai į peticijas dėl kovos su mažomis garantijomis dirbant ir piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis“ (O-000054/2018 – B8–0022/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą „Atsakymai į peticijas dėl kovos su mažomis garantijomis dirbant ir piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis“ (O-000054/2018 – B8–0022/2018),

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi pagal terminuotas darbo sutartis ir ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičius ES per pastaruosius 15 metų padidėjo, – taip įvyko dėl įgyvendinamos griežto taupymo politikos ir darbuotojų teisių apribojimo, ir dėl to padidėjo nesaugumas ir darbo nestabilumas; kadangi norint apimti įvairias užimtumo formas ir tinkamai apsaugoti darbuotojus, reikalingos veiksmingos politikos priemonės; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal terminuotas darbo sutartis ir ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičius ES per pastaruosius 15 metų padidėjo, – taip įvyko dėl įgyvendinamos griežto taupymo politikos ir darbuotojų teisių apribojimo, ir dėl to padidėjo nesaugumas ir darbo nestabilumas; kadangi norint apimti įvairias užimtumo formas ir tinkamai apsaugoti darbuotojus, reikalingos veiksmingos politikos priemonės;

| B. | kadangi nesaugios darbo sąlygos atsiranda dėl to, kad esama didelių spragų užtikrinant veiksmingą darbuotojų teisių apsaugą įvairiais reglamentavimo lygmenimis, įskaitant ES pirminę ir antrinę teisę ir valstybių narių teisę; kadangi peticijos dėl įvairių užimtumo formų turėtų būti nagrinėjamos visapusiškai laikantis atitinkamos valstybės narės, kurioje jos yra pateiktos, nacionalinių teisės aktų ir atitinkamų ES teisės aktų; kadangi ES socialinė ir darbo politika grindžiama subsidiarumo principu; |
| --- | --- |

B.

kadangi nesaugios darbo sąlygos atsiranda dėl to, kad esama didelių spragų užtikrinant veiksmingą darbuotojų teisių apsaugą įvairiais reglamentavimo lygmenimis, įskaitant ES pirminę ir antrinę teisę ir valstybių narių teisę; kadangi peticijos dėl įvairių užimtumo formų turėtų būti nagrinėjamos visapusiškai laikantis atitinkamos valstybės narės, kurioje jos yra pateiktos, nacionalinių teisės aktų ir atitinkamų ES teisės aktų; kadangi ES socialinė ir darbo politika grindžiama subsidiarumo principu;

| C. | kadangi reikia pritaikyti politikos priemones, atsižvelgiant į tai, kad nesaugumas yra dinamiškas aspektas, turintis įtakos visiems asmeniniams darbo santykiams; kadangi kova su mažų garantijų darbu turi būti vykdoma pasitelkiant integruotą ir daugialypį politikos priemonių rinkinį, kuriuo kartu su veiksmingomis priemonėmis skatinama taikyti įtraukius ir veiksmingus darbo standartus, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi lygybės principo; |
| --- | --- |

C.

kadangi reikia pritaikyti politikos priemones, atsižvelgiant į tai, kad nesaugumas yra dinamiškas aspektas, turintis įtakos visiems asmeniniams darbo santykiams; kadangi kova su mažų garantijų darbu turi būti vykdoma pasitelkiant integruotą ir daugialypį politikos priemonių rinkinį, kuriuo kartu su veiksmingomis priemonėmis skatinama taikyti įtraukius ir veiksmingus darbo standartus, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi lygybės principo;

| D. | kadangi taip pat reikėtų siekti tikslo – veiksmingai kovoti su nesąžininga darbo praktika, skatinančia nesaugumą, remiantis TDO Deramo darbo darbotvarke, kurioje nagrinėjami darbo vietų kūrimo, darbo teisės, socialinės apsaugos ir socialinio dialogo klausimai, o lyčių lygybė laikoma universaliu tikslu; |
| --- | --- |

D.

kadangi taip pat reikėtų siekti tikslo – veiksmingai kovoti su nesąžininga darbo praktika, skatinančia nesaugumą, remiantis TDO Deramo darbo darbotvarke, kurioje nagrinėjami darbo vietų kūrimo, darbo teisės, socialinės apsaugos ir socialinio dialogo klausimai, o lyčių lygybė laikoma universaliu tikslu;

| E. | kadangi Eurostato ir Eurofond duomenys apie nesavanorišką laikinąjį darbą, apie lyčių ir amžiaus skirtumus laikinose darbo vietose ir apie didelį ne visą darbo dieną dirbančių asmenų skaičių rodo, kad nuolat daugėja nestandartinių ir netipinių užimtumo formų; kadangi pagal lytį ir amžių suskirstyti duomenys apie nedarbą rodo, kad šie rodikliai yra mažiausi nuo 2009 m.; |
| --- | --- |

E.

kadangi Eurostato ir Eurofond duomenys apie nesavanorišką laikinąjį darbą, apie lyčių ir amžiaus skirtumus laikinose darbo vietose ir apie didelį ne visą darbo dieną dirbančių asmenų skaičių rodo, kad nuolat daugėja nestandartinių ir netipinių užimtumo formų; kadangi pagal lytį ir amžių suskirstyti duomenys apie nedarbą rodo, kad šie rodikliai yra mažiausi nuo 2009 m.;

| F. | kadangi keliose ES valstybėse narėse pastaraisiais metais tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuje labai padaugėjo netipinių ir laikinųjų darbo sutarčių, veikiant teisinei sistemai, kurioje piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis nebuvo galima nei tinkamai išvengti, nei už tai nubausti, dėl to, kad nėra veiksmingų ir proporcingų taisomųjų priemonių; kadangi tai turėjo neigiamo poveikio Europos užimtumo teisės aktų ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos vientisumui; |
| --- | --- |

F.

kadangi keliose ES valstybėse narėse pastaraisiais metais tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuje labai padaugėjo netipinių ir laikinųjų darbo sutarčių, veikiant teisinei sistemai, kurioje piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis nebuvo galima nei tinkamai išvengti, nei už tai nubausti, dėl to, kad nėra veiksmingų ir proporcingų taisomųjų priemonių; kadangi tai turėjo neigiamo poveikio Europos užimtumo teisės aktų ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos vientisumui;

| G. | kadangi yra sukurta išsami ES teisės aktų sistema, kuri turėtų sumažinti tam tikrų darbo santykių rūšių nesaugumo riziką, kaip antai Direktyva dėl terminuotų darbo sutarčių, Direktyva dėl darbo ne visą darbo dieną, Direktyva dėl laikinojo įdarbinimo, Darbo laiko direktyva, Direktyva dėl vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje, Direktyva dėl vienodo požiūrio į asmenis ir Direktyva dėl lygių galimybių ir vienodo požiūrio; |
| --- | --- |

G.

kadangi yra sukurta išsami ES teisės aktų sistema, kuri turėtų sumažinti tam tikrų darbo santykių rūšių nesaugumo riziką, kaip antai Direktyva dėl terminuotų darbo sutarčių, Direktyva dėl darbo ne visą darbo dieną, Direktyva dėl laikinojo įdarbinimo, Darbo laiko direktyva, Direktyva dėl vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje, Direktyva dėl vienodo požiūrio į asmenis ir Direktyva dėl lygių galimybių ir vienodo požiūrio;

| H. | kadangi Komisijoje buvo ilgai delsiama pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras, susijusias su kai kurių valstybių narių padarytais ES darbo teisės aktų pažeidimais, ir dėl to piktnaudžiavimas terminuotomis darbo sutartimis ir darbuotojų teisių pažeidimai galėjo tęstis metų metus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisijoje buvo ilgai delsiama pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras, susijusias su kai kurių valstybių narių padarytais ES darbo teisės aktų pažeidimais, ir dėl to piktnaudžiavimas terminuotomis darbo sutartimis ir darbuotojų teisių pažeidimai galėjo tęstis metų metus;

| I. | kadangi naujausia informacija, susijusi su peticijomis dėl piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis viešajame sektoriuje, atskleidė situaciją, kai tam tikri laikinieji darbuotojai buvo atleisti iš pareigų viešojoje įstaigoje, kuriai jie dirbo, po to, kai prisipažino nukentėję dėl piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis, o tai pažeidžia Direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis; |
| --- | --- |

I.

kadangi naujausia informacija, susijusi su peticijomis dėl piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis viešajame sektoriuje, atskleidė situaciją, kai tam tikri laikinieji darbuotojai buvo atleisti iš pareigų viešojoje įstaigoje, kuriai jie dirbo, po to, kai prisipažino nukentėję dėl piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis, o tai pažeidžia Direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis;

| J. | kadangi darbo sąlygos įvairiose valstybėse narėse skiriasi, nes kiekviena iš jų turi su darbo sutartimis susijusius specialius teisės aktus; |
| --- | --- |

J.

kadangi darbo sąlygos įvairiose valstybėse narėse skiriasi, nes kiekviena iš jų turi su darbo sutartimis susijusius specialius teisės aktus;

| K. | kadangi Peticijų komitetas turi patikimų įrodymų apie didėjantį mažų garantijų darbą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Peticijų komitetas turi patikimų įrodymų apie didėjantį mažų garantijų darbą;

| L. | kadangi darbuotojai, dirbantys pagal nenustatytos apimties darbo sutartis, pagal ES teisę turi būti laikomi darbuotojais, nes jie dirba vadovaujami kito asmens ir už tą darbą gauna atlyginimą, todėl turi būti taikomi ES socialiniai teisės aktai; |
| --- | --- |

L.

kadangi darbuotojai, dirbantys pagal nenustatytos apimties darbo sutartis, pagal ES teisę turi būti laikomi darbuotojais, nes jie dirba vadovaujami kito asmens ir už tą darbą gauna atlyginimą, todėl turi būti taikomi ES socialiniai teisės aktai;

| M. | kadangi mažų garantijų darbas, įskaitant nenustatytos apimties darbo sutartis, lemia nepakankamą socialinės apsaugos prieinamumą ir kenkia teisei į kolektyvines derybas, ypač kalbant apie išmokas ir apsaugą nuo nesąžiningo atleidimo iš darbo, o taip pat neigiamai veikia karjeros raidą ir mokymą; kadangi mažų garantijų darbas lemia bendrą nesaugumą per visą gyvenimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi mažų garantijų darbas, įskaitant nenustatytos apimties darbo sutartis, lemia nepakankamą socialinės apsaugos prieinamumą ir kenkia teisei į kolektyvines derybas, ypač kalbant apie išmokas ir apsaugą nuo nesąžiningo atleidimo iš darbo, o taip pat neigiamai veikia karjeros raidą ir mokymą; kadangi mažų garantijų darbas lemia bendrą nesaugumą per visą gyvenimą;

| N. | kadangi moterys dažniau dirba ne visą darbo laiką, pagal terminuotas darbo sutartis arba mažai apmokamą darbą, todėl jos patiria didesnę nesaugumo riziką, kuri atsiranda dėl diskriminacijos darbo rinkoje, o tai sulėtina pažangą kovojant su vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumu ir jį šalinant; |
| --- | --- |

N.

kadangi moterys dažniau dirba ne visą darbo laiką, pagal terminuotas darbo sutartis arba mažai apmokamą darbą, todėl jos patiria didesnę nesaugumo riziką, kuri atsiranda dėl diskriminacijos darbo rinkoje, o tai sulėtina pažangą kovojant su vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumu ir jį šalinant;

| 1. | supranta, kad mažų garantijų darbas reiškia darbo santykius, susidarančius dėl, be kita ko, piktnaudžiavimo laikinosiomis darbo sutartimis pažeidžiant tarptautinius darbo sąlygų standartus, darbuotojų teises ir ES teisės aktus; pabrėžia, kad mažų garantijų darbas reiškia didesnį patiriamą socialinį ir ekonominį pažeidžiamumą, nepakankamus išteklius oriai gyventi ir netinkamą socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad svarbu atskirti netipinį darbą nuo mažų garantijų darbo; pabrėžia, kad terminų „netipinis“ ir „mažų garantijų“ negalima vartoti kaip sinonimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į 2017 m. liepos 4 d. Parlamento rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo bei gautas peticijas ir pabrėžia, kad mažų garantijų rizika priklauso be tik nuo sutarties tipo, bet ir nuo šių veiksnių:






  — | mažo darbo vietos saugumo arba jokio saugumo dėl nenuolatinio darbo pobūdžio, pvz., kai dirbama pagal nesavanoriško ir dažnai itin trumpo darbo laiko darbo ne visą darbo laiką sutartis, kai kuriose valstybėse narėse – nenustačius aiškų darbo valandų ir pareigų, kurios keičiasi priklausomai nuo darbo poreikio; |
| --- | --- | --- |

3.

—

mažo darbo vietos saugumo arba jokio saugumo dėl nenuolatinio darbo pobūdžio, pvz., kai dirbama pagal nesavanoriško ir dažnai itin trumpo darbo laiko darbo ne visą darbo laiką sutartis, kai kuriose valstybėse narėse – nenustačius aiškų darbo valandų ir pareigų, kurios keičiasi priklausomai nuo darbo poreikio;

| — | itin menkos apsaugos nuo atleidimo ir pakankamos socialinės apsaugos atleidimo atveju trūkumo; |
| --- | --- |

—

itin menkos apsaugos nuo atleidimo ir pakankamos socialinės apsaugos atleidimo atveju trūkumo;

| — | nepakankamo atlyginimo deramam gyvenimo lygiui užtikrinti; |
| --- | --- |

—

nepakankamo atlyginimo deramam gyvenimo lygiui užtikrinti;

| — | menkų teisių į socialinę apsaugą ar išmokas arba jokių tokių teisių nesuteikimo; |
| --- | --- |

—

menkų teisių į socialinę apsaugą ar išmokas arba jokių tokių teisių nesuteikimo;

| — | jokios apsaugos nuo diskriminacijos arba ribotos apsaugos; |
| --- | --- |

—

jokios apsaugos nuo diskriminacijos arba ribotos apsaugos;

| — | menkų karjeros darbo rinkoje perspektyvų arba jokių perspektyvų karjeros ir įgūdžių ugdymo požiūriu; |
| --- | --- |

—

menkų karjeros darbo rinkoje perspektyvų arba jokių perspektyvų karjeros ir įgūdžių ugdymo požiūriu;

| — | žemo kolektyvinių teisių lygio ir menkų teisių į kolektyvinį atstovavimą; |
| --- | --- |

—

žemo kolektyvinių teisių lygio ir menkų teisių į kolektyvinį atstovavimą;

| — | darbo aplinkos, kuri neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų; |
| --- | --- |

—

darbo aplinkos, kuri neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su mažų garantijų darbu, pvz., nenustatytos apimties darbo sutartimis, užtikrinant, kad būtų kuriamos naujos priemonės ir nuosekliai laikomasi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, taip pat užtikrinant konkrečias ES ir nacionalinės teisės aktų vykdymo priemones nacionaliniu lygmeniu, siekiant pašalinti deramo darbo deficitą ir įgyvendinti teisėmis grindžiamą požiūrį; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su visais socialiniais partneriais, visų pirma profesinėmis sąjungomis, ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, skatinant kokybiškas, saugias ir gerai apmokamas darbo vietas, kad, inter alia, būtų stiprinamos darbo inspekcijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Komisiją savo teisės aktuose nedelsiant imtis veiksmų, kad būtų veiksmingai sprendžiamas darbo praktikos, skatinančios nesaugumą, klausimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad būtų panaikintos su darbo sutartimis susijusios nesąžiningos sąlygos, sprendžiant visus piktnaudžiavimo atvejus ir šalinant spragas; palankiai vertina naują pasiūlymą dėl Direktyvos dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų, kuria siekiama nustatyti naujas teises visiems darbuotojams, visų pirma siekiant pagerinti darbuotojų darbo sąlygas, susijusias su naujomis darbo formomis ir nestandartiniu darbu, kartu nedidinant naštos darbdaviams ir išlaikant darbo rinkos gebėjimą prisitaikyti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ypač palankiai vertina nuostatas dėl teisės ieškoti papildomo darbo, šiuo tikslu pašalinant veiklos apribojimo ir nesuderinamumo nuostatas, taip pat teisę gauti informaciją apie darbo pradžios datą likus pakankamai laiko iki tos datos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad Darbo laiko direktyva gali ir turi būti taikoma darbuotojams, dirbantiems pagal nenustatytos apimties darbo sutartis, ir kad todėl jiems taikomos minimalaus poilsio laiko ir maksimalaus darbo laiko taisyklės; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares atsižvelgti į TDO rodiklius nustatant darbo santykių buvimą, kaip priemonę siekiant spręsti mažų garantijų darbo teikiamos nepakankamos apsaugos problemą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad siekiant užtikrinti ekonominį ir socialinį darbo jėgos saugumą ir sklandžiai veikiančias darbo rinkas, kuriančias darbo vietas ir tvarų augimą, itin svarbu užtikrinti galimybę naudotis socialine apsauga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad turi būti užtikrinti patikrinimai tam, kad darbuotojams, dirbantiems pagal laikinus ar lanksčius sutartinius susitarimus, būtų taikoma bent jau tokia pati apsauga kaip ir visiems kitiems darbuotojams; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina dėti tikslingas pastangas naudoti esamas TDO priemones konkrečioje kampanijoje prieš mažų garantijų darbą ir kad derėtų rimtai apsvarstyti, ar reikia naujų privalomų priemonių ir teisinių priemonių, kuriomis būtų ribojamas ir mažinamas mažų garantijų darbas, o mažų garantijų darbo sutartys taptų ne tokios patrauklios darbdaviams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tvirtai laikosi nuomonės, kad turi būti atliktas bendras terminuotų darbo sutarčių atnaujinimo aplinkybių įvertinimas, nes paslaugos, kurių reikalaujama iš darbuotojo, galėtų būti teikiamos ne tik tenkinant laikinus poreikius, o tai reiškia piktnaudžiavimą pažeidžiant Direktyvos 1999/70/EB Bendrojo sutarimo 5 punktą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares visiškai užtikrinti vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina, kad Komisija ir valstybės narės įvertintų su mažų garantijų darbu susijusių teisės aktų poveikį lyčių lygybei; mano, kad būtina sutelkti dėmesį į įvairias esamas priemones, susijusias su mažų garantijų darbą dirbančių moterų poreikiais, nes jau dabar tai yra dominuojanti grupė, kuri ir toliau patirs itin didelį poveikį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad prielaida, kuria grindžiama Direktyva 1999/70/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl terminuotų darbo sutarčių, reiškia, kad neterminuotos darbo sutartys yra bendra darbo santykių forma, o terminuotos darbo sutartys yra tik tam tikriems sektoriams arba tam tikroms profesijoms ir veiklos rūšims būdinga užimtumo ypatybė; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smerkia terminuotų darbo sutarčių atnaujinimą siekiant patenkinti poreikius, kurie yra ne laikino pobūdžio, bet nuolatiniai ir ilgalaikiai, nes tai pažeidžia Direktyvą 1999/70/EB; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, jog Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė, kad terminuotos darbo sutarties pakeitimas į neterminuotą darbo sutartį yra priemonė, kuri, atsižvelgiant į tai, kad ji skirta piktnaudžiavimo sudarant neterminuotas darbo sutartis prevencijai ir piktnaudžiavimo padariniams galutinai pašalinti, atitinka ES teisės reikalavimus (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad terminuotos darbo sutarties pakeitimas į neterminuotą darbo sutartį turi būti laikomas priemone, skirta veiksmingai užkirsti kelią piktnaudžiavimui terminuotomis darbo sutartimis tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuje ir už tai bausti, ir visose valstybėse narėse ji turi būti aiškiai ir nuosekliai įtraukta į atitinkamas teisines sistemas, susijusias su darbo teise; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad terminuotos darbo sutarties pakeitimas į neterminuotą darbo sutartį darbuotojui, kuris nukentėjo nuo piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis pažeidžiant Direktyvą 1999/70/EB, neatleidžia valstybės narės nuo pareigos bausti už tokį piktnaudžiavimą, įskaitant, be kita ko, galimybę nukentėjusiam darbuotojui gauti kompensaciją už bet kokią praeityje patirtą žalą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad jei valstybė narė nusprendžia nubausti už laikinojo darbuotojo diskriminaciją ar netinkamą elgesį su juo pažeidžiant ES teisės nuostatas skirdama kompensaciją nukentėjusiam darbuotojui, tokia kompensacija bet kokiu atveju turi būti tinkama ir veiksminga ir turi visiškai kompensuoti patirtą žalą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad su biudžetu susijusiais argumentais, kuriais grindžiamas valstybės narės socialinės politikos pasirinkimas, negalima pateisinti veiksmingų priemonių, kuriomis siekiama išvengti piktnaudžiavimo paeiliui sudaromomis terminuotomis darbo sutartimis ir už tai tinkamai bausti, nebuvimo; iš tiesų pabrėžia, kad tokių veiksmingų priemonių, visiškai atitinkančių ES teisę, priėmimas yra būtinas siekiant panaikinti darbuotojų teisių pažeidimo pasekmes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smerkia tai, kad buvo atleisti darbuotojai, kompetentingų teisminių institucijų pripažinti kaip nukentėjusieji dėl piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis pažeidžiant Direktyvą 1999/70/EB; yra tvirtai įsitikinęs, kad tais atvejais, kai piktnaudžiaujama paeiliui sudaromomis terminuotomis darbo sutartimis, gali būti taikoma priemonė, kuria užtikrinamos veiksmingos ir lygiavertės darbuotojų apsaugos garantijos, siekiant tinkamai nubausti už piktnaudžiavimą ir panaikinti ES teisės pažeidimo pasekmes, taip pat išsaugoti atitinkamų darbuotojų darbo vietas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares gerinti darbo standartus netradicinėse darbo vietose, nustatant bent minimalius socialinės apsaugos, minimalaus darbo užmokesčio dydžio ir galimybių mokytis bei tobulėti standartus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares imtis priemonių, kad būtų gerbiami, skatinami ir nustatyti konkretūs pagrindiniai principai ir teisės darbe, taikomi neoficialioje ekonomikoje dirbantiems asmenims, ir nustatyti tinkamus mechanizmus arba peržiūrėti esamus, kad būtų užtikrinta atitiktis nacionaliniams įstatymams ir kitiems teisės aktams, taip pat pripažinti ir užtikrinti darbo santykius taip, kad darbuotojams būtų sudarytos palankesnės sąlygos pereiti prie oficialios ekonomikos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  OL L 14, 1998 1 20, p. 9.

(2)  OL L 175, 1999 7 10, p. 43.

(3)  OL L 299, 2003 11 18, p. 9.

(4)  OL L 327, 2008 12 5, p. 9.

(5)  OL L 122, 2009 5 16, p. 28.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0290.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/596823/IPOL_STU(2017)596823_EN.pdf

(8)  0389/2015, 1328/2015, 0044/2016, 0988/2016, 1108/2016, 1202/2016, 1310/2016, 0188/2017, 0268/2017, 0283/2017, 0640/2017, 0701/2017.

(9)  0019/2016, 0020/2016, 0021/2016, 0099/2017, 1162/2017.

(10)  0019/2016, 0442/2017.

(11)  1043/2017.

(12)  OL L 288, 1991 10 18, p. 32.

(13)  2014 m. lapkričio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas Mascolo, C-22/13, ECLI:EU:C:2014:2401, 55 punktas.

---

REKOMENDACIJOS

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/206 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/206

---

P8_TA(2018)0227

Libija

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Libijos (2018/2017(INI))

(2020/C 76/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2259 (2015) ir vėlesnes rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2259 (2015) ir vėlesnes rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Libijos politinį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Libijos politinį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 22 d. JT generalinio sekretoriaus ataskaitą dėl JT paramos misijos Libijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 22 d. JT generalinio sekretoriaus ataskaitą dėl JT paramos misijos Libijoje,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1973 (2011) ir visas vėlesnes JT ST rezoliucijas dėl Libijos, įskaitant Nr. 2380 (2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1973 (2011) ir visas vėlesnes JT ST rezoliucijas dėl Libijos, įskaitant Nr. 2380 (2017),

| — | atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus pranešimą, pateiktą remiantis Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2312 (2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus pranešimą, pateiktą remiantis Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2312 (2016),

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2017 m. lapkričio 14 d. pareiškimą dėl žmonijos sąžinę sukrėtusių migrantų kančių Libijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2017 m. lapkričio 14 d. pareiškimą dėl žmonijos sąžinę sukrėtusių migrantų kančių Libijoje,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2018 m. balandžio mėn. ataskaitą „Smurtas už grotų: savavališkas ir neteisėtas kalinimas Libijoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2018 m. balandžio mėn. ataskaitą „Smurtas už grotų: savavališkas ir neteisėtas kalinimas Libijoje“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją (1), 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją (2) ir 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl padėties Libijoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją (1), 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją (2) ir 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl padėties Libijoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pareiškimą dėl migrantų padėties Libijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pareiškimą dėl migrantų padėties Libijoje,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į ES visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Migracija centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Srautų valdymas ir gyvybių gelbėjimas“ (JOIN(2017)0004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Migracija centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Srautų valdymas ir gyvybių gelbėjimas“ (JOIN(2017)0004),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 3 d. Maltos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 3 d. Maltos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Afrikos ir ES strategiją ir jos veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Afrikos ir ES strategiją ir jos veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą dėl migrantų padėties Libijoje, priimtą 2017 m. Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikime ir į sukurtą AS, ES ir JT aukšto lygio trišalę darbo grupę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą dėl migrantų padėties Libijoje, priimtą 2017 m. Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikime ir į sukurtą AS, ES ir JT aukšto lygio trišalę darbo grupę,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 17 d. Tarybos išvadas dėl Libijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 17 d. Tarybos išvadas dėl Libijos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0159/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0159/2018),

| A. | kadangi padėtis Libijoje labai nestabili ir šalis susiduria su sudėtingais tarpusavyje susijusiais iššūkiais dėl politinio stabilumo, ekonomikos vystymo ir saugumo; |
| --- | --- |

A.

kadangi padėtis Libijoje labai nestabili ir šalis susiduria su sudėtingais tarpusavyje susijusiais iššūkiais dėl politinio stabilumo, ekonomikos vystymo ir saugumo;

| B. | kadangi krizė Libijoje turi milžinišką poveikį Libijos žmonėms ir daro įtaką visam aplinkiniam regionui ir ES ir todėl Libijos gyventojų ir kaimyninių šalių bei Užsachario ir Viduržemio jūros regionų labui būtina užtikrinti politinį Libijos stabilumą, kuris yra pagrindinė šalies ekonominės ir socialinės padėties gerinimo sąlyga; |
| --- | --- |

B.

kadangi krizė Libijoje turi milžinišką poveikį Libijos žmonėms ir daro įtaką visam aplinkiniam regionui ir ES ir todėl Libijos gyventojų ir kaimyninių šalių bei Užsachario ir Viduržemio jūros regionų labui būtina užtikrinti politinį Libijos stabilumą, kuris yra pagrindinė šalies ekonominės ir socialinės padėties gerinimo sąlyga;

| C. | kadangi ypač daug nerimo kyla dėl stabilumo Libijos pietuose, atsižvelgiant į nestabilią jos kaimyninių šalių padėtį, kuriose potencialūs džihadistų sukilėliai kelia grėsmę nusilpusioms Sahelio ir Sacharos regiono vyriausybėms; |
| --- | --- |

C.

kadangi ypač daug nerimo kyla dėl stabilumo Libijos pietuose, atsižvelgiant į nestabilią jos kaimyninių šalių padėtį, kuriose potencialūs džihadistų sukilėliai kelia grėsmę nusilpusioms Sahelio ir Sacharos regiono vyriausybėms;

| D. | kadangi ES turėtų aktyviau bendrauti diplomatiniais kanalais ir panaudoti savo didelį finansinį įnašą saugumui ir socialinei bei ekonominei padėčiai Libijoje konsoliduoti; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES turėtų aktyviau bendrauti diplomatiniais kanalais ir panaudoti savo didelį finansinį įnašą saugumui ir socialinei bei ekonominei padėčiai Libijoje konsoliduoti;

| E. | kadangi konfliktas Libijoje gali būti išspręstas tik vadovaujantis nuosekliu, visapusišku ir įtraukiu požiūriu, įtraukiant visus tarptautinius veikėjus ir suinteresuotuosius subjektus, be kita ko, įvairių vietos bendruomenių atstovus, genčių vadus ir pilietinės visuomenės aktyvistus, bei užtikrinant Libijos atsakomybę už taikos procesą ir dalyvavimą jame; |
| --- | --- |

E.

kadangi konfliktas Libijoje gali būti išspręstas tik vadovaujantis nuosekliu, visapusišku ir įtraukiu požiūriu, įtraukiant visus tarptautinius veikėjus ir suinteresuotuosius subjektus, be kita ko, įvairių vietos bendruomenių atstovus, genčių vadus ir pilietinės visuomenės aktyvistus, bei užtikrinant Libijos atsakomybę už taikos procesą ir dalyvavimą jame;

| F. | kadangi Libijos politinis susitarimas ir Libijai skirtas JT veiksmų planas yra vienintelė perspektyvi programa šiai krizei įveikti; |
| --- | --- |

F.

kadangi Libijos politinis susitarimas ir Libijai skirtas JT veiksmų planas yra vienintelė perspektyvi programa šiai krizei įveikti;

| G. | kadangi diplomatiniais veiksmais ir teikdama konkrečią paramą ES padeda Libijoje vykdyti politinį perėjimą prie stabilios, veikiančios šalies santvarkos ir remia JT tarpininkavimo pastangas šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

G.

kadangi diplomatiniais veiksmais ir teikdama konkrečią paramą ES padeda Libijoje vykdyti politinį perėjimą prie stabilios, veikiančios šalies santvarkos ir remia JT tarpininkavimo pastangas šiuo atžvilgiu;

| H. | kadangi nepaprastai svarbu, kad visos valstybės narės laikytųsi vienodos pozicijos, padidintų ES tarpininkavimo pastangas ir pabrėžtų esminį Jungtinių Tautų ir Jungtinių Tautų veiksmų plano vaidmenį; kadangi bet kokios paskiros valstybių narių iniciatyvos vertintinos teigiamai tik tuo atveju, jeigu jų imamasi pagal Europos principus ir jeigu jos visiškai atitinka ES užsienio politiką; |
| --- | --- |

H.

kadangi nepaprastai svarbu, kad visos valstybės narės laikytųsi vienodos pozicijos, padidintų ES tarpininkavimo pastangas ir pabrėžtų esminį Jungtinių Tautų ir Jungtinių Tautų veiksmų plano vaidmenį; kadangi bet kokios paskiros valstybių narių iniciatyvos vertintinos teigiamai tik tuo atveju, jeigu jų imamasi pagal Europos principus ir jeigu jos visiškai atitinka ES užsienio politiką;

| I. | kadangi ES veiksmai turėjo įtakos migracijos srautams, nes, palyginti su 2016 m., 2017 m. pabaigoje migrantų skaičius sumažėjo trečdaliu, o pirmaisiais 2018 m. mėnesiais jų skaičius buvo 50 proc. mažesnis nei tuo pačiu praeitų metų laikotarpiu; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES veiksmai turėjo įtakos migracijos srautams, nes, palyginti su 2016 m., 2017 m. pabaigoje migrantų skaičius sumažėjo trečdaliu, o pirmaisiais 2018 m. mėnesiais jų skaičius buvo 50 proc. mažesnis nei tuo pačiu praeitų metų laikotarpiu;

| J. | kadangi Libija yra svarbi tranzito arba išvykimo šalis migrantams, ypač iš Užsachario Afrikos, kurie nori pakliūti į Europos šalis; kadangi, bėgdami nuo smurto Libijoje, tūkstančiai migrantų ir pabėgėlių žuvo mėgindami perplaukti Viduržemio jūrą, kad pasiektų Europą; |
| --- | --- |

J.

kadangi Libija yra svarbi tranzito arba išvykimo šalis migrantams, ypač iš Užsachario Afrikos, kurie nori pakliūti į Europos šalis; kadangi, bėgdami nuo smurto Libijoje, tūkstančiai migrantų ir pabėgėlių žuvo mėgindami perplaukti Viduržemio jūrą, kad pasiektų Europą;

| K. | kadangi migrantai yra labiausiai dėl Libijos nesaugumo problemų kenčiantys asmenys, nes dažnai prieš juos savavališkai smurtaujama, jie tampa nevalstybinių subjektų vykdomo savavališko suėmimo ir sulaikymo, turto prievartavimo, taip pat pagrobimų siekiant išpirkos ir išnaudojimo aukomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi migrantai yra labiausiai dėl Libijos nesaugumo problemų kenčiantys asmenys, nes dažnai prieš juos savavališkai smurtaujama, jie tampa nevalstybinių subjektų vykdomo savavališko suėmimo ir sulaikymo, turto prievartavimo, taip pat pagrobimų siekiant išpirkos ir išnaudojimo aukomis;

| L. | kadangi daugelį migrantų, ypač iš Užsachario Afrikos, šalyje neteisėtai sulaiko įvairios ginkluotos grupuotės; |
| --- | --- |

L.

kadangi daugelį migrantų, ypač iš Užsachario Afrikos, šalyje neteisėtai sulaiko įvairios ginkluotos grupuotės;

| M. | kadangi didelį susirūpinimą kelia tai, kad Nigeris į Libiją grąžino bent 132 sudaniečių, kurie naudojosi UNHCR pagalba; |
| --- | --- |

M.

kadangi didelį susirūpinimą kelia tai, kad Nigeris į Libiją grąžino bent 132 sudaniečių, kurie naudojosi UNHCR pagalba;

| N. | kadangi itin svarbi išlieka problema, susijusi su šalies viduje perkeltais asmenimis, kurie dažnai patiria dideles grėsmes, pvz., jiems tenka kirsti konflikto zonas, jie susiduria su sausumos minomis ir nesprogusiais sprogmenimis, taip pat patiria įvairių ginkluotų grupuočių smurtą; |
| --- | --- |

N.

kadangi itin svarbi išlieka problema, susijusi su šalies viduje perkeltais asmenimis, kurie dažnai patiria dideles grėsmes, pvz., jiems tenka kirsti konflikto zonas, jie susiduria su sausumos minomis ir nesprogusiais sprogmenimis, taip pat patiria įvairių ginkluotų grupuočių smurtą;

| O. | kadangi Libija tapo tranzitine prekybos žmonėmis šalimi; kadangi Libijoje yra šimtai tūkstančių įvairių tautybių migrantų ir prieglobsčio prašytojų, kurių daugelis gyvena itin prastomis sąlygomis ir yra potencialios neteisėtai migrantus gabenančių asmenų aukos; kadangi esama kaltinimų dėl vergijos Libijoje; |
| --- | --- |

O.

kadangi Libija tapo tranzitine prekybos žmonėmis šalimi; kadangi Libijoje yra šimtai tūkstančių įvairių tautybių migrantų ir prieglobsčio prašytojų, kurių daugelis gyvena itin prastomis sąlygomis ir yra potencialios neteisėtai migrantus gabenančių asmenų aukos; kadangi esama kaltinimų dėl vergijos Libijoje;

| P. | kadangi paprasti Libijos gyventojai gyvena kaip niekad sudėtingomis sąlygomis, kurias dar labiau apsunkino grynųjų pinigų krizė, vandens ribojimas ir dažnai nutrūkstantis elektros energijos tiekimas, o šalies sveikatos priežiūros sistemos padėtis iš esmės yra katastrofiška; |
| --- | --- |

P.

kadangi paprasti Libijos gyventojai gyvena kaip niekad sudėtingomis sąlygomis, kurias dar labiau apsunkino grynųjų pinigų krizė, vandens ribojimas ir dažnai nutrūkstantis elektros energijos tiekimas, o šalies sveikatos priežiūros sistemos padėtis iš esmės yra katastrofiška;

| Q. | kadangi Libijos politinis klimatas pasižymi giliu abipusiu nepasitikėjimu tarp skirtingų regionų pagrindinių politikos ir kariuomenės veikėjų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Libijos politinis klimatas pasižymi giliu abipusiu nepasitikėjimu tarp skirtingų regionų pagrindinių politikos ir kariuomenės veikėjų;

| R. | kadangi tarptautiniu mastu pripažinta Nacionalinės santarvės vyriausybė, užtikrindama savo saugumą, vis labiau pasikliauja keliomis karinėmis grupuotėmis; kadangi šios karinės grupuotės įgijo neregėto masto įtaką valstybės institucijoms Tripolyje, taigi, kelia grėsmę Jungtinių Tautų dedamoms pastangoms sukurti gyvybingesnę politinę sistemą šalyje; |
| --- | --- |

R.

kadangi tarptautiniu mastu pripažinta Nacionalinės santarvės vyriausybė, užtikrindama savo saugumą, vis labiau pasikliauja keliomis karinėmis grupuotėmis; kadangi šios karinės grupuotės įgijo neregėto masto įtaką valstybės institucijoms Tripolyje, taigi, kelia grėsmę Jungtinių Tautų dedamoms pastangoms sukurti gyvybingesnę politinę sistemą šalyje;

| S. | kadangi tokios šalys kaip Turkija, Kataras, Egiptas ir Jungtiniai Arabų Emyratai daro didelę įtaką įvairioms konfliktuojančioms grupėms; |
| --- | --- |

S.

kadangi tokios šalys kaip Turkija, Kataras, Egiptas ir Jungtiniai Arabų Emyratai daro didelę įtaką įvairioms konfliktuojančioms grupėms;

| T. | kadangi įvairių Libijos bendruomenių, genčių ir etninių grupių subnacionalinės tapatybės visada buvo Libijos socialinės ir kultūrinės sanklodos pagrindas ir atliko svarbų vaidmenį socialinėje bei politinėje raidoje, taip pat sprendžiant šalies saugumo klausimus; kadangi Libijos visuomenė turi gilias konfliktų tarp miestų, genčių ir etninių bendruomenių neformalių sprendimų priėmimo procesų tradicijas; |
| --- | --- |

T.

kadangi įvairių Libijos bendruomenių, genčių ir etninių grupių subnacionalinės tapatybės visada buvo Libijos socialinės ir kultūrinės sanklodos pagrindas ir atliko svarbų vaidmenį socialinėje bei politinėje raidoje, taip pat sprendžiant šalies saugumo klausimus; kadangi Libijos visuomenė turi gilias konfliktų tarp miestų, genčių ir etninių bendruomenių neformalių sprendimų priėmimo procesų tradicijas;

| U. | kadangi šiuo metu šalyje nėra aiškios ir bendros teisės aktų sistemos, kiek tai susiję su rinkimų sistema; kadangi nepriimta konstitucija, taigi, šalis neturi teisinės sistemos, būtinos naujiems rinkimams surengti; kadangi dėl šiuo metu vyraujančio nebaudžiamumo atmosferos, paplitusio neteisėtumo, korupcijos, ginkluotų grupuočių vaidmens ir įtampos tarp Libijos regionų ir genčių toliau mažėja pasitikėjimas jau ir taip silpnomis viešosiomis ir valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

U.

kadangi šiuo metu šalyje nėra aiškios ir bendros teisės aktų sistemos, kiek tai susiję su rinkimų sistema; kadangi nepriimta konstitucija, taigi, šalis neturi teisinės sistemos, būtinos naujiems rinkimams surengti; kadangi dėl šiuo metu vyraujančio nebaudžiamumo atmosferos, paplitusio neteisėtumo, korupcijos, ginkluotų grupuočių vaidmens ir įtampos tarp Libijos regionų ir genčių toliau mažėja pasitikėjimas jau ir taip silpnomis viešosiomis ir valdžios institucijomis;

| V. | kadangi Libijoje ir toliau daugėja neteisminių egzekucijų, kankinimų, savavališkų sulaikymų ir gyvenamųjų teritorijų bei infrastruktūros puolimų be atrankos, taip pat daugėja neapykantą kurstančių kalbų ir smurto skatinimo atvejų; |
| --- | --- |

V.

kadangi Libijoje ir toliau daugėja neteisminių egzekucijų, kankinimų, savavališkų sulaikymų ir gyvenamųjų teritorijų bei infrastruktūros puolimų be atrankos, taip pat daugėja neapykantą kurstančių kalbų ir smurto skatinimo atvejų;

| W. | kadangi Libijos rytuose ir vakaruose vis stiprėja ir intensyviau veikia Madchali pasekėjų salafitų ekstremistų grupuotė; kadangi Madchali pasekėjai priešinasi rinkimams, stengiasi išlaikyti dabartinę padėtį, visiškai atmeta bet kokį demokratijos modelį ir yra gerai ginkluoti, jie kelia aiškią tolesnio ekstremizmo ir smurto šalyje grėsmę; |
| --- | --- |

W.

kadangi Libijos rytuose ir vakaruose vis stiprėja ir intensyviau veikia Madchali pasekėjų salafitų ekstremistų grupuotė; kadangi Madchali pasekėjai priešinasi rinkimams, stengiasi išlaikyti dabartinę padėtį, visiškai atmeta bet kokį demokratijos modelį ir yra gerai ginkluoti, jie kelia aiškią tolesnio ekstremizmo ir smurto šalyje grėsmę;

| X. | kadangi šalyje sugriuvus baudžiamosios teisenos sistemai padidėjo nebaudžiamumas ir sumažėjo galimybės nusikaltimų aukoms siekti apsaugos ir teisinės gynybos; kadangi keliuose regionuose, net tais atvejais, kai po nusikaltimo buvo pateiktos policijos ataskaitos, buvo imtasi mažai veiksmų, kad būtų pradėti skubūs, kruopštūs, veiksmingi, nešališki ir nepriklausomi tyrimai ir nusikaltimo vykdytojai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; kadangi nuo 2011 m. Libijoje nebuvo nuteistas nė vienas ginkluotai grupuotei priklausantis nusikaltimo vykdytojas; |
| --- | --- |

X.

kadangi šalyje sugriuvus baudžiamosios teisenos sistemai padidėjo nebaudžiamumas ir sumažėjo galimybės nusikaltimų aukoms siekti apsaugos ir teisinės gynybos; kadangi keliuose regionuose, net tais atvejais, kai po nusikaltimo buvo pateiktos policijos ataskaitos, buvo imtasi mažai veiksmų, kad būtų pradėti skubūs, kruopštūs, veiksmingi, nešališki ir nepriklausomi tyrimai ir nusikaltimo vykdytojai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; kadangi nuo 2011 m. Libijoje nebuvo nuteistas nė vienas ginkluotai grupuotei priklausantis nusikaltimo vykdytojas;

| Y. | kadangi smurtą Libijoje nuolat kursto visaapimantis nebaudžiamumas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus; kadangi deramai su tuo nekovojant ir toliau nesilaikant teisės normų taikaus sambūvio idėja ir kova su smurtiniu ekstremizmu gyventojams praras prasmę; |
| --- | --- |

Y.

kadangi smurtą Libijoje nuolat kursto visaapimantis nebaudžiamumas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus; kadangi deramai su tuo nekovojant ir toliau nesilaikant teisės normų taikaus sambūvio idėja ir kova su smurtiniu ekstremizmu gyventojams praras prasmę;

| Z. | kadangi kelios dešimtys politinių ir žmogaus teisių aktyvistų, žiniasklaidos atstovų ir kitų visuomenės veikėjų buvo pagrobti arba jiems buvo grasinama; kadangi JT gavo pranešimų apie abiejų šalių vykdomus savavališkus sulaikymus, kankinimus ir netinkamą elgesį; |
| --- | --- |

Z.

kadangi kelios dešimtys politinių ir žmogaus teisių aktyvistų, žiniasklaidos atstovų ir kitų visuomenės veikėjų buvo pagrobti arba jiems buvo grasinama; kadangi JT gavo pranešimų apie abiejų šalių vykdomus savavališkus sulaikymus, kankinimus ir netinkamą elgesį;

| AA. | kadangi stiprėjantys išpuoliai prieš teisėjus, vietos pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus ir žiniasklaidos darbuotojus – taip pat prieš pabėgėlius ir migrantus – toliau blogina visų Libijos teritorijoje esančių civilių gyventojų žmogaus teisių padėtį; kadangi teisės normų nesilaikymas ir nebaudžiamumas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant kankinimus, savavališką sulaikymą, neteismines egzekucijas ir civilių ir infrastruktūros puolimus be atrankos toliau kursto smurtą šioje šalyje; |
| --- | --- |

AA.

kadangi stiprėjantys išpuoliai prieš teisėjus, vietos pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus ir žiniasklaidos darbuotojus – taip pat prieš pabėgėlius ir migrantus – toliau blogina visų Libijos teritorijoje esančių civilių gyventojų žmogaus teisių padėtį; kadangi teisės normų nesilaikymas ir nebaudžiamumas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant kankinimus, savavališką sulaikymą, neteismines egzekucijas ir civilių ir infrastruktūros puolimus be atrankos toliau kursto smurtą šioje šalyje;

| AB. | kadangi dėl prastai saugomų Libijos sienų skatinama neteisėta tarpvalstybinė prekyba ir kadangi dėl ginkluotų grupuočių paplitimo pasienio zonose dar labiau paaštrėjo kova tarp konkuruojančių prekeivių dėl kelioms valstybėms priklausančių išteklių kontrolės; kadangi į šalį atvykstantys užsienio kovotojai ir įvairūs nusikaltėlių tinklai toliau naudojasi nekontroliuojamu ginklų platinimu; |
| --- | --- |

AB.

kadangi dėl prastai saugomų Libijos sienų skatinama neteisėta tarpvalstybinė prekyba ir kadangi dėl ginkluotų grupuočių paplitimo pasienio zonose dar labiau paaštrėjo kova tarp konkuruojančių prekeivių dėl kelioms valstybėms priklausančių išteklių kontrolės; kadangi į šalį atvykstantys užsienio kovotojai ir įvairūs nusikaltėlių tinklai toliau naudojasi nekontroliuojamu ginklų platinimu;

| AC. | kadangi dėl nesaugumo ir politinio nestabilumo Libija tapo ekstremistų grupuočių veiklai palankia teritorija; kadangi Fecano regionas yra struktūriškai nestabilus ir istorinė pabėgėlių bei migrantų, taip pat naftos, aukso, ginklų, narkotikų ir neteisėto žmonių gabenimo tranzitu į Europą vieta; kadangi šiame regione vyrauja įtampa tarp etninių grupių ir genčių, kuri sustiprėjo žlugus Muammaro al-Gaddafi valdžiai, taip pat vyksta kova dėl šalies išteklių kontrolės; kadangi Fecano regiono stabilizavimas labai svarbus siekiant stabilizuoti padėtį visoje šalyje; |
| --- | --- |

AC.

kadangi dėl nesaugumo ir politinio nestabilumo Libija tapo ekstremistų grupuočių veiklai palankia teritorija; kadangi Fecano regionas yra struktūriškai nestabilus ir istorinė pabėgėlių bei migrantų, taip pat naftos, aukso, ginklų, narkotikų ir neteisėto žmonių gabenimo tranzitu į Europą vieta; kadangi šiame regione vyrauja įtampa tarp etninių grupių ir genčių, kuri sustiprėjo žlugus Muammaro al-Gaddafi valdžiai, taip pat vyksta kova dėl šalies išteklių kontrolės; kadangi Fecano regiono stabilizavimas labai svarbus siekiant stabilizuoti padėtį visoje šalyje;

| AD. | kadangi Libijos vietos valdžios institucijos labai svarbios siekiant užkirsti kelią konfliktams ir teikti gyventojams būtiniausias viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Libijos vietos valdžios institucijos labai svarbios siekiant užkirsti kelią konfliktams ir teikti gyventojams būtiniausias viešąsias paslaugas;

| AE. | kadangi nuo 2018 m. gegužės 7 d. vykdomas vis stipresnis Dernos miesto puolimas sausuma ir iš oro bei apšaudymas artilerijos pabūklais; kadangi žuvo daugybė civilių, tuo pačiu nepaprastai trūksta pagalbinių priemonių ir medicininės pagalbos, o humanitarinė padėtis yra katastrofiška; |
| --- | --- |

AE.

kadangi nuo 2018 m. gegužės 7 d. vykdomas vis stipresnis Dernos miesto puolimas sausuma ir iš oro bei apšaudymas artilerijos pabūklais; kadangi žuvo daugybė civilių, tuo pačiu nepaprastai trūksta pagalbinių priemonių ir medicininės pagalbos, o humanitarinė padėtis yra katastrofiška;

| AF. | kadangi 2018 m. gegužės 20–23 d. į komandiruotę Libijoje buvo išvykusi oficiali Parlamento delegacija; |
| --- | --- |

AF.

kadangi 2018 m. gegužės 20–23 d. į komandiruotę Libijoje buvo išvykusi oficiali Parlamento delegacija;

| 1. | rekomenduoja Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai:






  a) | užtikrinti kuo tvirtesnę paramą 2017 m. rugsėjo mėn. JT specialiojo atstovo Ghassano Salamé pateiktam JT veiksmų planui, skirtam Libijai, kuriuo siekiama Libijos stabilizavimo ir politinio bei įtraukaus nacionalinio susitaikymo proceso, kuriuo būtų sudarytos galimybės visiems Libijos veikėjams, įskaitant visas gentis, pasiekti stabilų ir ilgalaikį politinį susitarimą, skiriant deramą dėmesį moterų ir mažumų dalyvavimui; atsižvelgti į įtraukių konsultavimosi procesų rezultatus, kurie JT Saugumo Tarybai buvo pristatyti 2018 m. gegužės 21 d.; griežtai pasmerkti bet kokias pastangas pakenkti JT vadovaujamam taikos procesui; toliau glaudžiai bendradarbiauti su JT paramos misija Libijoje (UNSMIL); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

užtikrinti kuo tvirtesnę paramą 2017 m. rugsėjo mėn. JT specialiojo atstovo Ghassano Salamé pateiktam JT veiksmų planui, skirtam Libijai, kuriuo siekiama Libijos stabilizavimo ir politinio bei įtraukaus nacionalinio susitaikymo proceso, kuriuo būtų sudarytos galimybės visiems Libijos veikėjams, įskaitant visas gentis, pasiekti stabilų ir ilgalaikį politinį susitarimą, skiriant deramą dėmesį moterų ir mažumų dalyvavimui; atsižvelgti į įtraukių konsultavimosi procesų rezultatus, kurie JT Saugumo Tarybai buvo pristatyti 2018 m. gegužės 21 d.; griežtai pasmerkti bet kokias pastangas pakenkti JT vadovaujamam taikos procesui; toliau glaudžiai bendradarbiauti su JT paramos misija Libijoje (UNSMIL);

| b) | sustiprinti savo diplomatines pastangas siekiant remti JT planą bei padėti sustiprinti Libijos nacionalinės vyriausybės vienybę ir padėti jai sutelkti pastangas ir pasiekti politinį sutarimą, užtikrinti saugumą ir įtvirtinti savo valdžią visoje Libijos teritorijoje, ir ta valdžia būtų platesnio masto nei tarptautiniu mastu pripažintos Libijos nacionalinio susitarimo vyriausybės vykdoma ribota teritorijos kontrolė, nes tai būtina įtraukaus politinio sprendimo stabilizuoti, atkurti ir sutaikyti šalį, valstybės kūrimo, taip pat bet kokios taikos palaikymo operacijos, grindžiamos demokratija, teisės viršenybe ir žmogaus teisėmis, sąlyga; užtikrinti, kad atsakomybė už stabilizavimo procesą ir už sprendimą dėl būsimos valstybės santvarkos tektų Libijai; remti vietos mechanizmų ir šalyje esamų pajėgumų, susijusių su tarpininkavimu, ginčų sprendimu ir paliaubomis, stiprinimą ir prijungti juos prie Jungtinių Tautų veiksmų plano kaip dalį nuoseklaus ir integruoto požiūrio, kuris suteiktų galimybę pasiekti konkrečių ir ilgalaikių rezultatų; |
| --- | --- |

b)

sustiprinti savo diplomatines pastangas siekiant remti JT planą bei padėti sustiprinti Libijos nacionalinės vyriausybės vienybę ir padėti jai sutelkti pastangas ir pasiekti politinį sutarimą, užtikrinti saugumą ir įtvirtinti savo valdžią visoje Libijos teritorijoje, ir ta valdžia būtų platesnio masto nei tarptautiniu mastu pripažintos Libijos nacionalinio susitarimo vyriausybės vykdoma ribota teritorijos kontrolė, nes tai būtina įtraukaus politinio sprendimo stabilizuoti, atkurti ir sutaikyti šalį, valstybės kūrimo, taip pat bet kokios taikos palaikymo operacijos, grindžiamos demokratija, teisės viršenybe ir žmogaus teisėmis, sąlyga; užtikrinti, kad atsakomybė už stabilizavimo procesą ir už sprendimą dėl būsimos valstybės santvarkos tektų Libijai; remti vietos mechanizmų ir šalyje esamų pajėgumų, susijusių su tarpininkavimu, ginčų sprendimu ir paliaubomis, stiprinimą ir prijungti juos prie Jungtinių Tautų veiksmų plano kaip dalį nuoseklaus ir integruoto požiūrio, kuris suteiktų galimybę pasiekti konkrečių ir ilgalaikių rezultatų;

| c) | remti vadinamuosius miesto tarybų susirinkimus, kurie vyksta keliose savivaldybėse padedant Jungtinėms Tautoms, nes tai veiksminga iš apačios kylanti susitaikymo iniciatyva, kurios tikslas – skatinti įvairių bendruomenių dialogą, taigi, ji konkrečiai prisideda prie tvaraus ir perspektyvaus Libijos krizės sprendimo kūrimo ir padeda kurti nacionalinę pilietiškumo kultūrą; |
| --- | --- |

c)

remti vadinamuosius miesto tarybų susirinkimus, kurie vyksta keliose savivaldybėse padedant Jungtinėms Tautoms, nes tai veiksminga iš apačios kylanti susitaikymo iniciatyva, kurios tikslas – skatinti įvairių bendruomenių dialogą, taigi, ji konkrečiai prisideda prie tvaraus ir perspektyvaus Libijos krizės sprendimo kūrimo ir padeda kurti nacionalinę pilietiškumo kultūrą;

| d) | siekti priemonių institucijų kūrimui skatinti, tikrai pilietinei visuomenei kurti ir ekonomikos augimui paskatinti, atsisakyti pernelyg išpūsto viešojo administravimo sektoriaus siekiant skatinti tvarią privačiojo sektoriaus plėtrą, nes tai yra būtina ilgalaikiam šalies stabilumui ir klestėjimui užtikrinti; |
| --- | --- |

d)

siekti priemonių institucijų kūrimui skatinti, tikrai pilietinei visuomenei kurti ir ekonomikos augimui paskatinti, atsisakyti pernelyg išpūsto viešojo administravimo sektoriaus siekiant skatinti tvarią privačiojo sektoriaus plėtrą, nes tai yra būtina ilgalaikiam šalies stabilumui ir klestėjimui užtikrinti;

| e) | remti Libijos pastangas kuriant naują konstitucinę santvarką, kurioje turėtų būti numatyta, kaip sąžiningai paskirstyti iš naftos išteklių gaunamą turtą ir kaip aiškiai padalyti uždavinius bei pareigas tarp istorinių regionų ir nacionalinės vyriausybės; priminti, kad tokia nauja konstitucija, kuri iš dalies galėtų remtis pakeistos 1963 m. konstitucijos elementais, padėtų organizuoti rinkimus visos šalies mastu, kurie turėtų būti rengiami tik tada, kai bus priimta nauja konstitucija ir tinkamai įvykdytos visos būtinos sąlygos, kad būtų užtikrintas didelis visuomenės dalyvavimas, jos pritarimas ir rinkimų teisėtumas; |
| --- | --- |

e)

remti Libijos pastangas kuriant naują konstitucinę santvarką, kurioje turėtų būti numatyta, kaip sąžiningai paskirstyti iš naftos išteklių gaunamą turtą ir kaip aiškiai padalyti uždavinius bei pareigas tarp istorinių regionų ir nacionalinės vyriausybės; priminti, kad tokia nauja konstitucija, kuri iš dalies galėtų remtis pakeistos 1963 m. konstitucijos elementais, padėtų organizuoti rinkimus visos šalies mastu, kurie turėtų būti rengiami tik tada, kai bus priimta nauja konstitucija ir tinkamai įvykdytos visos būtinos sąlygos, kad būtų užtikrintas didelis visuomenės dalyvavimas, jos pritarimas ir rinkimų teisėtumas;

| f) | toliau teikti pirmenybę darbui ES institucijose sprendžiant, kaip geriau atsižvelgti į visus Libijos krizės aspektus, kurias priemones taikyti ir kuriuos sektorius įtraukti, be kita ko, skiriant didesnį dėmesį vietos dinamikai, siekiant nustatyti veiksmingą visapusį požiūrį į šalį ir parodyti visų institucijų ir valstybių narių tikslo ir iniciatyvos vienovę, kad būtų užtikrintas visų dalyvaujančių subjektų įgyvendinamų priemonių, kaip platesnės regiono strategijos dalies, suderinamumas; |
| --- | --- |

f)

toliau teikti pirmenybę darbui ES institucijose sprendžiant, kaip geriau atsižvelgti į visus Libijos krizės aspektus, kurias priemones taikyti ir kuriuos sektorius įtraukti, be kita ko, skiriant didesnį dėmesį vietos dinamikai, siekiant nustatyti veiksmingą visapusį požiūrį į šalį ir parodyti visų institucijų ir valstybių narių tikslo ir iniciatyvos vienovę, kad būtų užtikrintas visų dalyvaujančių subjektų įgyvendinamų priemonių, kaip platesnės regiono strategijos dalies, suderinamumas;

| g) | stiprinti dalyvavimą, matomumą ir padėties šalyje sudėtingumo supratimą iš naujo įsteigiant ES delegaciją Tripolyje ir grąžinant į delegaciją nuolatinius ES darbuotojus; |
| --- | --- |

g)

stiprinti dalyvavimą, matomumą ir padėties šalyje sudėtingumo supratimą iš naujo įsteigiant ES delegaciją Tripolyje ir grąžinant į delegaciją nuolatinius ES darbuotojus;

| h) | ir toliau pabrėžti, kad negali būti karinio sprendimo Libijos krizei įveikti, ir pakartoti, kad visos šalys ir ginkluotos grupės Libijoje turi įsipareigoti laikytis Libijos politinio susitarimo 42 straipsnio, gerbti tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinių žmogaus teisių principus, taip pat susilaikyti nuo karingos retorikos ir smurto ir demobilizuotis bei įsipareigoti siekti taikingo konflikto sprendimo, taip vengiant tolesnės žalos ir mirčių; mano, kad derybos turėtų padėti suvienyti Libijos saugumo pajėgas iš visų regionų, siekiant sukurti civilių kontroliuojamą nacionalinę saugumo struktūrą, valdomą įtraukios ir tarptautiniu mastu pripažintos Libijos vyriausybės, garantuojant skaidrumą ir atskaitomybę ir laikantis Libijos tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, ir kad šioms deryboms pasibaigus turėtų būti pasirašytas protokolas, kuriuo visos ginkluotos grupuotės būtų įpareigotos atsisakyti naudoti jėgą ir smurtą, vykdant nuoseklų ir visapusišką nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos (angl. DDR) procesą, kuriuo siekiama ginkluotų grupuočių narius vėl integruoti į visuomenę, ir saugumo sistemos reformą (SSR), vadovaujantis Skhirato nediskriminavimo ir skaidrumo principais; mano, kad tokio protokolo pasirašymas turėtų suteikti galimybę įgyvendinti taikos susitarimą, kad būtų galima surengti laisvus ir sąžiningus rinkimus, ir turėtų suteikti ekonominių ir finansinių paskatų jį pasirašiusioms šalims siekti sukurti naujas valstybės institucijas; |
| --- | --- |

h)

ir toliau pabrėžti, kad negali būti karinio sprendimo Libijos krizei įveikti, ir pakartoti, kad visos šalys ir ginkluotos grupės Libijoje turi įsipareigoti laikytis Libijos politinio susitarimo 42 straipsnio, gerbti tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinių žmogaus teisių principus, taip pat susilaikyti nuo karingos retorikos ir smurto ir demobilizuotis bei įsipareigoti siekti taikingo konflikto sprendimo, taip vengiant tolesnės žalos ir mirčių; mano, kad derybos turėtų padėti suvienyti Libijos saugumo pajėgas iš visų regionų, siekiant sukurti civilių kontroliuojamą nacionalinę saugumo struktūrą, valdomą įtraukios ir tarptautiniu mastu pripažintos Libijos vyriausybės, garantuojant skaidrumą ir atskaitomybę ir laikantis Libijos tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, ir kad šioms deryboms pasibaigus turėtų būti pasirašytas protokolas, kuriuo visos ginkluotos grupuotės būtų įpareigotos atsisakyti naudoti jėgą ir smurtą, vykdant nuoseklų ir visapusišką nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos (angl. DDR) procesą, kuriuo siekiama ginkluotų grupuočių narius vėl integruoti į visuomenę, ir saugumo sistemos reformą (SSR), vadovaujantis Skhirato nediskriminavimo ir skaidrumo principais; mano, kad tokio protokolo pasirašymas turėtų suteikti galimybę įgyvendinti taikos susitarimą, kad būtų galima surengti laisvus ir sąžiningus rinkimus, ir turėtų suteikti ekonominių ir finansinių paskatų jį pasirašiusioms šalims siekti sukurti naujas valstybės institucijas;

| i) | nepamiršti, kad reikia parengti specialiai pritaikytas programas, siekiant reintegruoti asmenis, o ne grupes, iš karinių grupuočių į valstybinį saugumo aparatą ir tokiu būdu sumažinti lojalumo konfliktus; |
| --- | --- |

i)

nepamiršti, kad reikia parengti specialiai pritaikytas programas, siekiant reintegruoti asmenis, o ne grupes, iš karinių grupuočių į valstybinį saugumo aparatą ir tokiu būdu sumažinti lojalumo konfliktus;

| j) | remti JT pastangas 2018 m. pabaigoje surengti Libijoje rinkimus su sąlyga, kad jie bus rengiami tik tada, kai bus priimta nauja konstitucija; visų pirma remti pastangas suregistruoti rinkėjus, nes dabar yra užregistruota tik 50 proc. balsavimo teisę turinčių rinkėjų; užtikrinti, kad prieš rinkimus būtų priimtas susitarimas dėl pereinamųjų nuostatų, kad būtų atkurtas pasitikėjimas ir taip sustiprintas tarptautinis ir nacionalinis naujos valdžios teisėtumas; remti, taip pat ir techninėmis priemonėmis, tinkamos konstitucinės sistemos kūrimo procesą, kaip ir visą rinkimų procesą, siejant Europos finansinę paramą su įvykdytu įsipareigojimu priimti rinkimų įstatymą, pagal kurį būtų kuo labiau laikomasi Venecijos komisijos nustatytų tarptautinių principų; |
| --- | --- |

j)

remti JT pastangas 2018 m. pabaigoje surengti Libijoje rinkimus su sąlyga, kad jie bus rengiami tik tada, kai bus priimta nauja konstitucija; visų pirma remti pastangas suregistruoti rinkėjus, nes dabar yra užregistruota tik 50 proc. balsavimo teisę turinčių rinkėjų; užtikrinti, kad prieš rinkimus būtų priimtas susitarimas dėl pereinamųjų nuostatų, kad būtų atkurtas pasitikėjimas ir taip sustiprintas tarptautinis ir nacionalinis naujos valdžios teisėtumas; remti, taip pat ir techninėmis priemonėmis, tinkamos konstitucinės sistemos kūrimo procesą, kaip ir visą rinkimų procesą, siejant Europos finansinę paramą su įvykdytu įsipareigojimu priimti rinkimų įstatymą, pagal kurį būtų kuo labiau laikomasi Venecijos komisijos nustatytų tarptautinių principų;

| k) | taikyti spaudimą tiems, kas trukdo politinėms taikos deryboms, ir efektyviai užtikrinti, kad būtų laikomasi JT ginklų eksporto embargo Libijai; apsvarstyti galimybę įvesti naujas sankcijas tiems, kas remia neteisėtus naftos sandorius; |
| --- | --- |

k)

taikyti spaudimą tiems, kas trukdo politinėms taikos deryboms, ir efektyviai užtikrinti, kad būtų laikomasi JT ginklų eksporto embargo Libijai; apsvarstyti galimybę įvesti naujas sankcijas tiems, kas remia neteisėtus naftos sandorius;

| l) | stiprinti bendradarbiavimą su visomis tarptautinėmis organizacijomis ir kitais vietoje esančiais subjektais, siekiant sustiprinti tarptautinių veiksmų suderinamumą ir susiliejimą; stiprinti diplomatinį darbą su visais regioniniais veikėjais ir kaimyninėmis šalimis, siekiant užtikrinti, kad jie prisidėtų prie teigiamos krizės Libijoje įveikos pagal JT veiksmų planą – vienintelę šiuo metu galimą krizės įveikos programą; remti Libijoje vykstantį Nacionalinės konferencijos procesą, kad būtų pasiektas skirtingų Libijos partijų susitarimas dėl tolesnių veiksmų pereinamajam laikotarpiui užbaigti; įspėti regiono veikėjus, kad jie nesiimtų jokios vienašalės ar daugiašalės karinės intervencijos, kuriai nėra jokio teisinio pagrindo ar neduotas Nacionalinio susitarimo vyriausybės politinis pritarimas; |
| --- | --- |

l)

stiprinti bendradarbiavimą su visomis tarptautinėmis organizacijomis ir kitais vietoje esančiais subjektais, siekiant sustiprinti tarptautinių veiksmų suderinamumą ir susiliejimą; stiprinti diplomatinį darbą su visais regioniniais veikėjais ir kaimyninėmis šalimis, siekiant užtikrinti, kad jie prisidėtų prie teigiamos krizės Libijoje įveikos pagal JT veiksmų planą – vienintelę šiuo metu galimą krizės įveikos programą; remti Libijoje vykstantį Nacionalinės konferencijos procesą, kad būtų pasiektas skirtingų Libijos partijų susitarimas dėl tolesnių veiksmų pereinamajam laikotarpiui užbaigti; įspėti regiono veikėjus, kad jie nesiimtų jokios vienašalės ar daugiašalės karinės intervencijos, kuriai nėra jokio teisinio pagrindo ar neduotas Nacionalinio susitarimo vyriausybės politinis pritarimas;

| m) | padėti deleguoti į Libiją teisės aktų rengėjus, teisėjus ir specialiuosius prokurorus, kurie galėtų padėti peržiūrėti Libijos kovos su terorizmu teisės aktus, ir užtikrinti, kad jie turėtų deramų priemonių vadovauti kovos su terorizmu byloms ir jas vykdyti pagal teisinės valstybės principus; |
| --- | --- |

m)

padėti deleguoti į Libiją teisės aktų rengėjus, teisėjus ir specialiuosius prokurorus, kurie galėtų padėti peržiūrėti Libijos kovos su terorizmu teisės aktus, ir užtikrinti, kad jie turėtų deramų priemonių vadovauti kovos su terorizmu byloms ir jas vykdyti pagal teisinės valstybės principus;

| n) | apsvarstyti krizės Libijoje klausimą platesniame, regiono ir visos Afrikos kontekste, atsižvelgiant į tai, kad Libija yra labai svarbi Šiaurės Afrikos, Sahelio ir Viduržemio jūros regionų stabilumui; skatinti Libijos bendradarbiavimą su jos Sahelio regiono kaimynėmis ir sudaryti palankias sąlygas šiam bendradarbiavimui; kartu taip pat apsvarstyti padėties Libijoje poveikį dinamikai ir iššūkiams, su kuriais susiduria ES; sukurti visapusišką politiką dėl Libijos, kuria būtų atsižvelgta į regiono ir visos Afrikos perspektyvą, apimančią platesnę vystymosi, saugumo, migracijos politiką, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą, kovą su terorizmu, taip pat kovą su vergija ir išnaudojimu; užtikrinti, kad ši politika būtų paremta tinkamu ir pakankamu jos įgyvendinimo finansavimu, įskaitant būsimą Daugiametę finansinę programą, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų; kai tik įmanoma, tęsti ir stiprinti NATO operacijos „Sea Guardian“ ir Europos Sąjungos karinės operacijos „Sophia“ Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

n)

apsvarstyti krizės Libijoje klausimą platesniame, regiono ir visos Afrikos kontekste, atsižvelgiant į tai, kad Libija yra labai svarbi Šiaurės Afrikos, Sahelio ir Viduržemio jūros regionų stabilumui; skatinti Libijos bendradarbiavimą su jos Sahelio regiono kaimynėmis ir sudaryti palankias sąlygas šiam bendradarbiavimui; kartu taip pat apsvarstyti padėties Libijoje poveikį dinamikai ir iššūkiams, su kuriais susiduria ES; sukurti visapusišką politiką dėl Libijos, kuria būtų atsižvelgta į regiono ir visos Afrikos perspektyvą, apimančią platesnę vystymosi, saugumo, migracijos politiką, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą, kovą su terorizmu, taip pat kovą su vergija ir išnaudojimu; užtikrinti, kad ši politika būtų paremta tinkamu ir pakankamu jos įgyvendinimo finansavimu, įskaitant būsimą Daugiametę finansinę programą, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų; kai tik įmanoma, tęsti ir stiprinti NATO operacijos „Sea Guardian“ ir Europos Sąjungos karinės operacijos „Sophia“ Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje bendradarbiavimą;

| o) | užtikrinti nuolatinį ir aktyvų dalyvavimą kovoje su terorizmu ir prekyba žmonėmis ne tik integruojant žvalgybos pajėgas, bendradarbiaujant finansų srityje ir teikiant taktinį palaikymą, bet ir vykdant socialines ir švietimo programas sveikatos priežiūros ir švietimo srityje, kad būtų sustiprintas socialinių veikėjų ir pagrindinių nuomonių formuotojų mokymas ir pasitelkimas kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir skleidžiant sambūvio ir taikaus bendradarbiavimo žinią; |
| --- | --- |

o)

užtikrinti nuolatinį ir aktyvų dalyvavimą kovoje su terorizmu ir prekyba žmonėmis ne tik integruojant žvalgybos pajėgas, bendradarbiaujant finansų srityje ir teikiant taktinį palaikymą, bet ir vykdant socialines ir švietimo programas sveikatos priežiūros ir švietimo srityje, kad būtų sustiprintas socialinių veikėjų ir pagrindinių nuomonių formuotojų mokymas ir pasitelkimas kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir skleidžiant sambūvio ir taikaus bendradarbiavimo žinią;

| p) | atsižvelgti į tai, kad nors grupuotė „Da'esh“(„Islamo valstybė“) gali būti labai susilpnėjusi Libijoje, šalyje plinta naujų formų ekstremizmas, pvz., Madchali pasekėjų praktikuojamas kultas; nepamiršti, kad efektyviausias būdas panaikinti radikalias ginkluotas grupuotes galiausiai yra sukūrimas įtraukių šalies institucijų, kurios galėtų užtikrinti teisės viršenybę, teikti viešąsias paslaugas ir užtikrinti vietos saugumą, taip pat efektyviai kovotų su šalies ir platesnio regiono stabilumui grėsmę keliančiomis grupuotėmis; |
| --- | --- |

p)

atsižvelgti į tai, kad nors grupuotė „Da'esh“(„Islamo valstybė“) gali būti labai susilpnėjusi Libijoje, šalyje plinta naujų formų ekstremizmas, pvz., Madchali pasekėjų praktikuojamas kultas; nepamiršti, kad efektyviausias būdas panaikinti radikalias ginkluotas grupuotes galiausiai yra sukūrimas įtraukių šalies institucijų, kurios galėtų užtikrinti teisės viršenybę, teikti viešąsias paslaugas ir užtikrinti vietos saugumą, taip pat efektyviai kovotų su šalies ir platesnio regiono stabilumui grėsmę keliančiomis grupuotėmis;

| q) | vadovaujantis 2017 m. liepos 25 d. Paryžiaus deklaracija užtikrinti, kad ES lėšos būtų veiksmingai naudojamos tarpvyriausybiniam koordinavimui užtikrinti ES stabilizavimo priemonėmis atkuriant viešąją infrastruktūrą; pirmenybės tvarka finansuoti projektus ir iniciatyvas, skirtus veikėjams, skatinantiems atskaitomybę ir demokratinius pokyčius, remti, kuriais vietos lygmeniu plėtojamas dialogas, susitaikymo ir konfliktų sprendimo mechanizmai, įtraukiant moteris ir dirbant su jaunimu, kad jis neužsiimtų nusikalstama veikla, pvz., nestotų į ginkluotas grupuotes, kurios vykdo kontrabandą ir prekybą žmonėmis; toliau stiprinti pilietinę visuomenę, visų pirma žmogaus teisių gynėjus, ir remti politinį procesą, saugumą ir tarpininkavimo veiklą, visų pirma taikant Europos kaimynystės priemonę ir Pagalbinę taikos ir stabilumo užtikrinimo priemonę (IcSP); skatinti vietos ir nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti atstovavimu pagrįstą valdymą, siekiant geriau spręsti su susitaikymu, stabilizavimu ir saugumo atkūrimu susijusias problemas; užtikrinti, kad ES skubiosios pagalbos patikos fondo lėšos būtų skiriamos tik vadovaujantis jo pirminiais tikslais ir atlikus išsamią vietos valdžios institucijų ir lėšų gavėjų analizę bei vėlesnį vertinimą; |
| --- | --- |

q)

vadovaujantis 2017 m. liepos 25 d. Paryžiaus deklaracija užtikrinti, kad ES lėšos būtų veiksmingai naudojamos tarpvyriausybiniam koordinavimui užtikrinti ES stabilizavimo priemonėmis atkuriant viešąją infrastruktūrą; pirmenybės tvarka finansuoti projektus ir iniciatyvas, skirtus veikėjams, skatinantiems atskaitomybę ir demokratinius pokyčius, remti, kuriais vietos lygmeniu plėtojamas dialogas, susitaikymo ir konfliktų sprendimo mechanizmai, įtraukiant moteris ir dirbant su jaunimu, kad jis neužsiimtų nusikalstama veikla, pvz., nestotų į ginkluotas grupuotes, kurios vykdo kontrabandą ir prekybą žmonėmis; toliau stiprinti pilietinę visuomenę, visų pirma žmogaus teisių gynėjus, ir remti politinį procesą, saugumą ir tarpininkavimo veiklą, visų pirma taikant Europos kaimynystės priemonę ir Pagalbinę taikos ir stabilumo užtikrinimo priemonę (IcSP); skatinti vietos ir nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti atstovavimu pagrįstą valdymą, siekiant geriau spręsti su susitaikymu, stabilizavimu ir saugumo atkūrimu susijusias problemas; užtikrinti, kad ES skubiosios pagalbos patikos fondo lėšos būtų skiriamos tik vadovaujantis jo pirminiais tikslais ir atlikus išsamią vietos valdžios institucijų ir lėšų gavėjų analizę bei vėlesnį vertinimą;

| r) | remti savivaldybių pastangas teikti būtiniausias paslaugas ir kurti vietos valdžią; užtikrinti būtinąjį gyvenimo lygį gyventojams, atsižvelgiant į tai, kad norint pristatyti žmonėms susitaikymo procesą ir kovoti su neteisėta prekyba žmonėmis, būtinas geresnis vietos politinės ir ekonominės sistemos supratimas; užtikrinti, kad ES lėšos būtų efektyviai naudojamos projektuose, kuriais siekiama padėti Libijos gyventojams ir pilietinei visuomenei; remti pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų bendravimą; |
| --- | --- |

r)

remti savivaldybių pastangas teikti būtiniausias paslaugas ir kurti vietos valdžią; užtikrinti būtinąjį gyvenimo lygį gyventojams, atsižvelgiant į tai, kad norint pristatyti žmonėms susitaikymo procesą ir kovoti su neteisėta prekyba žmonėmis, būtinas geresnis vietos politinės ir ekonominės sistemos supratimas; užtikrinti, kad ES lėšos būtų efektyviai naudojamos projektuose, kuriais siekiama padėti Libijos gyventojams ir pilietinei visuomenei; remti pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų bendravimą;

| s) | remti iniciatyvas, tokias kaip Misratos ir Tavergos susitaikymo komiteto vykdoma kampanija, per kurią šie du Misratos ir Tavergos miestai pasiekė susitarimą, grindžiamą taikaus bendro gyvenimo principais, suteikiantį galimybę priverstiems pasitraukti iš Tavergos žmonėms grįžti į savo miestą; |
| --- | --- |

s)

remti iniciatyvas, tokias kaip Misratos ir Tavergos susitaikymo komiteto vykdoma kampanija, per kurią šie du Misratos ir Tavergos miestai pasiekė susitarimą, grindžiamą taikaus bendro gyvenimo principais, suteikiantį galimybę priverstiems pasitraukti iš Tavergos žmonėms grįžti į savo miestą;

| t) | toliau skatinti Libijos institucijas dirbti veiksmingiau ir skaidriau, siekiant pagerinti visų Libijos žmonių gyvenimo sąlygas, be kita ko, atkuriant svarbiausias viešąsias paslaugas ir viešąsias infrastruktūras, gerinti šalies ekonomikos valdymą, išspręsti likvidumo krizę ir įgyvendinti ekonomikai atkurti ir padėčiai stabilizuoti būtinas finansines ir ekonomines reformas, kurių reikalauja tarptautinės finansų įstaigos; padėti šaliai sukurti rinka pagrįstą ekonomiką, kuri būtų pajėgi patenkinti visų Libijos gyventojų poreikius; primygtinai raginti Libijos valdžios institucijas užtikrinti, kad pajamos iš gamtos išteklių ir atitinkama nauda būtų naudojami visų gyventojų labui, be kita ko, vietos lygmeniu; paraginti Libijos valdžios institucijas įsipareigoti laikytis aukštų skaidrumo standartų šalies gavybos pramonės sektoriuje, ir visų pirma kuo skubiau patvirtinti Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos reikalavimus; padėti Libijos valdžios institucijoms kovoti su bet kokia neteisėta veikla, kuri kenkia nacionalinei ekonomikai, kaip neseniai buvo pranešta pagal rezoliuciją Nr. 1973(2011) dėl Libijos įsteigtos ekspertų grupės tarpinėje ataskaitoje; |
| --- | --- |

t)

toliau skatinti Libijos institucijas dirbti veiksmingiau ir skaidriau, siekiant pagerinti visų Libijos žmonių gyvenimo sąlygas, be kita ko, atkuriant svarbiausias viešąsias paslaugas ir viešąsias infrastruktūras, gerinti šalies ekonomikos valdymą, išspręsti likvidumo krizę ir įgyvendinti ekonomikai atkurti ir padėčiai stabilizuoti būtinas finansines ir ekonomines reformas, kurių reikalauja tarptautinės finansų įstaigos; padėti šaliai sukurti rinka pagrįstą ekonomiką, kuri būtų pajėgi patenkinti visų Libijos gyventojų poreikius; primygtinai raginti Libijos valdžios institucijas užtikrinti, kad pajamos iš gamtos išteklių ir atitinkama nauda būtų naudojami visų gyventojų labui, be kita ko, vietos lygmeniu; paraginti Libijos valdžios institucijas įsipareigoti laikytis aukštų skaidrumo standartų šalies gavybos pramonės sektoriuje, ir visų pirma kuo skubiau patvirtinti Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos reikalavimus; padėti Libijos valdžios institucijoms kovoti su bet kokia neteisėta veikla, kuri kenkia nacionalinei ekonomikai, kaip neseniai buvo pranešta pagal rezoliuciją Nr. 1973(2011) dėl Libijos įsteigtos ekspertų grupės tarpinėje ataskaitoje;

| u) | toliau ryžtingai smerkti žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus ir sustiprinti pastangas siekiant teikti humanitarinę pagalbą gyventojams, kuriems jos reikia, ir visoms šalies dalims, visų pirmą susijusią su sveikatos priežiūra ir energijos jėgainėmis; užtikrinti didesnį humanitarinės finansinės pagalbos veiksmingumą ir sustiprinti paramą vietoje veikiančioms humanitarinėms organizacijoms bei bendradarbiavimą su jomis; taip pat smerkia daugybę vis dažnėjančių bandymų apriboti erdvę pilietinei visuomenei, visų pirma per baudžiamąją teisinę sistemą, žmogaus teisių gynėjų puolimus ir puolimus prieš teismines institucijas; ragina AS, JT ir ES toliau bendradarbiauti ir imtis griežtų priemonių, siekiant nedelsiant sustabdyti šiuos žmogaus teisių pažeidimus; stiprinti pilietinę visuomenę ir remti vietos žiniasklaidos kūrimą ir nepriklausomumą; |
| --- | --- |

u)

toliau ryžtingai smerkti žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus ir sustiprinti pastangas siekiant teikti humanitarinę pagalbą gyventojams, kuriems jos reikia, ir visoms šalies dalims, visų pirmą susijusią su sveikatos priežiūra ir energijos jėgainėmis; užtikrinti didesnį humanitarinės finansinės pagalbos veiksmingumą ir sustiprinti paramą vietoje veikiančioms humanitarinėms organizacijoms bei bendradarbiavimą su jomis; taip pat smerkia daugybę vis dažnėjančių bandymų apriboti erdvę pilietinei visuomenei, visų pirma per baudžiamąją teisinę sistemą, žmogaus teisių gynėjų puolimus ir puolimus prieš teismines institucijas; ragina AS, JT ir ES toliau bendradarbiauti ir imtis griežtų priemonių, siekiant nedelsiant sustabdyti šiuos žmogaus teisių pažeidimus; stiprinti pilietinę visuomenę ir remti vietos žiniasklaidos kūrimą ir nepriklausomumą;

| v) | paspartinti pastangas, susijusias su ES finansuojamu UNHCR skubios evakuacijos mechanizmu, kurį naudojant iš Libijos pavyko evakuoti 1 000 pažeidžiamiausių pabėgėlių, kuriems buvo būtina apsauga; paraginti Libijoje esančias Libijos partnerius išplėsti esamą pilietybių, su kuriomis šiuo metu Libija leidžia UNHCR dirbti, sąrašą; |
| --- | --- |

v)

paspartinti pastangas, susijusias su ES finansuojamu UNHCR skubios evakuacijos mechanizmu, kurį naudojant iš Libijos pavyko evakuoti 1 000 pažeidžiamiausių pabėgėlių, kuriems buvo būtina apsauga; paraginti Libijoje esančias Libijos partnerius išplėsti esamą pilietybių, su kuriomis šiuo metu Libija leidžia UNHCR dirbti, sąrašą;

| w) | spręsti neteisėtos migracijos per Libiją ir iš Libijos klausimą, atsižvelgiant į tai, kad reikia rasti ilgalaikių, veiksmingų ir perspektyvių sprendimų, kurie turėtų apimti kovą su pagrindinėmis migracijos Afrikoje kilmės ir tranzito šalyse priežastimis, ir apibrėžti tarptautinės migracijos procesų, šiuo metu grindžiamų perkėlimu taikant skubaus perkėlimo mechanizmą arba tiesioginiu perkėlimu, teisinį pagrindą; sutelkti ES pastangas į migrantų apsaugą Libijoje; padėti Libijos valdžios institucijoms užtikrinti šalies viduje perkeltų asmenų grįžimą į jų namus ir padėti vietos bendruomenėms susidoroti su iššūkiais, kartu užtikrinant, kad viduje perkeltų asmenų grįžimas nebūtų tiesiog grindžiamas piniginėmis išmokomis už teisę grįžti, nes toks modelis būtų paskata įvairioms ginkluotoms grupuotėms; įspėti tarptautinę bendruomenę, kad būtina imtis atitinkamų priemonių sudėtingiems Libijos bei Sahelio ir Sacharos regiono vystymosi, žmogaus teisių ir saugumo iššūkiams spręsti, įskaitant veiksmingas kovos su prekyba žmonėmis ir nelegaliu migrantų gabenimu priemones; užtikrinti, kad kovos su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis priemonės netrukdytų judėjimo laisvei, susijusiai su regiono ekonomine plėtra; |
| --- | --- |

w)

spręsti neteisėtos migracijos per Libiją ir iš Libijos klausimą, atsižvelgiant į tai, kad reikia rasti ilgalaikių, veiksmingų ir perspektyvių sprendimų, kurie turėtų apimti kovą su pagrindinėmis migracijos Afrikoje kilmės ir tranzito šalyse priežastimis, ir apibrėžti tarptautinės migracijos procesų, šiuo metu grindžiamų perkėlimu taikant skubaus perkėlimo mechanizmą arba tiesioginiu perkėlimu, teisinį pagrindą; sutelkti ES pastangas į migrantų apsaugą Libijoje; padėti Libijos valdžios institucijoms užtikrinti šalies viduje perkeltų asmenų grįžimą į jų namus ir padėti vietos bendruomenėms susidoroti su iššūkiais, kartu užtikrinant, kad viduje perkeltų asmenų grįžimas nebūtų tiesiog grindžiamas piniginėmis išmokomis už teisę grįžti, nes toks modelis būtų paskata įvairioms ginkluotoms grupuotėms; įspėti tarptautinę bendruomenę, kad būtina imtis atitinkamų priemonių sudėtingiems Libijos bei Sahelio ir Sacharos regiono vystymosi, žmogaus teisių ir saugumo iššūkiams spręsti, įskaitant veiksmingas kovos su prekyba žmonėmis ir nelegaliu migrantų gabenimu priemones; užtikrinti, kad kovos su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis priemonės netrukdytų judėjimo laisvei, susijusiai su regiono ekonomine plėtra;

| x) | sustiprinti bendras ES, Afrikos Sąjungos ir JT pastangas siekiant pagerinti migrantų ir pabėgėlių apsaugą Libijoje, visų pirma skiriant dėmesį pažeidžiamiems asmenims; nuodugniai ir nedelsiant ištirti kaltinimus dėl nusikalstamų grupuočių vykdomo smurto ir jų nežmoniško elgesio su migrantais ir pabėgėliais Libijoje, taip pat skundus dėl taikomos vergijos praktikos; imtis naujų iniciatyvų siekiant užkirsti kelią tokių incidentų pasikartojimui ateityje; pagerinti sąlygas sulaikymo centruose laikomiems pabėgėliams ir migrantams ir primygtinai paraginti Libijos valdžios institucijas kuo skubiau uždaryti centrus, kuriuose, kaip nustatyta, nesilaikoma tarptautinių standartų; tęsti ir stiprinti savanoriško grįžimo pagalbą ir perkėlimo veiksmus, atliekamus bendradarbiaujant su JT ir Afrikos Sąjunga, pabrėžiant, kad šiuo atžvilgiu svarbu panaikinti Libijos reikalavimą dėl „išvykimo vizų“; paskatinti Libijos valdžios institucijas nutraukti savavališkus sulaikymus ir vengti sulaikyti pažeidžiamus asmenis, ypač vaikus; užtikrinti, kad su migrantais būtų elgiamasi visapusiškai laikantis tarptautinių žmogaus teisių standartų, ir skirti tam reikiamą finansavimą ES biudžeto lėšomis; raginti Libiją pasirašyti ir ratifikuoti 1951 m. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir šios konvencijos 1967 m. protokolą; užtikrinti, kad ES integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje (EUBAM Libya), Europos Sąjungos karinė operacija „Sophia“ Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje ir FRONTEX operacija „Themis“ kartu sutelktų dėmesį į tai, kaip sutrukdyti neteisėtai veiklai, įskaitant neteisėtą migrantų pervežimą, prekybą žmonėmis ir terorizmą centriniame Viduržemio jūros regione; užtikrinti, kad EUBAM, neviršydama savo įgaliojimų, toliau aktyviai dalyvautų ir padėtų Libijos valdžios institucijoms prioritetinėse srityse, susijusiose su sienų valdymu, teisėsauga ir platesne baudžiamosios teisės sistema; |
| --- | --- |

x)

sustiprinti bendras ES, Afrikos Sąjungos ir JT pastangas siekiant pagerinti migrantų ir pabėgėlių apsaugą Libijoje, visų pirma skiriant dėmesį pažeidžiamiems asmenims; nuodugniai ir nedelsiant ištirti kaltinimus dėl nusikalstamų grupuočių vykdomo smurto ir jų nežmoniško elgesio su migrantais ir pabėgėliais Libijoje, taip pat skundus dėl taikomos vergijos praktikos; imtis naujų iniciatyvų siekiant užkirsti kelią tokių incidentų pasikartojimui ateityje; pagerinti sąlygas sulaikymo centruose laikomiems pabėgėliams ir migrantams ir primygtinai paraginti Libijos valdžios institucijas kuo skubiau uždaryti centrus, kuriuose, kaip nustatyta, nesilaikoma tarptautinių standartų; tęsti ir stiprinti savanoriško grįžimo pagalbą ir perkėlimo veiksmus, atliekamus bendradarbiaujant su JT ir Afrikos Sąjunga, pabrėžiant, kad šiuo atžvilgiu svarbu panaikinti Libijos reikalavimą dėl „išvykimo vizų“; paskatinti Libijos valdžios institucijas nutraukti savavališkus sulaikymus ir vengti sulaikyti pažeidžiamus asmenis, ypač vaikus; užtikrinti, kad su migrantais būtų elgiamasi visapusiškai laikantis tarptautinių žmogaus teisių standartų, ir skirti tam reikiamą finansavimą ES biudžeto lėšomis; raginti Libiją pasirašyti ir ratifikuoti 1951 m. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir šios konvencijos 1967 m. protokolą; užtikrinti, kad ES integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje (EUBAM Libya), Europos Sąjungos karinė operacija „Sophia“ Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje ir FRONTEX operacija „Themis“ kartu sutelktų dėmesį į tai, kaip sutrukdyti neteisėtai veiklai, įskaitant neteisėtą migrantų pervežimą, prekybą žmonėmis ir terorizmą centriniame Viduržemio jūros regione; užtikrinti, kad EUBAM, neviršydama savo įgaliojimų, toliau aktyviai dalyvautų ir padėtų Libijos valdžios institucijoms prioritetinėse srityse, susijusiose su sienų valdymu, teisėsauga ir platesne baudžiamosios teisės sistema;

| y) | toliau stiprinti pastangas kovojant su bet kokiu neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis per Libijos teritoriją ir iš jos, taip pat nuo Libijos pakrantės, nes tai kenkia Libijos stabilizavimo procesui ir kelia mirtiną pavojų tūkstančiams žmonių; šiuo atžvilgiu užtikrinti tolesnį ES indėlį sprendžiant šias problemas, padedant partneriams Libijoje kurti jau seniai reikalingus pajėgumus šalies sausumos ir jūrų sienoms apsaugoti ir bendradarbiaujant su Libijos valdžia, kad būtų įgyvendinta visapusiška sienų valdymo strategija; |
| --- | --- |

y)

toliau stiprinti pastangas kovojant su bet kokiu neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis per Libijos teritoriją ir iš jos, taip pat nuo Libijos pakrantės, nes tai kenkia Libijos stabilizavimo procesui ir kelia mirtiną pavojų tūkstančiams žmonių; šiuo atžvilgiu užtikrinti tolesnį ES indėlį sprendžiant šias problemas, padedant partneriams Libijoje kurti jau seniai reikalingus pajėgumus šalies sausumos ir jūrų sienoms apsaugoti ir bendradarbiaujant su Libijos valdžia, kad būtų įgyvendinta visapusiška sienų valdymo strategija;

| z) | remti ilgalaikį sprendimą dėl daugiau kaip 180 000 šalies viduje perkeltų asmenų Libijoje, įskaitant apytiksliai 40 000 buvusių Tavergos gyventojų, suteikiant jiems galimybę persikelti arba palengvinant jų saugų grįžimą namo ir šiuo atžvilgiu teikiant didesnę paramą UNHCR ir TMO; |
| --- | --- |

z)

remti ilgalaikį sprendimą dėl daugiau kaip 180 000 šalies viduje perkeltų asmenų Libijoje, įskaitant apytiksliai 40 000 buvusių Tavergos gyventojų, suteikiant jiems galimybę persikelti arba palengvinant jų saugų grįžimą namo ir šiuo atžvilgiu teikiant didesnę paramą UNHCR ir TMO;

| aa) | kovoti su tarptautinių nusikalstamų grupuočių ir teroristinių grupuočių veiklos hibridizacijos reiškiniu vykdant nuodugnius tyrimus, konkrečiai susijusius su prekyba žmonėmis ir seksualine prievarta konflikto laikotarpiu; |
| --- | --- |

aa)

kovoti su tarptautinių nusikalstamų grupuočių ir teroristinių grupuočių veiklos hibridizacijos reiškiniu vykdant nuodugnius tyrimus, konkrečiai susijusius su prekyba žmonėmis ir seksualine prievarta konflikto laikotarpiu;

| ab) | remti bendradarbiavimą su Libijos pakrančių apsaugos tarnyba, nes nuo 2017 m. sausio iki spalio mėn. pabaigos tai padėjo išgelbėti beveik 19 000 migrantų Libijos teritoriniuose vandenyse; padėti Libijos valdžios institucijoms oficialiai pranešti apie jų paieškos ir gelbėjimo zoną, nustatyti aiškias standartinės veiklos procedūras dėl išlaipinimo ir užtikrinti veikiančią Libijos pakrančių apsaugos tarnybos stebėsenos sistemą, siekiant sukurti aiškų ir skaidrų visų Libijos pakrantėje išsilaipinančių asmenų registrą ir užtikrinti, kad jais būtų tinkamai pasirūpinama vadovaujantis tarptautiniais humanitariniais standartais; toliau bendradarbiauti su Libijos valdžios institucijomis siekiant paspartinti parengiamuosius darbus dėl gelbėjimo jūroje koordinavimo centro Libijoje, kad būtų padidinti jų paieškos ir gelbėjimo pajėgumai; užtikrinti tolesnį specializuotus TMO ir UNHCR mokymus, skirtus Libijos pakrančių apsaugos tarnybai, apie tarptautinę apsaugą, pabėgėlių teisę ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

ab)

remti bendradarbiavimą su Libijos pakrančių apsaugos tarnyba, nes nuo 2017 m. sausio iki spalio mėn. pabaigos tai padėjo išgelbėti beveik 19 000 migrantų Libijos teritoriniuose vandenyse; padėti Libijos valdžios institucijoms oficialiai pranešti apie jų paieškos ir gelbėjimo zoną, nustatyti aiškias standartinės veiklos procedūras dėl išlaipinimo ir užtikrinti veikiančią Libijos pakrančių apsaugos tarnybos stebėsenos sistemą, siekiant sukurti aiškų ir skaidrų visų Libijos pakrantėje išsilaipinančių asmenų registrą ir užtikrinti, kad jais būtų tinkamai pasirūpinama vadovaujantis tarptautiniais humanitariniais standartais; toliau bendradarbiauti su Libijos valdžios institucijomis siekiant paspartinti parengiamuosius darbus dėl gelbėjimo jūroje koordinavimo centro Libijoje, kad būtų padidinti jų paieškos ir gelbėjimo pajėgumai; užtikrinti tolesnį specializuotus TMO ir UNHCR mokymus, skirtus Libijos pakrančių apsaugos tarnybai, apie tarptautinę apsaugą, pabėgėlių teisę ir žmogaus teises;

| ac) | sustiprinti savo humanitarinę ir civilinę pagalbą, siekiant padėti Libijos gyventojams ir patenkinti būtiniausius asmenų, smarkiai nukentėjusių per konfliktą Libijoje, pirmiausia labiausiai nuniokotose teritorijose, poreikius, taip pat būti pasirengusiems reaguoti į bet kokį padėties pablogėjimą; be to, primygtinai ragina ES remti nesmurtinio daugialypių šalies krizių sprendimo siekiančių pilietinės visuomenės organizacijų, visų pirma moterų grupių, įgalėjimo procesą; |
| --- | --- |

ac)

sustiprinti savo humanitarinę ir civilinę pagalbą, siekiant padėti Libijos gyventojams ir patenkinti būtiniausius asmenų, smarkiai nukentėjusių per konfliktą Libijoje, pirmiausia labiausiai nuniokotose teritorijose, poreikius, taip pat būti pasirengusiems reaguoti į bet kokį padėties pablogėjimą; be to, primygtinai ragina ES remti nesmurtinio daugialypių šalies krizių sprendimo siekiančių pilietinės visuomenės organizacijų, visų pirma moterų grupių, įgalėjimo procesą;

| ad) | naudotis visais reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, siekiant padėti pabėgėliams, ir suteikti tinkamą humanitarinę pagalbą asmenims, kurie buvo perkelti, siekiant kovoti su humanitarine krize Libijoje, dėl kurios tūkstančiai žmonių buvo priversti bėgti iš šalies; |
| --- | --- |

ad)

naudotis visais reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, siekiant padėti pabėgėliams, ir suteikti tinkamą humanitarinę pagalbą asmenims, kurie buvo perkelti, siekiant kovoti su humanitarine krize Libijoje, dėl kurios tūkstančiai žmonių buvo priversti bėgti iš šalies;

| ae) | sustiprinti tarptautines pastangas siekiant išardyti nelegalaus migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis tinklus ir sustiprinti pastangas kovoti su šiais nusikaltimais bei patraukti jo vykdytojus baudžiamojon atsakomybėn; tęsti ir stiprinti operaciją „Sophia“ Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje, kad būtų sugriautas prekiautojų žmonėmis ir nelegalios imigracijos tarpininkų verslo modelis, sustiprinti Libijos pakrančių apsaugos tarnybos pajėgumai ir padėta įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl ginklų eksporto embargo ir neteisėtos prekybos nafta; toliau teikti paramą Libijai vykdant civilines bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas; didinti su nelaimės ištiktų žmonių paieška ir gelbėjimu susijusius pajėgumus, užtikrinti, kad visos valstybės suteiktų daugiau pajėgumų, ir pripažinti privačių subjektų ir nevyriausybinių organizacijų teikiamą paramą vykdant gelbėjimo operacijas jūroje ir žemėje, atsižvelgiant į esamą tarptautinę teisinę sistemą ir saugumo klausimus; |
| --- | --- |

ae)

sustiprinti tarptautines pastangas siekiant išardyti nelegalaus migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis tinklus ir sustiprinti pastangas kovoti su šiais nusikaltimais bei patraukti jo vykdytojus baudžiamojon atsakomybėn; tęsti ir stiprinti operaciją „Sophia“ Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje, kad būtų sugriautas prekiautojų žmonėmis ir nelegalios imigracijos tarpininkų verslo modelis, sustiprinti Libijos pakrančių apsaugos tarnybos pajėgumai ir padėta įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl ginklų eksporto embargo ir neteisėtos prekybos nafta; toliau teikti paramą Libijai vykdant civilines bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas; didinti su nelaimės ištiktų žmonių paieška ir gelbėjimu susijusius pajėgumus, užtikrinti, kad visos valstybės suteiktų daugiau pajėgumų, ir pripažinti privačių subjektų ir nevyriausybinių organizacijų teikiamą paramą vykdant gelbėjimo operacijas jūroje ir žemėje, atsižvelgiant į esamą tarptautinę teisinę sistemą ir saugumo klausimus;

| af) | dar kartą patvirtinti visišką Tarptautinio baudžiamojo teismo įgaliojimų palaikymą dėl tebesitęsiančių žmogaus teisių pažeidimų Libijoje, primenant, kad tarptautiniai atskaitomybės mechanizmai, pvz., Tarptautinis baudžiamasis teismas ir visuotinė jurisdikcija, yra svarbūs įgyvendinant taikos planą pagal sistemą, kurioje nustatyti veiksmai siekiant atskaitomybės ir pagarbos žmogaus teisėms Libijoje; remti Tarptautinio baudžiamojo teismo pastangas patraukti atsakomybėn žiaurių nusikaltimų vykdytojus; remti JT specialiojo atstovo Libijai 2017 m. lapkričio mėn. raginimą tarptautinei bendruomenei padėti Libijai kovoti su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus ir apsvarstyti bendrų tribunolų galimybę; ragina ES ir valstybes nares remti tarptautinius mechanizmus suteikiant nacionalinei teismų sistemai visas reikiamas priemones, kad ji galėtų pradėti tirti ankstesnius ir tebevykdomus sunkius pažeidimus, ir remti būsimas teisėtas Libijos valdžios institucijas, kai jos šią misiją vykdys pačios; atsižvelgti į tai, kad sąžiningi teismai užtikrintų teisingumą visiems dėl žmogaus teisių pažeidimų Libijos teritorijoje nukentėjusiems asmenims, nes tai taptų pagrindu tvariam susitaikymui ir taikai; |
| --- | --- |

af)

dar kartą patvirtinti visišką Tarptautinio baudžiamojo teismo įgaliojimų palaikymą dėl tebesitęsiančių žmogaus teisių pažeidimų Libijoje, primenant, kad tarptautiniai atskaitomybės mechanizmai, pvz., Tarptautinis baudžiamasis teismas ir visuotinė jurisdikcija, yra svarbūs įgyvendinant taikos planą pagal sistemą, kurioje nustatyti veiksmai siekiant atskaitomybės ir pagarbos žmogaus teisėms Libijoje; remti Tarptautinio baudžiamojo teismo pastangas patraukti atsakomybėn žiaurių nusikaltimų vykdytojus; remti JT specialiojo atstovo Libijai 2017 m. lapkričio mėn. raginimą tarptautinei bendruomenei padėti Libijai kovoti su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus ir apsvarstyti bendrų tribunolų galimybę; ragina ES ir valstybes nares remti tarptautinius mechanizmus suteikiant nacionalinei teismų sistemai visas reikiamas priemones, kad ji galėtų pradėti tirti ankstesnius ir tebevykdomus sunkius pažeidimus, ir remti būsimas teisėtas Libijos valdžios institucijas, kai jos šią misiją vykdys pačios; atsižvelgti į tai, kad sąžiningi teismai užtikrintų teisingumą visiems dėl žmogaus teisių pažeidimų Libijos teritorijoje nukentėjusiems asmenims, nes tai taptų pagrindu tvariam susitaikymui ir taikai;

| ag) | išreikšti susirūpinimą dėl didėjančios grupuotės „Da'esh“ ir kitų teroristinių grupių įtakos Libijoje, nes tai destabilizuoja šalį ir kelia grėsmę kaimyninėms šalims ir ES; |
| --- | --- |

ag)

išreikšti susirūpinimą dėl didėjančios grupuotės „Da'esh“ ir kitų teroristinių grupių įtakos Libijoje, nes tai destabilizuoja šalį ir kelia grėsmę kaimyninėms šalims ir ES;

| ah) | raginti Libijos valdžios institucijas ir karines grupuotes užtikrinti galimybes iš išorės patekti į sulaikymo įstaigas, pirmiausia į tas, kurios skirtos migrantams; |
| --- | --- |

ah)

raginti Libijos valdžios institucijas ir karines grupuotes užtikrinti galimybes iš išorės patekti į sulaikymo įstaigas, pirmiausia į tas, kurios skirtos migrantams;

| ai) | paaiškinti padėtį dėl akcijų dividendų, pajamų už akcijas ir palūkanų išmokėjimo už Europos Sąjungoje Libijos investicijų institucijos įšaldytas lėšas; pateikti išsamią ataskaitą apie visą palūkanų sumą, kuri buvo gauta iš Muammaro al-Gaddafi turto nuo jo įšaldymo 2011 m., ir pateikti asmenų arba subjektų, kurie pasinaudojo šiomis palūkanų išmokomis, sąrašą; pirmenybės tvarka išspręsti klausimą dėl galimos ES sankcijų režimo spragos, susijusios su šia problema; |
| --- | --- |

ai)

paaiškinti padėtį dėl akcijų dividendų, pajamų už akcijas ir palūkanų išmokėjimo už Europos Sąjungoje Libijos investicijų institucijos įšaldytas lėšas; pateikti išsamią ataskaitą apie visą palūkanų sumą, kuri buvo gauta iš Muammaro al-Gaddafi turto nuo jo įšaldymo 2011 m., ir pateikti asmenų arba subjektų, kurie pasinaudojo šiomis palūkanų išmokomis, sąrašą; pirmenybės tvarka išspręsti klausimą dėl galimos ES sankcijų režimo spragos, susijusios su šia problema;

| aj) | skatinti projektus, skirtus Fecano regiono ekonominiam vystymuisi ir teisėtos ekonomikos plėtrai, glaudžiai bendradarbiaujant su įvairiomis bendruomenėmis, visų pirma su tomis, kurios įsikūrusios ties migracijos maršrutais, siekiant kovoti su nusikaltėlių tinklų neteisėta veikla ir teroristinių grupuočių smurtiniu ekstremizmu, kuriant alternatyvius pajamų šaltinius, visų pirma jaunimui; |
| --- | --- |

aj)

skatinti projektus, skirtus Fecano regiono ekonominiam vystymuisi ir teisėtos ekonomikos plėtrai, glaudžiai bendradarbiaujant su įvairiomis bendruomenėmis, visų pirma su tomis, kurios įsikūrusios ties migracijos maršrutais, siekiant kovoti su nusikaltėlių tinklų neteisėta veikla ir teroristinių grupuočių smurtiniu ekstremizmu, kuriant alternatyvius pajamų šaltinius, visų pirma jaunimui;

| ak) | toliau taikyti ginklų eksporto į Libiją embargą, kad jie nepatektų į ekstremistų ir ginkluotų grupuočių, dėl kurių toliau didėja nesaugumas ir nestabilumas visoje Libijos teritorijoje, rankas; |
| --- | --- |

ak)

toliau taikyti ginklų eksporto į Libiją embargą, kad jie nepatektų į ekstremistų ir ginkluotų grupuočių, dėl kurių toliau didėja nesaugumas ir nestabilumas visoje Libijos teritorijoje, rankas;

| al) | imtis skubių diplomatinių veiksmų siekiant apsaugoti civilius ir spręsti humanitarinės padėties Dernoje klausimą; |
| --- | --- |

al)

imtis skubių diplomatinių veiksmų siekiant apsaugoti civilius ir spręsti humanitarinės padėties Dernoje klausimą;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir susipažinti Libijos nacionalinės vienybės vyriausybei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 234, 2016 6 28, p. 30.

(2)  OL C 300, 2016 8 18, p. 21.

(3)  OL C 35, 2018 1 31, p. 66.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/215 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/215

---

P8_TA(2018)0205

Tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumas dėl žvejybos intervalų ir išsaugojimo lygis ***I

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumo dėl žvejybos intervalų ir išsaugojimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139 (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 76/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0774), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0774),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0446/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0446/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 8 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 8 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0149/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0149/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau nurodytą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P8_TC1-COD(2017)0348

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kiek tai susiję su tam tikrų Baltijos jūros silkių išteklių mirtingumo dėl žvejybos intervalais ir išsaugojimo lygiu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/976.)

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/217 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/217

---

P8_TA(2018)0206

Krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistika (kodifikavimas) ***I

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistikos (kodifikuota redakcija) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

(2020/C 76/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0545), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0545),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0337/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0337/2017),

| — | atsižvelgdamas į SESV 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0154/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0154/2018),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau nurodytą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2017)0256

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistikos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/974.)

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/219 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/219

---

P8_TA(2018)0207

ES ir Šveicarijos susitarimas dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp ES, Šveicarijos, Norvegijos ir Turkijos pagal ES bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą ***

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos Karalystės ir Turkijos Respublikos pagal bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo projekto (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 76/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05882/2/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05882/2/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą projektą (05803/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą projektą (05803/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0241/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0241/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0151/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0151/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Šveicarijos Konfederacijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/220 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/220

---

P8_TA(2018)0208

ES ir Norvegijos susitarimas dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp ES, Šveicarijos, Norvegijos ir Turkijos pagal ES bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą ***

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos Karalystės ir Turkijos Respublikos pagal bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo projekto (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 76/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05883/2/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05883/2/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo projektą pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą (05814/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo projektą pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą (05814/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0240/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0240/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0152/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0152/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Norvegijos Karalystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/221 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/221

---

P8_TA(2018)0209

ES ir Norvegijos susitarimas dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje *

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje sudarymo Europos Sąjungos vardu (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 76/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2017)0621), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2017)0621),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje (14390/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje (14390/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą ir į 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0407/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą ir į 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0407/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0147/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0147/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Norvegijos Karalystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/222 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/222

---

P8_TA(2018)0212

Šiaurės jūros priedugnio žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ***I

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šiaurės jūros demersinių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiamečio plano sudarymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 76/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0493), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0493),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0336/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0336/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. oficialų Jungtinės Karalystės pranešimą pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį apie ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. oficialų Jungtinės Karalystės pranešimą pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį apie ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. kovo 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. kovo 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0263/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0263/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | patvirtina bendrus Parlamento ir Tarybos pareiškimus, kurie pridedami prie šios rezoliucijos ir kartu su galutiniu teisėkūros procedūra priimtu aktu bus paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 75, 2017 3 10, p. 109.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2017 m. rugsėjo 14 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0357).

---

P8_TC1-COD(2016)0238

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo nustatomas Šiaurės jūros demersinių išteklių ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ir Šiaurės jūroje taikomo įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/973.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

BENDRI PAREIŠKIMAI

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas dėl draudžiamų žvejoti rūšių gyvūnų

Į reglamentą, priimamą remiantis Komisijos pasiūlymu dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones (2016/0074(COD)), turėtų būti įtrauktos nuostatos, be kita ko, dėl rūšių, kurių gyvūnus draudžiama žvejoti. Todėl šios dvi institucijos susitarė į šį reglamentą (2016/0238(COD)) neįtraukti Šiaurės jūrai taikomo sąrašo.

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas dėl kontrolės

Europos Parlamentas ir Taryba, persvarstant Kontrolės reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, kai taikytina, įtrauks šias su Šiaurės jūra susijusias kontrolės nuostatas: nuostatas dėl išankstinio pranešimo, laivo žurnalo reikalavimus, nuostatas dėl paskirtųjų uostų ir kitas kontrolės nuostatas.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/226 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/226

---

P8_TA(2018)0213

Darbuotojų komandiravimas paslaugų teikimo sistemoje ***I

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 76/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0128), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0128),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį ir į 62 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0114/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį ir į 62 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0114/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Bulgarijos Respublikos Nacionalinio Susirinkimo, Čekijos Respublikos Atstovų Rūmų ir Senato, Danijos Karalystės Folketingo, Estijos Respublikos Rygikogo, Kroatijos Respublikos Saboro, Latvijos Respublikos Saeimos, Lietuvos Respublikos Seimo, Vengrijos Nacionalinės Asamblėjos, Lenkijos Respublikos Seimo ir Senato, Rumunijos Deputatų Rūmų ir Senato ir Slovakijos Respublikos Nacionalinės Rados pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bulgarijos Respublikos Nacionalinio Susirinkimo, Čekijos Respublikos Atstovų Rūmų ir Senato, Danijos Karalystės Folketingo, Estijos Respublikos Rygikogo, Kroatijos Respublikos Saboro, Latvijos Respublikos Saeimos, Lietuvos Respublikos Seimo, Vengrijos Nacionalinės Asamblėjos, Lenkijos Respublikos Seimo ir Senato, Rumunijos Deputatų Rūmų ir Senato ir Slovakijos Respublikos Nacionalinės Rados pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. balandžio 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. balandžio 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0319/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0319/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 75, 2017 3 10, p. 81.

(2)  OL C 185, 2017 6 9, p. 75.

---

P8_TC1-COD(2016)0070

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2018/957.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Direktyvos 96/71/EB, iš dalies pakeistos šiandien priimta direktyva, 3 straipsnio 7 dalies antroje pastraipoje nustatyta, kad komandiruotpinigiai laikomi darbo užmokesčio dalimi, nebent jie yra mokami kompensuojant su komandiruote susijusias faktines kelionės, maitinimo ir apgyvendinimo išlaidas. Joje taip pat numatyta, kad darbdavys, nepažeisdamas 1 dalies pirmos pastraipos h punkto, kompensuoja tokias komandiruoto darbuotojo išlaidas pagal nacionalinę teisę ir (arba) praktiką, taikomą darbo santykiams.

Komisija supranta, kad „nacionalinė teisė ir (arba) praktika, taikoma darbo santykiams“ iš esmės yra buveinės valstybės narės nacionalinė teisė ir (arba) praktika, jeigu pagal ES taisykles dėl tarptautinės privatinės teisės nenustatyta kitaip. Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo sprendimą C-396/13 (59 punktas) kompensavimas apima ir situaciją, kai darbdavys apmoka darbuotojų išlaidas ir šiems nereikia pirma sumokėti patiems ir paskui prašyti, kad jų išlaidos būtų kompensuotos.

Komisija pažymi, kad šiandien priimtoje direktyvoje numatyta, jog dėl tarptautiniam kelių transportui būdingo itin didelio judumo peržiūrėtos komandiravimo taisyklės bus taikomos šiam sektoriui nuo teisėkūros procedūra priimto akto, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/22/EB nuostatos dėl vykdymo užtikrinimo reikalavimų ir nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės, taikymo pradžios dienos.

Komisija ragina Parlamentą ir Tarybą greitai priimti šį aktą, kad būtų galima pritaikyti taisykles konkretiems komandiruojamų darbuotojų poreikiams šiame sektoriuje, kartu užtikrinant tinkamą vidaus kelių transporto rinkos veikimą.

Iki kol bus pradėtas taikyti specialus kelių transporto sektoriui taikomas teisėkūros aktas, šiam sektoriui toliau galios Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES. Šie teisės aktai netaikomi kelių transporto veiklai, kuri nėra komandiravimas.

Komisija toliau atidžiai stebės, ar tinkamai užtikrinamas galiojančių taisyklių laikymasis, visų pirma kelių transporto sektoriuje, ir prireikus imsis veiksmų.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/230 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/230

---

P8_TA(2018)0214

Valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos konvencijos rajone ***I

2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 76/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0128), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0128),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0121/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0121/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. kovo 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. kovo 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0377/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0377/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 288, 2017 8 31, p. 129.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. sausio 16 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0001).

---

P8_TC1-COD(2017)0056

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. gegužės 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) konvencijos rajone

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/975.)

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/232 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/232

---

P8_TA(2018)0217

ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant teikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD))

(2020/C 76/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0150 – C8-0039/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0150 – C8-0039/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0175/2018),

| 1. | palankiai vertina šį sprendimą, laikydamas jį Sąjungos solidarumo su nukentėjusiais nuo gaivalinių nelaimių Sąjungos piliečiais ir regionais ženklu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja dėl to, kad Sąjungoje 2017 m. nuo gaivalinių nelaimių žuvo tam tikras skaičius žmonių; ragina valstybes nares investuoti į nelaimių prevenciją, sutelkiant reikiamas lėšas ir naudojant Europos struktūrinius ir investicijų fondus, kad ateityje būtų išvengta žmonių aukų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | remia valstybes nares, kurios naudojasi Europos struktūriniais ir investicijų fondais nukentėjusiems regionams atkurti; ragina Komisiją remti partnerystės susitarimų finansinį perskirstymą, kurio šiuo tikslu paprašė valstybės narės, ir kuo greičiau jį patvirtinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares finansinį įnašą iš Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) naudoti skaidriai, užtikrinant sąžiningą paskirstymą nukentėjusiuose regionuose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujo ES civilinės saugos mechanizmo, kaip būdą užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms ir į jas reaguoti; laikosi nuomonės, kad ES civilinės saugos mechanizmas yra konkreti Sąjungos solidarumo išraiška, atitinkanti ESSF tikslus; atsižvelgdamas į tai, primena, kaip svarbu toliau sudaryti atokiausiems regionams specialias prieigos prie ESSF sąlygas, siekiant padėti jiems tvarkytis esant didelei stichinių nelaimių rizikai; ragina tais atvejais, kai informacijos rinkimas yra sudėtingas ir kai tai pagrįsta dėl gaivalinės nelaimės masto, užtikrinti didesnį lankstumą, susijusį su prašymo dėl lėšų mobilizavimo pateikimo galutiniu terminu ir ESSF lėšų naudojimu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/846.)

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/235 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/235

---

P8_TA(2018)0218

Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projektas, pridedamas prie pasiūlymo dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD))

(2020/C 76/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2017 m. lapkričio 30 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2017 m. lapkričio 30 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projektą, kurį Komisija priėmė 2018 m. vasario 22 d. (COM(2018)0155), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projektą, kurį Komisija priėmė 2018 m. vasario 22 d. (COM(2018)0155),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 14 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projekto (08109/2018 – C8-0181/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 14 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projekto (08109/2018 – C8-0181/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0176/2018),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projektas apima siūlomą Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimą siekiant suteikti pagalbą Graikijai (dėl žemės drebėjimų Lesbo saloje), Prancūzijai (dėl Sen Marteną ir Gvadelupą nusiaubusių uraganų), Portugalijai (dėl miško gaisrų centrinėje šalies dalyje) ir Ispanijai (dėl miško gaisrų Galisijoje); |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projektas apima siūlomą Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimą siekiant suteikti pagalbą Graikijai (dėl žemės drebėjimų Lesbo saloje), Prancūzijai (dėl Sen Marteną ir Gvadelupą nusiaubusių uraganų), Portugalijai (dėl miško gaisrų centrinėje šalies dalyje) ir Ispanijai (dėl miško gaisrų Galisijoje);

| B. | kadangi todėl Komisija siūlo iš dalies pakeisti 2018 m. Sąjungos biudžetą ir padidinti biudžeto eilutės Nr. 13 06 01 „Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika“ lėšas 97 646 105 EUR suma – tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

B.

kadangi todėl Komisija siūlo iš dalies pakeisti 2018 m. Sąjungos biudžetą ir padidinti biudžeto eilutės Nr. 13 06 01 „Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika“ lėšas 97 646 105 EUR suma – tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimų;

| C. | kadangi, kaip apibrėžta DFP reglamente, Europos Sąjungos solidarumo fondas yra speciali priemonė ir atitinkami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai turi būti įtraukti į biudžetą viršijant DFP viršutines ribas; |
| --- | --- |

C.

kadangi, kaip apibrėžta DFP reglamente, Europos Sąjungos solidarumo fondas yra speciali priemonė ir atitinkami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai turi būti įtraukti į biudžetą viršijant DFP viršutines ribas;

| 1. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projekto; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 1/2018 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 57, 2018 2 28.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/237 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/237

---

P8_TA(2018)0219

Apsauga nuo importo dempingo kaina ir nuo subsidijuoto importo iš ES narėmis nesančių valstybių ***II

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2020/C 76/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05700/1/2018 – C8-0168/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05700/1/2018 – C8-0168/2018),

| — | atsižvelgdamas į savo per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0192),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0182/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0182/2018),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 443, 2017 12 22, p. 934.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/238 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/238

---

P8_TA(2018)0220

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (paraiška „EGF/2018/000 TA 2018 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba“)

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (paraiška „EGF/2018/000 TA 2018 – techninė pagalba, teikiama Komisijos iniciatyva“) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD))

(2020/C 76/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0165 – C8-0131/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0165 – C8-0131/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2017/000 TA 2017 – techninė pagalba, teikiama Komisijos iniciatyva) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2017/000 TA 2017 – techninė pagalba, teikiama Komisijos iniciatyva) (4),

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0172/2018),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama;

| C. | kadangi priimtas EGF reglamentas atitinka Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų išlaidų, numatomų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą, įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti; |
| --- | --- |

C.

kadangi priimtas EGF reglamentas atitinka Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų išlaidų, numatomų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą, įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti;

| D. | kadangi EGF skirtas didžiausias metinis biudžetas – 150 mln. EUR (2011 m. kainomis) ir kadangi EGF reglamento 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta, jog Komisijos iniciatyva techninei pagalbai gali būti skiriama 0,5 proc. šios sumos (t. y. 861 515 EUR 2018 m.) siekiant finansuoti parengiamąją, stebėjimo, duomenų rinkimo ir žinių bazės kūrimo, administracinės ir techninės pagalbos, informavimo ir komunikacijos, taip pat audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną EGF reglamentui įgyvendinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi EGF skirtas didžiausias metinis biudžetas – 150 mln. EUR (2011 m. kainomis) ir kadangi EGF reglamento 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta, jog Komisijos iniciatyva techninei pagalbai gali būti skiriama 0,5 proc. šios sumos (t. y. 861 515 EUR 2018 m.) siekiant finansuoti parengiamąją, stebėjimo, duomenų rinkimo ir žinių bazės kūrimo, administracinės ir techninės pagalbos, informavimo ir komunikacijos, taip pat audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną EGF reglamentui įgyvendinti;

| E. | kadangi Europos Parlamentas jau ne kartą yra pabrėžęs, jog reikia gerinti EGF, kaip Sąjungos paramos atleistiems darbuotojams priemonės, pridėtinę vertę, veiksmingumą ir didinti EGF paramos gavėjų įsidarbinimo galimybes; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Parlamentas jau ne kartą yra pabrėžęs, jog reikia gerinti EGF, kaip Sąjungos paramos atleistiems darbuotojams priemonės, pridėtinę vertę, veiksmingumą ir didinti EGF paramos gavėjų įsidarbinimo galimybes;

| F. | kadangi siūloma 345 000 EUR suma 2018 m. atitinka apytikriai 0,2 proc. EGF didžiausio metinio biudžeto; |
| --- | --- |

F.

kadangi siūloma 345 000 EUR suma 2018 m. atitinka apytikriai 0,2 proc. EGF didžiausio metinio biudžeto;

| 1. | pritaria, kad Komisijos siūlomos priemonės būtų finansuojamos kaip techninė parama pagal EGF reglamento 11 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta stebėjimo ir duomenų rinkimo svarbą; primena, jog svarbu, kad tinkamai sudarytos tvirtos statistinių duomenų eilutės būtų lengvai prieinamos ir suprantamos; palankiai vertina planuojamą būsimą 2019 m. dvimečių ataskaitų paskelbimą ir prašo tas ataskaitas viešai paskelbti ir išplatinti visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena EGF skirtos interneto svetainės svarbą, kuri turėtų būti prieinama visiems Sąjungos piliečiams, ir ragina užtikrinti daugiau matomumo; pabrėžia, kad teikiant informaciją plačiajai visuomenei svarbi daugiakalbystė; teigiamai vertina Komisijos ketinimą naujus EGF interneto svetainės įrašus išversti į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas; prašo internetinę aplinką padaryti patogesnę naudotojams ir ragina Komisiją pagerinti savo leidinių ir audiovizualinių priemonių turinio vertę, kaip numatyta EGF reglamento 11 straipsnio 4 dalyje; siūlo Komisijai pagerinti savo komunikaciją socialinėje žiniasklaidoje ir alternatyviose platformose; |
| --- | --- |

3.

| 4. | džiaugiasi tuo, kad tęsiamas su standartinėmis EGF paraiškų teikimo ir administravimo procedūromis susijęs darbas, naudojant elektroninio keitimosi duomenimis sistemos (SFC 2014) funkcijas, kurios sudaro galimybes supaprastinti paraiškų teikimą ir greičiau jas tvarkyti, taip pat užtikrinti geresnį ataskaitų teikimą; ragina Komisiją veiksmingiau keistis informacija apie vykdomus procesus su valstybėmis narėmis ir ragina valstybes nares tą patį daryti tarpusavyje; pažymi, kad Komisija palengvino EGF finansines operacijas, sukurdama elektroninio keitimosi duomenimis sistemos (SFC) ir apskaitos ir finansinės informacijos sistemos ABAC sąsają; atkreipia dėmesį į tai, kad ją reikia tik geriau suderinti ir pritaikyti prie galimų pokyčių, ribojant faktinį EGF indėlį į to tipo išlaidas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ketina investuoti 105 000 EUR techninei pagalbai skirto biudžeto lėšų į trijų EGF kontaktinių asmenų ekspertų grupės susitikimų surengimą; pripažįsta, kad rengiant kitą daugiametę finansinę programą naudinga surengti papildomą kontaktinių asmenų ekspertų grupės posėdį; taip pat atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą investuoti 120 000 EUR į tinklaveiką, rengiant seminarus, kuriuose dalyvautų valstybių narių, EGF paramą įgyvendinančių valdžios institucijų ir socialinių partnerių atstovai; dar kartą ragina Komisiją, laikantis pagrįstų terminų ir vadovaujantis atitinkamomis Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (5) nuostatomis, kviesti Parlamentą dalyvauti ekspertų grupės susitikimuose ir seminaruose; |
| --- | --- |

5.

| 6. | džiaugiasi Komisijos pasirengimu, jeigu būtų įmanoma, pakviesti EGF darbo grupės narius dalyvauti EGF tinklaveikos seminare; ragina Komisiją, vadovaujantis atitinkamomis Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių nuostatomis, toliau kviesti Parlamentą dalyvauti tokiuose susitikimuose ir seminaruose; palankiai vertina tai, kad taip pat kviečiami dalyvauti socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena tinklaveikos ir keitimosi informacija EGF klausimais svarbą siekiant skleisti geriausią patirtį; todėl pritaria tam, kad be ekspertų grupės posėdžių būtų surengti du tinklaveikos seminarai EGF įgyvendinimo klausimu; tikisi, kad tas keitimasis informacija taip pat padės parengti geresnes ir išsamesnes ataskaitas, kuriose būtų nurodytas sėkmingo paraiškų finansavimo valstybėse narėse rodiklis, ypač paramos gavėjų pakartotinio įsidarbinimo rodiklis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti visų subjektų, dalyvaujančių teikiant EGF paraiškas, ryšius, įskaitant, visų pirma, socialinius partnerius ir regiono ir vietos lygmens suinteresuotuosius subjektus, siekiant sukurti kiek galima daugiau sąveikos; pabrėžia, kad turėtų būti stiprinama nacionalinių kontaktinių asmenų ir regiono ar vietos lygmens paramos teikimo partnerių sąveika ir reikėtų aiškiai nurodyti komunikavimo ir paramos teikimo tvarką bei informacijos teikimo būdus (vidinis suskirstymas, užduotys ir atsakomybės sritys), o visi susiję partneriai turėtų dėl to susitarti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad svarbu didinti bendrą informuotumą apie EGF ir jo matomumą; primena paraiškas teikiančioms valstybėms narėms jų vaidmenį viešinant EGF finansuojamus veiksmus tiksliniams paramos gavėjams, vietos ir regionų valdžios institucijoms, socialiniams partneriams, žiniasklaidai ir plačiajai visuomenei, kaip nustatyta EGF reglamento 12 straipsnyje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0116.

(5)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2018/000 TA 2018 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/845.)

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/242 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/242

---

P8_TA(2018)0234

Atrankos į Europos prokuratūrą komisijos nario skyrimas

2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Antonio Muros skyrimo į atrankos komisiją, sudaromą pagal 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį (2018/2071(INS))

(2020/C 76/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 (1), kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 (1), kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, 14 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą (B8-0237/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą (B8-0237/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles,

| A. | kadangi Antonio Mura atitinka Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 14 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Antonio Mura atitinka Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 14 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas;

| 1. | siūlo paskirti Antonio Murą į atrankos komisiją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

---

| 9.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 76/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 76/243

---

P8_TA(2018)0236

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas ***I

2018 m. gegužės 31 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2017)0772/2 –C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 76/39)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (1) | Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (toliau – Sąjungos mechanizmas), reglamentuojamu Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES (2), stiprinamas Sąjungos ir
  valstybių narių
  bendradarbiavimas ir sudaromos lengvesnės sąlygos koordinuoti veiksmus
  civilinė
  saugos srityje siekiant pagerinti Sąjungos reagavimą į gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (toliau – Sąjungos mechanizmas), reglamentuojamu Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES (2), stiprinamas Sąjungos ir
  valstybių narių
  bendradarbiavimas ir sudaromos lengvesnės sąlygos koordinuoti veiksmus
  civilinė
  saugos srityje siekiant pagerinti Sąjungos reagavimą į gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes;

| (1) | Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (toliau – Sąjungos mechanizmas), reglamentuojamu Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES (3), stiprinamas Sąjungos,
  valstybių narių
  ir
  jų regionų
  bendradarbiavimas ir sudaromos lengvesnės sąlygos koordinuoti veiksmus
  civilinės
  saugos srityje siekiant pagerinti Sąjungos reagavimą į gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes; |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (toliau – Sąjungos mechanizmas), reglamentuojamu Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES (3), stiprinamas Sąjungos,
  valstybių narių
  ir
  jų regionų
  bendradarbiavimas ir sudaromos lengvesnės sąlygos koordinuoti veiksmus
  civilinės
  saugos srityje siekiant pagerinti Sąjungos reagavimą į gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (3) | gaivalinės ir žmogaus sukeltos nelaimės gali įvykti bet kur pasaulyje, dažnai – be įspėjamųjų ženklų. Ir gaivalinės, ir žmogaus sukeltos nelaimės darosi vis dažnesnės, ekstremalesnės ir sudėtingesnės, jas pasunkina klimato kaitos poveikis, jos nepaiso nacionalinių sienų. Nelaimių sukelti padariniai žmonėms, aplinkai ir
  ekonomikai
  gali būti
  didžiuliai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

gaivalinės ir žmogaus sukeltos nelaimės gali įvykti bet kur pasaulyje, dažnai – be įspėjamųjų ženklų. Ir gaivalinės, ir žmogaus sukeltos nelaimės darosi vis dažnesnės, ekstremalesnės ir sudėtingesnės, jas pasunkina klimato kaitos poveikis, jos nepaiso nacionalinių sienų. Nelaimių sukelti padariniai žmonėms, aplinkai ir
  ekonomikai
  gali būti
  didžiuliai
  ;

| (3) | gaivalinės ir žmogaus sukeltos nelaimės gali įvykti bet kur pasaulyje, dažnai – be įspėjamųjų ženklų. Ir gaivalinės, ir žmogaus sukeltos nelaimės darosi vis dažnesnės, ekstremalesnės ir sudėtingesnės, jas pasunkina klimato kaitos poveikis, jos nepaiso nacionalinių sienų. Nelaimių sukelti padariniai žmonėms, aplinkai ir
  socialiniai bei ekonominiai padariniai
  gali būti
  nežinomo masto. Deja, kartais tokios nelaimės būna tyčinės, pavyzdžiui, teroristinių išpuolių atveju
  ; |
| --- | --- |

(3)

gaivalinės ir žmogaus sukeltos nelaimės gali įvykti bet kur pasaulyje, dažnai – be įspėjamųjų ženklų. Ir gaivalinės, ir žmogaus sukeltos nelaimės darosi vis dažnesnės, ekstremalesnės ir sudėtingesnės, jas pasunkina klimato kaitos poveikis, jos nepaiso nacionalinių sienų. Nelaimių sukelti padariniai žmonėms, aplinkai ir
  socialiniai bei ekonominiai padariniai
  gali būti
  nežinomo masto. Deja, kartais tokios nelaimės būna tyčinės, pavyzdžiui, teroristinių išpuolių atveju
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (4) | pastarojo meto patirtis parodė, kad ne visada pakanka savanoriškos pagal Sąjungos mechanizmą koordinuojamos ir remiamos savitarpio pagalbos, kad būtų užtikrinta pakankamai pajėgumų pagrindiniams nuo nelaimių nukentėjusių žmonių poreikiams tinkamai patenkinti ir kad būtų tinkamai apsaugotas turtas ir aplinka. Tai ypač aktualu, kai valstybės narės vienu metu nukenčia nuo besikartojančių nelaimių ir bendrų pajėgumų nepakanka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

pastarojo meto patirtis parodė, kad ne visada pakanka savanoriškos pagal Sąjungos mechanizmą koordinuojamos ir remiamos savitarpio pagalbos, kad būtų užtikrinta pakankamai pajėgumų pagrindiniams nuo nelaimių nukentėjusių žmonių poreikiams tinkamai patenkinti ir kad būtų tinkamai apsaugotas turtas ir aplinka. Tai ypač aktualu, kai valstybės narės vienu metu nukenčia nuo besikartojančių nelaimių ir bendrų pajėgumų nepakanka;

| (4) | pastarojo meto patirtis parodė, kad ne visada pakanka savanoriškos pagal Sąjungos mechanizmą koordinuojamos ir remiamos savitarpio pagalbos, kad būtų užtikrinta pakankamai pajėgumų pagrindiniams nuo nelaimių nukentėjusių žmonių poreikiams tinkamai patenkinti ir kad būtų tinkamai apsaugotas turtas ir aplinka. Tai ypač aktualu, kai
  kelios
  valstybės narės vienu metu nukenčia nuo besikartojančių,
  netikėtų, gaivalinių ir žmogaus sukeltų
  nelaimių ir
  kai
  bendrų pajėgumų nepakanka.
  Siekiant panaikinti tuos trūkumus ir įveikti naujus pavojus, visos Sąjungos priemonės turėtų būti naudojamos visiškai lanksčiai, be kita ko, skatinant aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą. Vis dėlto valstybės narės turėtų imtis tinkamų prevencinių veiksmų ir užtikrinti, kad būtų pakankamai nacionalinių gebėjimų tinkamai susidoroti su nelaimėmis
  ; |
| --- | --- |

(4)

pastarojo meto patirtis parodė, kad ne visada pakanka savanoriškos pagal Sąjungos mechanizmą koordinuojamos ir remiamos savitarpio pagalbos, kad būtų užtikrinta pakankamai pajėgumų pagrindiniams nuo nelaimių nukentėjusių žmonių poreikiams tinkamai patenkinti ir kad būtų tinkamai apsaugotas turtas ir aplinka. Tai ypač aktualu, kai
  kelios
  valstybės narės vienu metu nukenčia nuo besikartojančių,
  netikėtų, gaivalinių ir žmogaus sukeltų
  nelaimių ir
  kai
  bendrų pajėgumų nepakanka.
  Siekiant panaikinti tuos trūkumus ir įveikti naujus pavojus, visos Sąjungos priemonės turėtų būti naudojamos visiškai lanksčiai, be kita ko, skatinant aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą. Vis dėlto valstybės narės turėtų imtis tinkamų prevencinių veiksmų ir užtikrinti, kad būtų pakankamai nacionalinių gebėjimų tinkamai susidoroti su nelaimėmis
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | miško gaisrų prevencija yra labai svarbi įgyvendinant įsipareigojimus dėl išmetamo CO2 kiekio. Degantys medžiai ir durpingi dirvožemiai per miško gaisrus išskiria CO2. Konkrečiau, iš tyrimų matyti, kad per gaisrus išskiriamas CO2 sudaro 20 proc. pasaulinio išmetamo kiekio, t. y. daugiau negu bendras visų transporto priemonių (automobilių, laivų ir orlaivių) pasaulyje išskiriamas CO2; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

miško gaisrų prevencija yra labai svarbi įgyvendinant įsipareigojimus dėl išmetamo CO2 kiekio. Degantys medžiai ir durpingi dirvožemiai per miško gaisrus išskiria CO2. Konkrečiau, iš tyrimų matyti, kad per gaisrus išskiriamas CO2 sudaro 20 proc. pasaulinio išmetamo kiekio, t. y. daugiau negu bendras visų transporto priemonių (automobilių, laivų ir orlaivių) pasaulyje išskiriamas CO2;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (5) | siekiant apsisaugoti nuo nelaimių, svarbiausia – prevencija, ir šioje srityje reikia imtis daugiau veiksmų. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų reguliariai dalytis rizikos vertinimais ir savo nelaimių rizikos valdymo planavimo santraukomis, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į nelaimių valdymą ir susiejami rizikos prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmai. Be to, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, susijusius su konkrečiomis nelaimėmis, visų pirma siekiant kuo labiau padidinti bendrą Sąjungos paramą nelaimių rizikos valdymui.
  Turėtų būti sumažinta administracinė našta
  ir
  sustiprinta
  prevencijos
  politika
  , be kita ko,
  užtikrinant būtinus ryšius
  su kitomis pagrindinėmis Sąjungos politikos sritimis ir priemonėmis, būtent Europos struktūriniais ir investicijų fondais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1303/201313 2 konstatuojamojoje dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant apsisaugoti nuo nelaimių, svarbiausia – prevencija, ir šioje srityje reikia imtis daugiau veiksmų. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų reguliariai dalytis rizikos vertinimais ir savo nelaimių rizikos valdymo planavimo santraukomis, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į nelaimių valdymą ir susiejami rizikos prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmai. Be to, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, susijusius su konkrečiomis nelaimėmis, visų pirma siekiant kuo labiau padidinti bendrą Sąjungos paramą nelaimių rizikos valdymui.
  Turėtų būti sumažinta administracinė našta
  ir
  sustiprinta
  prevencijos
  politika
  , be kita ko,
  užtikrinant būtinus ryšius
  su kitomis pagrindinėmis Sąjungos politikos sritimis ir priemonėmis, būtent Europos struktūriniais ir investicijų fondais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1303/201313 2 konstatuojamojoje dalyje;

| (5) | siekiant apsisaugoti nuo nelaimių, svarbiausia – prevencija, ir šioje srityje reikia imtis daugiau veiksmų. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų reguliariai dalytis
  nacionalinės saugos ir saugumo
  rizikos vertinimais ir savo nelaimių rizikos valdymo planavimo santraukomis, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į
  gaivalinių ir žmogaus sukeltų
  nelaimių valdymą ir susiejami rizikos prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmai. Be to, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, susijusius su konkrečiomis nelaimėmis,
  įskaitant žmogaus sukeltas nelaimes
  , visų pirma siekiant kuo labiau padidinti bendrą Sąjungos,
  ypač Europos aplinkos agentūros
  , paramą nelaimių rizikos valdymui.
  Labai svarbu sumažinti administracinę naštą
  ir
  sustiprinti
  prevencijos
  politiką
  , be kita ko,
  stiprinant ryšius ir bendradarbiavimą
  su kitomis pagrindinėmis Sąjungos politikos sritimis ir priemonėmis, būtent Europos struktūriniais ir investicijų fondais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1303/201313 2 konstatuojamojoje dalyje; |
| --- | --- |

(5)

siekiant apsisaugoti nuo nelaimių, svarbiausia – prevencija, ir šioje srityje reikia imtis daugiau veiksmų. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų reguliariai dalytis
  nacionalinės saugos ir saugumo
  rizikos vertinimais ir savo nelaimių rizikos valdymo planavimo santraukomis, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į
  gaivalinių ir žmogaus sukeltų
  nelaimių valdymą ir susiejami rizikos prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmai. Be to, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, susijusius su konkrečiomis nelaimėmis,
  įskaitant žmogaus sukeltas nelaimes
  , visų pirma siekiant kuo labiau padidinti bendrą Sąjungos,
  ypač Europos aplinkos agentūros
  , paramą nelaimių rizikos valdymui.
  Labai svarbu sumažinti administracinę naštą
  ir
  sustiprinti
  prevencijos
  politiką
  , be kita ko,
  stiprinant ryšius ir bendradarbiavimą
  su kitomis pagrindinėmis Sąjungos politikos sritimis ir priemonėmis, būtent Europos struktūriniais ir investicijų fondais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1303/201313 2 konstatuojamojoje dalyje;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | rizika daro neigiamą poveikį regionų vystymuisi. Prevencija ir rizikos valdymas reiškia, kad reikalinga politikos krypčių ir institucinių sistemų pertvarka ir vietos, nacionalinių ir regioninių pajėgumų stiprinimas siekiant sukurti ir įgyvendinti rizikos valdymo priemones, koordinuojant daugelio įvairių subjektų veiksmus. Labai svarbu parengti regionų ir (arba) valstybių narių rizikos žemėlapius, sustiprinti reagavimo pajėgumus ir prevencinius veiksmus, ypatingą dėmesį skiriant su klimatu susijusiai rizikai. Itin svarbu, kad rengiant rizikos žemėlapius būtų atsižvelgiama į dabartinių klimato sąlygų nepastovumo keliamą riziką ir į prognozuojamus klimato kaitos pokyčius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

rizika daro neigiamą poveikį regionų vystymuisi. Prevencija ir rizikos valdymas reiškia, kad reikalinga politikos krypčių ir institucinių sistemų pertvarka ir vietos, nacionalinių ir regioninių pajėgumų stiprinimas siekiant sukurti ir įgyvendinti rizikos valdymo priemones, koordinuojant daugelio įvairių subjektų veiksmus. Labai svarbu parengti regionų ir (arba) valstybių narių rizikos žemėlapius, sustiprinti reagavimo pajėgumus ir prevencinius veiksmus, ypatingą dėmesį skiriant su klimatu susijusiai rizikai. Itin svarbu, kad rengiant rizikos žemėlapius būtų atsižvelgiama į dabartinių klimato sąlygų nepastovumo keliamą riziką ir į prognozuojamus klimato kaitos pokyčius;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (5b) | rengdamos savo rizikos vertinimus ir rizikos valdymo planus, valstybės narės turėtų atsižvelgti į specifinius pavojus, kylančius laukinių augalų ir gyvūnų gerovei. Komisija turėtų skatinti informacijos apie gyvūnus, kuriems šie pavojai daro poveikį, sklaidą visoje Europoje. Turėtų būti toliau rengiamos mokymo programos ir kursai šia tema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

rengdamos savo rizikos vertinimus ir rizikos valdymo planus, valstybės narės turėtų atsižvelgti į specifinius pavojus, kylančius laukinių augalų ir gyvūnų gerovei. Komisija turėtų skatinti informacijos apie gyvūnus, kuriems šie pavojai daro poveikį, sklaidą visoje Europoje. Turėtų būti toliau rengiamos mokymo programos ir kursai šia tema;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (5c) | 2017-ųjų miško gaisrų sezonas daugelyje valstybių narių buvo ypatingai ilgas ir intensyvus – vienoje valstybėje narėje jis nusinešė daugiau kaip 100 gyvybių. Išteklių trūkumas, nurodytas 2017 m. pradžioje paskelbtoje pajėgumų trūkumų ataskaitoje

   (4),
  ir tai, kad Europos reagavimo į nelaimes (ERNP arba savanoriško rezervo) pajėgumais nepavyko laiku sureaguoti į visus 17 prašymų suteikti pagalbą degant miškams, parodė, kad nepakanka valstybių narių savanoriškų įnašų, kai keliose valstybėse narėse vienu metu kyla didelio masto ekstremalios situacijos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

2017-ųjų miško gaisrų sezonas daugelyje valstybių narių buvo ypatingai ilgas ir intensyvus – vienoje valstybėje narėje jis nusinešė daugiau kaip 100 gyvybių. Išteklių trūkumas, nurodytas 2017 m. pradžioje paskelbtoje pajėgumų trūkumų ataskaitoje

   (4),
  ir tai, kad Europos reagavimo į nelaimes (ERNP arba savanoriško rezervo) pajėgumais nepavyko laiku sureaguoti į visus 17 prašymų suteikti pagalbą degant miškams, parodė, kad nepakanka valstybių narių savanoriškų įnašų, kai keliose valstybėse narėse vienu metu kyla didelio masto ekstremalios situacijos
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (5d) | paprasčiausia stiprinti bendradarbiavimą kaimyninėms valstybėms narėms, kurios turi tos pačios praktinės patirties ir tokias pačias struktūras ir kurias gali ištikti panašios nelaimės ir veikia panaši rizika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5d)

paprasčiausia stiprinti bendradarbiavimą kaimyninėms valstybėms narėms, kurios turi tos pačios praktinės patirties ir tokias pačias struktūras ir kurias gali ištikti panašios nelaimės ir veikia panaši rizika;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (5e) | siekiant užtikrinti atsparumą klimato kaitos poveikiui, labai svarbi vandens išteklių apsauga. Valstybės narės turėtų sudaryti esamų vandens išteklių žemėlapius, kad būtų sudarytos palankesnės prisitaikymo prie klimato kaitos sąlygos ir padidintas gyventojų atsparumas klimato kaitos grėsmėms, t. y. sausroms, gaisrams ar potvyniams. Tokie žemėlapiai padėtų remti veiksmų, kuriais mažinamas gyventojų pažeidžiamumas, plėtojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5e)

siekiant užtikrinti atsparumą klimato kaitos poveikiui, labai svarbi vandens išteklių apsauga. Valstybės narės turėtų sudaryti esamų vandens išteklių žemėlapius, kad būtų sudarytos palankesnės prisitaikymo prie klimato kaitos sąlygos ir padidintas gyventojų atsparumas klimato kaitos grėsmėms, t. y. sausroms, gaisrams ar potvyniams. Tokie žemėlapiai padėtų remti veiksmų, kuriais mažinamas gyventojų pažeidžiamumas, plėtojimą;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (6) | reikia stiprinti bendrą gebėjimą pasirengti nelaimėms ir į jas reaguoti, visų pirma teikiant savitarpio paramą Europoje. Turėtų būti ne tik didinamos galimybės, kurias teikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai (toliau – ERNP arba savanoriškas telkinys), nuo šiol vadinami Europos civilinės saugos rezervu, tačiau Komisija taip pat turėtų sukurti „rescEU“. „rescEU“turėtų sudaryti greitai dislokuotini reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumai, kad būtų galima reaguoti į gaisrus, didelio masto potvynius
  ir
  žemės drebėjimus, taip pat Pasaulio sveikatos organizacijos standartus atitinkančios lauko ligoninės ir medicinos pagalbos komandos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

reikia stiprinti bendrą gebėjimą pasirengti nelaimėms ir į jas reaguoti, visų pirma teikiant savitarpio paramą Europoje. Turėtų būti ne tik didinamos galimybės, kurias teikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai (toliau – ERNP arba savanoriškas telkinys), nuo šiol vadinami Europos civilinės saugos rezervu, tačiau Komisija taip pat turėtų sukurti „rescEU“. „rescEU“turėtų sudaryti greitai dislokuotini reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumai, kad būtų galima reaguoti į gaisrus, didelio masto potvynius
  ir
  žemės drebėjimus, taip pat Pasaulio sveikatos organizacijos standartus atitinkančios lauko ligoninės ir medicinos pagalbos komandos;

| (6) | reikia stiprinti bendrą gebėjimą pasirengti nelaimėms ir į jas reaguoti, visų pirma teikiant savitarpio paramą Europoje. Turėtų būti ne tik didinamos galimybės, kurias teikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai (toliau – ERNP arba savanoriškas telkinys), nuo šiol vadinami Europos civilinės saugos rezervu, tačiau Komisija taip pat turėtų sukurti „rescEU“. „rescEU“turėtų sudaryti greitai dislokuotini reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumai, kad būtų galima reaguoti į gaisrus, didelio masto potvynius, žemės drebėjimus,
  teroristinius išpuolius, cheminius antpuolius ir biologines, radiologines bei branduolines grėsmes
  , taip pat Pasaulio sveikatos organizacijos standartus atitinkančios lauko ligoninės ir medicinos pagalbos komandos.
  Atsižvelgiant į tai pabrėžiama, kad svarbu stiprinti ir įtraukti vietos ir regioninių institucijų specialius gebėjimus, nes jos pirmos imasi veiksmų įvykus nelaimei. Šios institucijos turėtų parengti bendradarbiavimo modelius, pagal kuriuos bendruomenės galėtų dalytis geriausia patirtimi ir turėtų galimybę dalyvauti didinant savo atsparumą gaivalinėms nelaimėms
  ; |
| --- | --- |

(6)

reikia stiprinti bendrą gebėjimą pasirengti nelaimėms ir į jas reaguoti, visų pirma teikiant savitarpio paramą Europoje. Turėtų būti ne tik didinamos galimybės, kurias teikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai (toliau – ERNP arba savanoriškas telkinys), nuo šiol vadinami Europos civilinės saugos rezervu, tačiau Komisija taip pat turėtų sukurti „rescEU“. „rescEU“turėtų sudaryti greitai dislokuotini reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumai, kad būtų galima reaguoti į gaisrus, didelio masto potvynius, žemės drebėjimus,
  teroristinius išpuolius, cheminius antpuolius ir biologines, radiologines bei branduolines grėsmes
  , taip pat Pasaulio sveikatos organizacijos standartus atitinkančios lauko ligoninės ir medicinos pagalbos komandos.
  Atsižvelgiant į tai pabrėžiama, kad svarbu stiprinti ir įtraukti vietos ir regioninių institucijų specialius gebėjimus, nes jos pirmos imasi veiksmų įvykus nelaimei. Šios institucijos turėtų parengti bendradarbiavimo modelius, pagal kuriuos bendruomenės galėtų dalytis geriausia patirtimi ir turėtų galimybę dalyvauti didinant savo atsparumą gaivalinėms nelaimėms
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | regioninių ir vietos valdžios institucijų vaidmuo nelaimių prevencijos ir valdymo srityje yra labai svarbus, o jų reagavimo pajėgumai turi būti atitinkamai įtraukti į visą koordinavimo ir dislokavimo veiklą, kuri vykdoma pagal šį sprendimą, atsižvelgiant į valstybių narių institucinę ir teisinę sistemą, kad jų veikla kuo mažiau dubliuotųsi ir kad būtų skatinamas sąveikumas. Šios institucijos gali atlikti svarbų prevencinį vaidmenį ir jos, kartu su savo savanorių pajėgumais, yra pirmosios, reaguojančios įvykus nelaimei. Todėl turi būti nuolat bendradarbiaujama vietos, regionų ir tarpvalstybiniu lygmeniu, siekiant sukurti bendras perspėjimo sistemas, kurios padėtų imtis skubių veiksmų prieš mobilizuojant „rescEU“, taip pat turėtų būti reguliariai rengiamos visuomenės informavimo apie pirmines reagavimo priemones kampanijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

regioninių ir vietos valdžios institucijų vaidmuo nelaimių prevencijos ir valdymo srityje yra labai svarbus, o jų reagavimo pajėgumai turi būti atitinkamai įtraukti į visą koordinavimo ir dislokavimo veiklą, kuri vykdoma pagal šį sprendimą, atsižvelgiant į valstybių narių institucinę ir teisinę sistemą, kad jų veikla kuo mažiau dubliuotųsi ir kad būtų skatinamas sąveikumas. Šios institucijos gali atlikti svarbų prevencinį vaidmenį ir jos, kartu su savo savanorių pajėgumais, yra pirmosios, reaguojančios įvykus nelaimei. Todėl turi būti nuolat bendradarbiaujama vietos, regionų ir tarpvalstybiniu lygmeniu, siekiant sukurti bendras perspėjimo sistemas, kurios padėtų imtis skubių veiksmų prieš mobilizuojant „rescEU“, taip pat turėtų būti reguliariai rengiamos visuomenės informavimo apie pirmines reagavimo priemones kampanijos;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (7) | Sąjunga turėtų galėti paremti nepakankamai pajėgumų veiksmingai reaguoti į nelaimes turinčias valstybes nares, padėdama finansuoti išperkamąją nuomą arba nuomą ir užtikrinti, kad tokiais pajėgumais būtų galima greitai pasinaudoti, arba padėdama finansuoti jų įsigijimą. Tai labai padidintų Sąjungos mechanizmo veiksmingumą ir užtikrintų galimybes
  naudotis
  pajėgumais tais atvejais, kai antraip nebūtų galima veiksmingai reaguoti į nelaimes, ypač nelaimes, turinčias plataus masto padarinių daugelyje valstybėse narių. Perkant pajėgumus Sąjungos lygmeniu turėtų būti galima pasiekti masto ekonomiją ir geriau koordinuoti veiksmus reaguojant į nelaimes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Sąjunga turėtų galėti paremti nepakankamai pajėgumų veiksmingai reaguoti į nelaimes turinčias valstybes nares, padėdama finansuoti išperkamąją nuomą arba nuomą ir užtikrinti, kad tokiais pajėgumais būtų galima greitai pasinaudoti, arba padėdama finansuoti jų įsigijimą. Tai labai padidintų Sąjungos mechanizmo veiksmingumą ir užtikrintų galimybes
  naudotis
  pajėgumais tais atvejais, kai antraip nebūtų galima veiksmingai reaguoti į nelaimes, ypač nelaimes, turinčias plataus masto padarinių daugelyje valstybėse narių. Perkant pajėgumus Sąjungos lygmeniu turėtų būti galima pasiekti masto ekonomiją ir geriau koordinuoti veiksmus reaguojant į nelaimes;

| (7) | Sąjunga turėtų galėti paremti nepakankamai
  materialinių ir techninių
  pajėgumų veiksmingai reaguoti į nelaimes turinčias valstybes nares,
  įskaitant tarpvalstybinių nelaimių atvejais
  , padėdama finansuoti išperkamąją nuomą arba nuomą ir užtikrinti, kad tokiais pajėgumais būtų galima greitai pasinaudoti, arba padėdama finansuoti jų įsigijimą. Tai labai padidintų Sąjungos mechanizmo veiksmingumą ir
  jo dislokavimo galimybes ir
  užtikrintų galimybes
  greitai pasinaudoti materialiniais ir techniniais
  pajėgumais,
  įskaitant vyresnio amžiaus ar neįgalių asmenų gelbėjimo pajėgumus
  , tais atvejais, kai antraip nebūtų galima veiksmingai reaguoti į nelaimes, ypač nelaimes, turinčias plataus masto padarinių daugelyje valstybėse narių,
  pavyzdžiui, į tarpvalstybinio masto epidemijas
  .
  Iš anksto numatant tinkamą įrangą ir
  perkant pajėgumus Sąjungos lygmeniu turėtų būti galima pasiekti masto ekonomiją ir geriau koordinuoti veiksmus reaguojant į nelaimes.
  Turėtų būti užtikrintas optimalus ir skaidrus finansinių išteklių naudojimas
  ; |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga turėtų galėti paremti nepakankamai
  materialinių ir techninių
  pajėgumų veiksmingai reaguoti į nelaimes turinčias valstybes nares,
  įskaitant tarpvalstybinių nelaimių atvejais
  , padėdama finansuoti išperkamąją nuomą arba nuomą ir užtikrinti, kad tokiais pajėgumais būtų galima greitai pasinaudoti, arba padėdama finansuoti jų įsigijimą. Tai labai padidintų Sąjungos mechanizmo veiksmingumą ir
  jo dislokavimo galimybes ir
  užtikrintų galimybes
  greitai pasinaudoti materialiniais ir techniniais
  pajėgumais,
  įskaitant vyresnio amžiaus ar neįgalių asmenų gelbėjimo pajėgumus
  , tais atvejais, kai antraip nebūtų galima veiksmingai reaguoti į nelaimes, ypač nelaimes, turinčias plataus masto padarinių daugelyje valstybėse narių,
  pavyzdžiui, į tarpvalstybinio masto epidemijas
  .
  Iš anksto numatant tinkamą įrangą ir
  perkant pajėgumus Sąjungos lygmeniu turėtų būti galima pasiekti masto ekonomiją ir geriau koordinuoti veiksmus reaguojant į nelaimes.
  Turėtų būti užtikrintas optimalus ir skaidrus finansinių išteklių naudojimas
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (7a) | kilus nenumatytoms nelaimėms daug valstybių narių supranta, kad neturi pakankamos materialinės ir techninės įrangos. Todėl Sąjungos mechanizmu turėtų būti suteikta galimybių, jei būtina, išplėsti materialinę ir techninę bazę, ypač kai kalbama apie neįgaliųjų, vyresnio amžiaus ar sergančių žmonių gelbėjimo darbus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

kilus nenumatytoms nelaimėms daug valstybių narių supranta, kad neturi pakankamos materialinės ir techninės įrangos. Todėl Sąjungos mechanizmu turėtų būti suteikta galimybių, jei būtina, išplėsti materialinę ir techninę bazę, ypač kai kalbama apie neįgaliųjų, vyresnio amžiaus ar sergančių žmonių gelbėjimo darbus;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (9) | siekiant padidinti
  mokymų ir pratybų
  veiksmingumą
  ir
  efektyvumą
  ir
  sustiprinti
  valstybių narių nacionalinių civilinės saugos institucijų ir tarnybų
  bendradarbiavimą, būtina sukurti Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą
  ,
  grindžiamą esamomis struktūromis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant padidinti
  mokymų ir pratybų
  veiksmingumą
  ir
  efektyvumą
  ir
  sustiprinti
  valstybių narių nacionalinių civilinės saugos institucijų ir tarnybų
  bendradarbiavimą, būtina sukurti Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą
  ,
  grindžiamą esamomis struktūromis
  ;

| (9) | mokymas, moksliniai tyrimai ir inovacijos yra itin svarbūs bendradarbiavimo aspektai civilinės saugos srityje.
  Mokymų ir pratybų
  veiksmingumas
  ir
  efektyvumas, inovacijų skatinimas
  ir valstybių narių nacionalinių civilinės saugos institucijų ir tarnybų
  dialogas ir bendradarbiavimas turėtų būti stiprinami remiantis esamomis struktūromis
  ,
  įtraukiant kompetencijos centrus, universitetus, mokslininkus tyrėjus bei kitus valstybėse narėse dirbančius ekspertus ir keičiantis su jais informacija
  ; |
| --- | --- |

(9)

mokymas, moksliniai tyrimai ir inovacijos yra itin svarbūs bendradarbiavimo aspektai civilinės saugos srityje.
  Mokymų ir pratybų
  veiksmingumas
  ir
  efektyvumas, inovacijų skatinimas
  ir valstybių narių nacionalinių civilinės saugos institucijų ir tarnybų
  dialogas ir bendradarbiavimas turėtų būti stiprinami remiantis esamomis struktūromis
  ,
  įtraukiant kompetencijos centrus, universitetus, mokslininkus tyrėjus bei kitus valstybėse narėse dirbančius ekspertus ir keičiantis su jais informacija
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (9a) | nors civilinės apsaugos stiprinimas atsižvelgiant į nelaimių tendencijas, tiek susijusias su oro sąlygomis, tiek su vidaus saugumu, yra vienas iš svarbiausių prioritetų visoje Sąjungoje, labai svarbu papildyti Sąjungos priemones stipresniu teritoriniu ir bendruomenės iniciatyvos aspektu, kadangi vietos bendruomenės veiksmai yra greičiausias ir veiksmingiausias būdas sumažinti nelaimės padarytą žalą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

nors civilinės apsaugos stiprinimas atsižvelgiant į nelaimių tendencijas, tiek susijusias su oro sąlygomis, tiek su vidaus saugumu, yra vienas iš svarbiausių prioritetų visoje Sąjungoje, labai svarbu papildyti Sąjungos priemones stipresniu teritoriniu ir bendruomenės iniciatyvos aspektu, kadangi vietos bendruomenės veiksmai yra greičiausias ir veiksmingiausias būdas sumažinti nelaimės padarytą žalą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (10) | siekiant, kad „rescEU“pajėgumai veiktų, reikėtų skirti papildomų finansinių asignavimų veiksmams pagal Sąjungos mechanizmą finansuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

siekiant, kad „rescEU“pajėgumai veiktų, reikėtų skirti papildomų finansinių asignavimų veiksmams pagal Sąjungos mechanizmą finansuoti;

| (10) | siekiant, kad „rescEU“pajėgumai veiktų, reikėtų skirti papildomų finansinių asignavimų veiksmams pagal Sąjungos mechanizmą finansuoti,
  tačiau ne finansinių paketų, kurie skiriami kitoms pagrindinėms Sąjungos politikos sritims, sąskaita
  ; |
| --- | --- |

(10)

siekiant, kad „rescEU“pajėgumai veiktų, reikėtų skirti papildomų finansinių asignavimų veiksmams pagal Sąjungos mechanizmą finansuoti,
  tačiau ne finansinių paketų, kurie skiriami kitoms pagrindinėms Sąjungos politikos sritims, sąskaita
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (10a) | persvarstytam Sąjungos mechanizmui turėtų būti užtikrintas atskiras finansavimas ir biudžeto asignavimai. Atsižvelgiant į tai, kad reikia vengti bet kokio neigiamo poveikio esamų daugiamečių programų finansavimui, didinant Sąjungos mechanizmo tikslinės peržiūros finansavimą 2018, 2019 ir 2020 m., turėtų būti išimtinai naudojamos visos priemonės, numatytos Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013

   (5),
  visų pirma lankstumo priemonė
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

persvarstytam Sąjungos mechanizmui turėtų būti užtikrintas atskiras finansavimas ir biudžeto asignavimai. Atsižvelgiant į tai, kad reikia vengti bet kokio neigiamo poveikio esamų daugiamečių programų finansavimui, didinant Sąjungos mechanizmo tikslinės peržiūros finansavimą 2018, 2019 ir 2020 m., turėtų būti išimtinai naudojamos visos priemonės, numatytos Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013

   (5),
  visų pirma lankstumo priemonė
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl sprendimo

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (11) | reikia supaprastinti Sąjungos mechanizmo procedūras siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų
  naudotis
  pagalba ir pajėgumais, kurių reikia, kad būtų galima kuo greičiau reaguoti į gaivalines ar žmogaus sukeltas nelaimes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

reikia supaprastinti Sąjungos mechanizmo procedūras siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų
  naudotis
  pagalba ir pajėgumais, kurių reikia, kad būtų galima kuo greičiau reaguoti į gaivalines ar žmogaus sukeltas nelaimes;

| (11) | reikia supaprastinti,
  racionalizuoti
  Sąjungos mechanizmo procedūras
  ir padidinti jų lankstumą
  siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų
  greitai pasinaudoti
  pagalba ir pajėgumais, kurių reikia, kad būtų galima kuo greičiau
  ir efektyviau
  reaguoti į gaivalines ar žmogaus sukeltas nelaimes; |
| --- | --- |

(11)

reikia supaprastinti,
  racionalizuoti
  Sąjungos mechanizmo procedūras
  ir padidinti jų lankstumą
  siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų
  greitai pasinaudoti
  pagalba ir pajėgumais, kurių reikia, kad būtų galima kuo greičiau
  ir efektyviau
  reaguoti į gaivalines ar žmogaus sukeltas nelaimes;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl sprendimo

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (12) | siekiant užtikrinti, kad būtų kuo daugiau naudojamasi esamomis finansavimo priemonėmis, ir paremti valstybes nares teikiant pagalbą,
  visų pirma
  reaguojant į nelaimes už Sąjungos ribų, turėtų būti numatyta nukrypti nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6) 129 straipsnio 1 dalies leidžianti nuostata, kai finansavimas skiriamas pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 21, 22 ir 23 straipsnius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

siekiant užtikrinti, kad būtų kuo daugiau naudojamasi esamomis finansavimo priemonėmis, ir paremti valstybes nares teikiant pagalbą,
  visų pirma
  reaguojant į nelaimes už Sąjungos ribų, turėtų būti numatyta nukrypti nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6) 129 straipsnio 1 dalies leidžianti nuostata, kai finansavimas skiriamas pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 21, 22 ir 23 straipsnius;

| (12) | siekiant užtikrinti, kad būtų kuo daugiau naudojamasi esamomis finansavimo priemonėmis, ir paremti valstybes nares teikiant pagalbą,
  taip pat
  reaguojant į nelaimes už Sąjungos ribų, turėtų būti numatyta nukrypti nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7) 129 straipsnio 1 dalies leidžianti nuostata, kai finansavimas skiriamas pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 21, 22 ir 23 straipsnius.
  Nepaisant tos leidžiančios nukrypti nuostatos, finansavimas, visų pirma skirtas civilinės saugos veiklai ir humanitarinei pagalbai, turėtų išlikti aiškiai atskirtas bet kokioje būsimoje Sąjungos finansavimo struktūroje ir visiškai atitikti skirtingus šios struktūros tikslus ir teisinius reikalavimus
  ; |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti, kad būtų kuo daugiau naudojamasi esamomis finansavimo priemonėmis, ir paremti valstybes nares teikiant pagalbą,
  taip pat
  reaguojant į nelaimes už Sąjungos ribų, turėtų būti numatyta nukrypti nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7) 129 straipsnio 1 dalies leidžianti nuostata, kai finansavimas skiriamas pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 21, 22 ir 23 straipsnius.
  Nepaisant tos leidžiančios nukrypti nuostatos, finansavimas, visų pirma skirtas civilinės saugos veiklai ir humanitarinei pagalbai, turėtų išlikti aiškiai atskirtas bet kokioje būsimoje Sąjungos finansavimo struktūroje ir visiškai atitikti skirtingus šios struktūros tikslus ir teisinius reikalavimus
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| (13) | svarbu užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi visų reikalingų veiksmų veiksmingai užkirsti kelią gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms ir sušvelninti jų poveikį. Nuostatomis turėtų būtų sustiprinti pagal Sąjungos mechanizmą vykdomų prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmų ryšiai. Taip pat turėtų būtų užtikrintas suderinamumas su kitais aktualiais Sąjungos teisės aktais prevencijos ir nelaimių rizikos valdymo srityje, įskaitant tarpvalstybinius prevencijos veiksmus ir reagavimą į grėsmes, kaip antai dideles tarpvalstybines grėsmes sveikatai (8). Taip pat turėtų būti
  užtikrintas suderinamumas
  su tarptautiniais įsipareigojimais, pavyzdžiui, Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa 2015–2030 m., Paryžiaus susitarimu ir Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

svarbu užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi visų reikalingų veiksmų veiksmingai užkirsti kelią gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms ir sušvelninti jų poveikį. Nuostatomis turėtų būtų sustiprinti pagal Sąjungos mechanizmą vykdomų prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmų ryšiai. Taip pat turėtų būtų užtikrintas suderinamumas su kitais aktualiais Sąjungos teisės aktais prevencijos ir nelaimių rizikos valdymo srityje, įskaitant tarpvalstybinius prevencijos veiksmus ir reagavimą į grėsmes, kaip antai dideles tarpvalstybines grėsmes sveikatai (8). Taip pat turėtų būti
  užtikrintas suderinamumas
  su tarptautiniais įsipareigojimais, pavyzdžiui, Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa 2015–2030 m., Paryžiaus susitarimu ir Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.;

| (13) | svarbu užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi visų reikalingų veiksmų veiksmingai užkirsti kelią gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms ir sušvelninti jų poveikį. Nuostatomis turėtų būtų sustiprinti pagal Sąjungos mechanizmą vykdomų prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmų ryšiai. Taip pat turėtų būtų užtikrintas suderinamumas su kitais aktualiais Sąjungos teisės aktais prevencijos ir nelaimių rizikos valdymo srityje, įskaitant tarpvalstybinius prevencijos veiksmus ir reagavimą į grėsmes, kaip antai dideles tarpvalstybines grėsmes sveikatai (9).
  Teritorinio bendradarbiavimo programose, vykdomose pagal sanglaudos politiką, numatyti konkretūs veiksmai ir didesnė sąveika, siekiant atsižvelgti į atsparumą nelaimėms, rizikos prevenciją ir valdymą, taip pat tolesnes pastangas siekiant aktyvesnės integracijos ir didesnės sinergijos. Be to, visi veiksmai
  turėtų būti
  suderinti
  su tarptautiniais įsipareigojimais, pavyzdžiui, Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa 2015–2030 m., Paryžiaus susitarimu ir Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.,
  ir aktyviai prisidėti įgyvendinant tuos įsipareigojimus
  ; |
| --- | --- |

(13)

svarbu užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi visų reikalingų veiksmų veiksmingai užkirsti kelią gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms ir sušvelninti jų poveikį. Nuostatomis turėtų būtų sustiprinti pagal Sąjungos mechanizmą vykdomų prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmų ryšiai. Taip pat turėtų būtų užtikrintas suderinamumas su kitais aktualiais Sąjungos teisės aktais prevencijos ir nelaimių rizikos valdymo srityje, įskaitant tarpvalstybinius prevencijos veiksmus ir reagavimą į grėsmes, kaip antai dideles tarpvalstybines grėsmes sveikatai (9).
  Teritorinio bendradarbiavimo programose, vykdomose pagal sanglaudos politiką, numatyti konkretūs veiksmai ir didesnė sąveika, siekiant atsižvelgti į atsparumą nelaimėms, rizikos prevenciją ir valdymą, taip pat tolesnes pastangas siekiant aktyvesnės integracijos ir didesnės sinergijos. Be to, visi veiksmai
  turėtų būti
  suderinti
  su tarptautiniais įsipareigojimais, pavyzdžiui, Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa 2015–2030 m., Paryžiaus susitarimu ir Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.,
  ir aktyviai prisidėti įgyvendinant tuos įsipareigojimus
  ;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (13a) | itin svarbu, kad bendroje ekstremaliųjų situacijų ryšių ir informacijos sistemoje (CECIS) iki šiol užregistruoti moduliai būtų išsaugoti, kad būtų galima reaguoti į pagalbos prašymus ir, kaip įprasta, dalyvauti mokymo sistemoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

itin svarbu, kad bendroje ekstremaliųjų situacijų ryšių ir informacijos sistemoje (CECIS) iki šiol užregistruoti moduliai būtų išsaugoti, kad būtų galima reaguoti į pagalbos prašymus ir, kaip įprasta, dalyvauti mokymo sistemoje;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (13b) | lygiai taip pat svarbu susieti Sąjungos mechanizmą, kuris apima tik laikotarpį iš karto po katastrofos, su kitomis Sąjungos priemonėmis, kurios orientuotos į žalos atitaisymą, pavyzdžiui, Solidarumo fondu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

lygiai taip pat svarbu susieti Sąjungos mechanizmą, kuris apima tik laikotarpį iš karto po katastrofos, su kitomis Sąjungos priemonėmis, kurios orientuotos į žalos atitaisymą, pavyzdžiui, Solidarumo fondu;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (13c) | itin svarbu, kad Solidarumo fondas būtų pertvarkytas įtraukiant pareigą atlyginti žalą aplinkai, o rodiklis, kuriuo remiantis gaunamas patvirtinimas pasinaudoti lėšomis, būtų skaičiuojamas pagal tam tikro regiono arba valstybės narės BVP vienam gyventojui, o ne pasaulio BVP, kad dideliems ir tankiai apgyvendintiems neturtingiems regionams nebūtų apsunkintos galimybės pasinaudoti fondo lėšomis. Labai svarbu įvertinti katastrofos nuniokotą aplinką ekonominiu požiūriu, ypač didelės gamtinės vertės vietovėse, pavyzdžiui, saugomose teritorijose arba į „Natura 2000“tinklą įtrauktose vietovėse, kad jos galėtų būti atstatytos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13c)

itin svarbu, kad Solidarumo fondas būtų pertvarkytas įtraukiant pareigą atlyginti žalą aplinkai, o rodiklis, kuriuo remiantis gaunamas patvirtinimas pasinaudoti lėšomis, būtų skaičiuojamas pagal tam tikro regiono arba valstybės narės BVP vienam gyventojui, o ne pasaulio BVP, kad dideliems ir tankiai apgyvendintiems neturtingiems regionams nebūtų apsunkintos galimybės pasinaudoti fondo lėšomis. Labai svarbu įvertinti katastrofos nuniokotą aplinką ekonominiu požiūriu, ypač didelės gamtinės vertės vietovėse, pavyzdžiui, saugomose teritorijose arba į „Natura 2000“tinklą įtrauktose vietovėse, kad jos galėtų būti atstatytos;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | (13d) | Sąjunga turi imtis veiksmų, kad dėmesys būtų skirtas ir pagalbai vykdant techninį mokymą, kad būtų galima sustiprinti bendruomenių gebėjimą padėti sau ir jos būtų geriau pasirengusios suteikti pirmąją pagalbą ir sumažinti nelaimės padarinius. Tiksliniai mokymai ir švietimas, skirti už civilinę saugą atsakingiems asmenims, bendruomenių vadovams, socialiniams ir medicininės priežiūros darbuotojams, gelbėjimo bei priešgaisrinėms tarnyboms ir vietinėms savanoriškoms reagavimo grupėms, kurios turėtų turėti greitai pasiekiamą skubaus reagavimo įrangą, gali padėti sumažinti nelaimės padarinius ir mirčių skaičių krizės metu ir po jos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13d)

Sąjunga turi imtis veiksmų, kad dėmesys būtų skirtas ir pagalbai vykdant techninį mokymą, kad būtų galima sustiprinti bendruomenių gebėjimą padėti sau ir jos būtų geriau pasirengusios suteikti pirmąją pagalbą ir sumažinti nelaimės padarinius. Tiksliniai mokymai ir švietimas, skirti už civilinę saugą atsakingiems asmenims, bendruomenių vadovams, socialiniams ir medicininės priežiūros darbuotojams, gelbėjimo bei priešgaisrinėms tarnyboms ir vietinėms savanoriškoms reagavimo grupėms, kurios turėtų turėti greitai pasiekiamą skubaus reagavimo įrangą, gali padėti sumažinti nelaimės padarinius ir mirčių skaičių krizės metu ir po jos;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto a papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

3 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| e) | didinti mokslo žinių apie nelaimes prieinamumą ir naudojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

didinti mokslo žinių apie nelaimes prieinamumą ir naudojimą.

| e) | didinti mokslo žinių apie nelaimes prieinamumą ir naudojimą,
  taip pat ir atokiausiuose regionuose bei užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT)
  ; |
| --- | --- |

e)

didinti mokslo žinių apie nelaimes prieinamumą ir naudojimą,
  taip pat ir atokiausiuose regionuose bei užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT)
  ;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto a a papunktis (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

3 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | aa) | 1 dalis papildoma šiuo punktu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aa)

| „ea) | mažinti galimus tiesioginius katastrofų padarinius žmonių gyvenimui ir kultūros bei gamtos paveldui;“ |
| --- | --- |

„ea)

mažinti galimus tiesioginius katastrofų padarinius žmonių gyvenimui ir kultūros bei gamtos paveldui;“

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto a b papunktis (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

3 straipsnio 1 dalies e b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | ab) | 1 dalis papildoma šiuo punktu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ab)

| „eb) | stiprinti bendradarbiavimo ir koordinavimo veiklą tarpvalstybiniu lygmeniu.“ |
| --- | --- |

„eb)

stiprinti bendradarbiavimo ir koordinavimo veiklą tarpvalstybiniu lygmeniu.“

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

5 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| a) | imasi veiksmų, kad pagerintų žinių apie nelaimių riziką bazę ir sudarytų palankesnes sąlygas keistis žiniomis, mokslinių tyrimų rezultatais, geriausia praktika ir informacija, be kita ko, tarp valstybių narių, kurioms kyla panašaus pobūdžio rizika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

imasi veiksmų, kad pagerintų žinių apie nelaimių riziką bazę ir sudarytų palankesnes sąlygas keistis žiniomis, mokslinių tyrimų rezultatais, geriausia praktika ir informacija, be kita ko, tarp valstybių narių, kurioms kyla panašaus pobūdžio rizika;

| a) | imasi veiksmų, kad pagerintų žinių apie nelaimių riziką bazę ir sudarytų palankesnes sąlygas
  skatinti bendradarbiavimą ir
  keistis žiniomis, mokslinių tyrimų rezultatais
  ir inovacijomis
  , geriausia praktika ir informacija,
  bei skatintų tokį keitimąsi
  , be kita ko, tarp valstybių narių, kurioms kyla panašaus pobūdžio rizika; |
| --- | --- |

a)

imasi veiksmų, kad pagerintų žinių apie nelaimių riziką bazę ir sudarytų palankesnes sąlygas
  skatinti bendradarbiavimą ir
  keistis žiniomis, mokslinių tyrimų rezultatais
  ir inovacijomis
  , geriausia praktika ir informacija,
  bei skatintų tokį keitimąsi
  , be kita ko, tarp valstybių narių, kurioms kyla panašaus pobūdžio rizika;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

5 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 3a) | 5 straipsnio 1 dalyje įterpiamas šis punktas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a)

| „aa) | koordinuoja informavimo apie perspėjimo sistemas ir jų gairių derinimą, be kita ko, tarpvalstybiniu lygmeniu;
  “ |
| --- | --- |

„aa)

koordinuoja informavimo apie perspėjimo sistemas ir jų gairių derinimą, be kita ko, tarpvalstybiniu lygmeniu;
  “

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 3 b punktas (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

5 straipsnio 1 dalies f punktas

| Dabartinis tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| f
  ) | renka ir platina valstybių narių pateiktą informaciją, organizuoja keitimąsi patirtimi, įgyta vertinant rizikos valdymo gebėjimus, ne vėliau kaip
  2014
   m. gruodžio 22 d. kartu su valstybėmis narėmis parengia tų vertinimų turinio, metodikos ir struktūros gaires, taip pat sudaro palankesnes sąlygas keistis geriausia praktika prevencijos ir parengties planavimo srityje, be kita ko, atliekant neprivalomus tarpusavio vertinimus; |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

f
  )

renka ir platina valstybių narių pateiktą informaciją, organizuoja keitimąsi patirtimi, įgyta vertinant rizikos valdymo gebėjimus, ne vėliau kaip
  2014
   m. gruodžio 22 d. kartu su valstybėmis narėmis parengia tų vertinimų turinio, metodikos ir struktūros gaires, taip pat sudaro palankesnes sąlygas keistis geriausia praktika prevencijos ir parengties planavimo srityje, be kita ko, atliekant neprivalomus tarpusavio vertinimus;

| 3b) | 5 straipsnio 1 dalies f punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

3b)

| „f) | renka ir platina valstybių narių pateiktą informaciją, organizuoja keitimąsi patirtimi, įgyta vertinant rizikos valdymo gebėjimus, ne vėliau kaip
  2019
   m. gruodžio 22 d. kartu su valstybėmis narėmis parengia tų vertinimų turinio, metodikos ir struktūros gaires, taip pat sudaro palankesnes sąlygas keistis geriausia praktika prevencijos ir parengties planavimo srityje, be kita ko, atliekant neprivalomus tarpusavio vertinimus;“ |
| --- | --- |

„f)

renka ir platina valstybių narių pateiktą informaciją, organizuoja keitimąsi patirtimi, įgyta vertinant rizikos valdymo gebėjimus, ne vėliau kaip
  2019
   m. gruodžio 22 d. kartu su valstybėmis narėmis parengia tų vertinimų turinio, metodikos ir struktūros gaires, taip pat sudaro palankesnes sąlygas keistis geriausia praktika prevencijos ir parengties planavimo srityje, be kita ko, atliekant neprivalomus tarpusavio vertinimus;“

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

6 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| a) | ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 22 d., o vėliau – kas trejus metus parengia rizikos vertinimus nacionaliniu arba atitinkamu subnacionaliniu lygiu ir juos pateikia Komisijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 22 d., o vėliau – kas trejus metus parengia rizikos vertinimus nacionaliniu arba atitinkamu subnacionaliniu lygiu ir juos pateikia Komisijai;

| a) | ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 22 d., o vėliau – kas trejus metus,
  konsultuodamosi su atitinkamomis vietos ir regionų valdžios institucijomis ir derindamos su Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa
  , parengia rizikos vertinimus nacionaliniu arba atitinkamu subnacionaliniu lygiu ir juos pateikia Komisijai
  pagal su Komisija suderintą modelį, naudodamos esamas nacionalines informacijos sistemas
  ; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 22 d., o vėliau – kas trejus metus,
  konsultuodamosi su atitinkamomis vietos ir regionų valdžios institucijomis ir derindamos su Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa
  , parengia rizikos vertinimus nacionaliniu arba atitinkamu subnacionaliniu lygiu ir juos pateikia Komisijai
  pagal su Komisija suderintą modelį, naudodamos esamas nacionalines informacijos sistemas
  ;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a a papunktis (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

6 straipsnio 1 dalies d punktas

| Dabartinis tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| d
  ) | savanoriškai
  dalyvauja rizikos valdymo gebėjimų tarpusavio
  vertinimuose
  . |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

d
  )

savanoriškai
  dalyvauja rizikos valdymo gebėjimų tarpusavio
  vertinimuose
  .

| aa) | d punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

aa)

| „d) | savanoriškai
  dalyvauja rizikos valdymo gebėjimų tarpusavio
  vertinimų peržiūroje siekiant nustatyti veiksmus, kurie padėtų šalinti trūkumus
  .“ |
| --- | --- |

„d)

savanoriškai
  dalyvauja rizikos valdymo gebėjimų tarpusavio
  vertinimų peržiūroje siekiant nustatyti veiksmus, kurie padėtų šalinti trūkumus
  .“

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto b papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

6 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 31 d., o vėliau – kas trejus metus Komisijai pateikiama atitinkamų rizikos valdymo planavimo elementų santrauka, įskaitant informaciją apie pasirinktas prevencijos ir pasirengimo priemones. Be to, Komisija gali reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, kuriuose aprašomi trumpalaikiai ir ilgalaikiai veiksmai.
  Sąjunga tinkamai apsvarsto
  valstybių narių
  padarytą pažangą nelaimių prevencijos
  ir
  pasirengimo joms srityje įgyvendinant bet kokį būsimą ex ante sąlygų mechanizmą pagal Europos struktūrinius
  ir
  investicijų fondus
  . | | Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 31 d., o vėliau – kas trejus metus Komisijai pateikiama atitinkamų rizikos valdymo planavimo elementų santrauka, įskaitant informaciją apie pasirinktas prevencijos ir pasirengimo priemones,
  vadovaujantis šablonu, kuris turi būti parengtas priimant įgyvendinimo aktą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
  Be to, Komisija gali reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, kuriuose aprašomi trumpalaikiai ir ilgalaikiai veiksmai.
  Todėl į šiuos veiksmus gali būti įtrauktas
  valstybių narių
  įsipareigojimas skatinti rizikos vertinimu pagrįstas investicijas
  ir
  geresnį atstatymą po nelaimių. Užtikrinama, kad papildoma administracinė našta nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmeniu išliktų kuo mažesnė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 31 d., o vėliau – kas trejus metus Komisijai pateikiama atitinkamų rizikos valdymo planavimo elementų santrauka, įskaitant informaciją apie pasirinktas prevencijos ir pasirengimo priemones. Be to, Komisija gali reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, kuriuose aprašomi trumpalaikiai ir ilgalaikiai veiksmai.
  Sąjunga tinkamai apsvarsto
  valstybių narių
  padarytą pažangą nelaimių prevencijos
  ir
  pasirengimo joms srityje įgyvendinant bet kokį būsimą ex ante sąlygų mechanizmą pagal Europos struktūrinius
  ir
  investicijų fondus
  .

Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 31 d., o vėliau – kas trejus metus Komisijai pateikiama atitinkamų rizikos valdymo planavimo elementų santrauka, įskaitant informaciją apie pasirinktas prevencijos ir pasirengimo priemones,
  vadovaujantis šablonu, kuris turi būti parengtas priimant įgyvendinimo aktą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
  Be to, Komisija gali reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, kuriuose aprašomi trumpalaikiai ir ilgalaikiai veiksmai.
  Todėl į šiuos veiksmus gali būti įtrauktas
  valstybių narių
  įsipareigojimas skatinti rizikos vertinimu pagrįstas investicijas
  ir
  geresnį atstatymą po nelaimių. Užtikrinama, kad papildoma administracinė našta nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmeniu išliktų kuo mažesnė.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto b papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

6 straipsnio 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Komisija taip pat gali sukurti specialius konsultavimosi mechanizmus, kad pagerintų tinkamą prevencijos ir pasirengimo planavimą ir koordinavimą tarp valstybių narių, kuriose gali kilti panašių nelaimių. | | Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis
  Komisija taip pat gali sukurti specialius konsultavimosi mechanizmus, kad pagerintų tinkamą prevencijos ir pasirengimo planavimą ir koordinavimą tarp valstybių narių, kuriose gali kilti panašių nelaimių.
  Komisija ir valstybės narės, jei įmanoma, taip pat skatina nelaimių rizikos valdymo ir prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų suderinamumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija taip pat gali sukurti specialius konsultavimosi mechanizmus, kad pagerintų tinkamą prevencijos ir pasirengimo planavimą ir koordinavimą tarp valstybių narių, kuriose gali kilti panašių nelaimių.

Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis
  Komisija taip pat gali sukurti specialius konsultavimosi mechanizmus, kad pagerintų tinkamą prevencijos ir pasirengimo planavimą ir koordinavimą tarp valstybių narių, kuriose gali kilti panašių nelaimių.
  Komisija ir valstybės narės, jei įmanoma, taip pat skatina nelaimių rizikos valdymo ir prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų suderinamumą.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

8 straipsnio 1 dalies k punktas

| Dabartinis tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| k) | aktyviai konsultuodamasi su valstybėmis narėmis imasi kitų būtinų papildomų rėmimo ir pasirengimo veiksmų, kad pasiektų 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą tikslą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

k)

aktyviai konsultuodamasi su valstybėmis narėmis imasi kitų būtinų papildomų rėmimo ir pasirengimo veiksmų, kad pasiektų 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą tikslą.

| 4a) | straipsnio 1 dalies k punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

4a)

| „k) | aktyviai konsultuodamasi su valstybėmis narėmis imasi kitų būtinų papildomų rėmimo ir pasirengimo veiksmų,
  be kita ko, koordinuojant su kitomis Sąjungos priemonėmis
  , kad pasiektų 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą tikslą.“ |
| --- | --- |

„k)

aktyviai konsultuodamasi su valstybėmis narėmis imasi kitų būtinų papildomų rėmimo ir pasirengimo veiksmų,
  be kita ko, koordinuojant su kitomis Sąjungos priemonėmis
  , kad pasiektų 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą tikslą.“

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 4 b punktas (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

9 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 4b) | 9 straipsnyje įterpiama ši dalis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4b)

„
  1a.
     
  Valstybės narės stiprina atitinkamus kompetentingų regioninių ir vietos valdžios institucijų administracinius pajėgumus, atsižvelgdamos į savo institucinę ir teisinę sistemą.“

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Komisija ir valstybės narės dirba kartu, kad pagerintų reagavimo į nelaimes operacijų pagal Sąjungos mechanizmą planavimą, be kita ko, reagavimo į nelaimes scenarijų kūrimą remiantis 6 straipsnio a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, išteklių planavimą ir reagavimo pajėgumų dislokavimo planų rengimą. | | 1.   Komisija ir valstybės narės dirba kartu, kad pagerintų reagavimo į nelaimes
  (gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes)
  operacijų pagal Sąjungos mechanizmą planavimą, be kita ko, reagavimo į nelaimes scenarijų kūrimą remiantis 6 straipsnio a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, išteklių planavimą,
  įskaitant žemės darbų mašinas, kilnojamus elektros energijos generatorius ir kilnojamą gaisro gesinimo įrangą
  , ir reagavimo pajėgumų dislokavimo planų rengimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija ir valstybės narės dirba kartu, kad pagerintų reagavimo į nelaimes operacijų pagal Sąjungos mechanizmą planavimą, be kita ko, reagavimo į nelaimes scenarijų kūrimą remiantis 6 straipsnio a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, išteklių planavimą ir reagavimo pajėgumų dislokavimo planų rengimą.

1.   Komisija ir valstybės narės dirba kartu, kad pagerintų reagavimo į nelaimes
  (gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes)
  operacijų pagal Sąjungos mechanizmą planavimą, be kita ko, reagavimo į nelaimes scenarijų kūrimą remiantis 6 straipsnio a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, išteklių planavimą,
  įskaitant žemės darbų mašinas, kilnojamus elektros energijos generatorius ir kilnojamą gaisro gesinimo įrangą
  , ir reagavimo pajėgumų dislokavimo planų rengimą.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto b papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   Sukuriamas Europos civilinės saugos rezervas. Jį sudaro iš anksto valstybių narių skirtų reagavimo pajėgumų rezervas, įskaitant modulius, kitus reagavimo pajėgumus ir ekspertus. | | 1.   Sukuriamas Europos civilinės saugos rezervas. Jį sudaro iš anksto valstybių narių skirtų reagavimo pajėgumų
  savanorių
  rezervas, įskaitant modulius, kitus reagavimo pajėgumus ir ekspertus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sukuriamas Europos civilinės saugos rezervas. Jį sudaro iš anksto valstybių narių skirtų reagavimo pajėgumų rezervas, įskaitant modulius, kitus reagavimo pajėgumus ir ekspertus.

1.   Sukuriamas Europos civilinės saugos rezervas. Jį sudaro iš anksto valstybių narių skirtų reagavimo pajėgumų
  savanorių
  rezervas, įskaitant modulius, kitus reagavimo pajėgumus ir ekspertus.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto b papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 1 a.
     
  Kadangi prevencija nacionaliniu lygmeniu turėtų būti valstybių narių prioritetas mažinant saugos ir saugumo riziką, Europos civilinės saugos rezervas turi papildyti esamus nacionalinius pajėgumus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 a.
     
  Kadangi prevencija nacionaliniu lygmeniu turėtų būti valstybių narių prioritetas mažinant saugos ir saugumo riziką, Europos civilinės saugos rezervas turi papildyti esamus nacionalinius pajėgumus.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto b papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   Atsižvelgdama į
  nustatytą
  riziką, Komisija apibrėžia Europos civilinės saugos rezervui reikalingų pagrindinių reagavimo pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumų tikslai). Komisija stebi siekiant pajėgumų tikslų daromą pažangą ir likusius trūkumus ir ragina valstybes nares tuos trūkumus pašalinti. Komisija gali remti valstybes nares pagal 20 straipsnį, 21 straipsnio 1 dalies i punktą ir 21 straipsnio 2 dalį. | | 2.   Atsižvelgdama į
  vietoje nustatytus poreikius ir
  riziką, Komisija,
  bendradarbiaudama su valstybių narių kompetentingomis institucijomis
  , apibrėžia Europos civilinės saugos rezervui reikalingų pagrindinių reagavimo pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumų tikslai). Komisija stebi siekiant pajėgumų tikslų daromą pažangą ir likusius trūkumus ir ragina valstybes nares tuos trūkumus pašalinti. Komisija gali remti valstybes nares pagal 20 straipsnį, 21 straipsnio 1 dalies i punktą ir 21 straipsnio 2 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Atsižvelgdama į
  nustatytą
  riziką, Komisija apibrėžia Europos civilinės saugos rezervui reikalingų pagrindinių reagavimo pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumų tikslai). Komisija stebi siekiant pajėgumų tikslų daromą pažangą ir likusius trūkumus ir ragina valstybes nares tuos trūkumus pašalinti. Komisija gali remti valstybes nares pagal 20 straipsnį, 21 straipsnio 1 dalies i punktą ir 21 straipsnio 2 dalį.

2.   Atsižvelgdama į
  vietoje nustatytus poreikius ir
  riziką, Komisija,
  bendradarbiaudama su valstybių narių kompetentingomis institucijomis
  , apibrėžia Europos civilinės saugos rezervui reikalingų pagrindinių reagavimo pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumų tikslai). Komisija stebi siekiant pajėgumų tikslų daromą pažangą ir likusius trūkumus ir ragina valstybes nares tuos trūkumus pašalinti. Komisija gali remti valstybes nares pagal 20 straipsnį, 21 straipsnio 1 dalies i punktą ir 21 straipsnio 2 dalį.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto c papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

11 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 7.   Pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą, reagavimo pajėgumus, kuriuos valstybė narė skiria Europos civilinės saugos rezervui, galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą, nebent valstybėje narėje susidarė išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis. | | 7.   Pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą, reagavimo pajėgumus, kuriuos valstybė narė skiria Europos civilinės saugos rezervui, galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą, nebent valstybėje narėje susidarė
  vidaus ekstremali situacija, pasireiškė nenugalima jėga arba susidarė
  išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis.
  Galutinį sprendimą dėl jų dislokavimo priima valstybės narės, kurios įregistravo atitinkamus reagavimo pajėgumus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą, reagavimo pajėgumus, kuriuos valstybė narė skiria Europos civilinės saugos rezervui, galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą, nebent valstybėje narėje susidarė išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis.

7.   Pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą, reagavimo pajėgumus, kuriuos valstybė narė skiria Europos civilinės saugos rezervui, galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą, nebent valstybėje narėje susidarė
  vidaus ekstremali situacija, pasireiškė nenugalima jėga arba susidarė
  išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis.
  Galutinį sprendimą dėl jų dislokavimo priima valstybės narės, kurios įregistravo atitinkamus reagavimo pajėgumus.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 6 punkto c papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

11 straipsnio 8 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Kai dislokuojami tokie reagavimo pajėgumai, jiems toliau vadovauja ir juos kontroliuoja juos skiriančios valstybės narės ir jie gali būti atšaukti,
  kai
  valstybėse narėse susidaro
  išskirtinė padėtis
  ,
  dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis ir
  jos negali užtikrinti tų reagavimo pajėgumų. Tokiais atvejais konsultuojamasi su Komisija. | | Kai dislokuojami tokie reagavimo pajėgumai, jiems toliau vadovauja ir juos kontroliuoja juos skiriančios valstybės narės ir jie gali būti atšaukti,
  jeigu tose
  valstybėse narėse susidaro
  vidaus ekstremali situacija
  ,
  pasireiškia nenugalima jėga arba jei dėl išskirtinės padėties
  jos negali užtikrinti tų reagavimo pajėgumų. Tokiais atvejais konsultuojamasi su Komisija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai dislokuojami tokie reagavimo pajėgumai, jiems toliau vadovauja ir juos kontroliuoja juos skiriančios valstybės narės ir jie gali būti atšaukti,
  kai
  valstybėse narėse susidaro
  išskirtinė padėtis
  ,
  dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis ir
  jos negali užtikrinti tų reagavimo pajėgumų. Tokiais atvejais konsultuojamasi su Komisija.

kai

išskirtinė padėtis

dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis ir

Kai dislokuojami tokie reagavimo pajėgumai, jiems toliau vadovauja ir juos kontroliuoja juos skiriančios valstybės narės ir jie gali būti atšaukti,
  jeigu tose
  valstybėse narėse susidaro
  vidaus ekstremali situacija
  ,
  pasireiškia nenugalima jėga arba jei dėl išskirtinės padėties
  jos negali užtikrinti tų reagavimo pajėgumų. Tokiais atvejais konsultuojamasi su Komisija.

jeigu tose

vidaus ekstremali situacija

pasireiškia nenugalima jėga arba jei dėl išskirtinės padėties

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Siekiant suteikti pagalbą
  , kai turimais pajėgumais negalima veiksmingai reaguoti į nelaimes,
  sukuriamas
  „rescEU“. | | 1.   
  „rescEU“sukuriamas tam, kad išimtinėmis aplinkybėmis
  , kai
  nėra nacionalinio lygmens pajėgumų arba kai
  turimais pajėgumais negalima veiksmingai reaguoti į nelaimes,
  būtų galima teikti pagalbą. „rescEU“pajėgumai nepakeičia valstybių narių nuosavų pajėgumų ir neperima atitinkamų jų atsakomybės sričių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Siekiant suteikti pagalbą
  , kai turimais pajėgumais negalima veiksmingai reaguoti į nelaimes,
  sukuriamas
  „rescEU“.

1.   
  „rescEU“sukuriamas tam, kad išimtinėmis aplinkybėmis
  , kai
  nėra nacionalinio lygmens pajėgumų arba kai
  turimais pajėgumais negalima veiksmingai reaguoti į nelaimes,
  būtų galima teikti pagalbą. „rescEU“pajėgumai nepakeičia valstybių narių nuosavų pajėgumų ir neperima atitinkamų jų atsakomybės sričių.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   „rescEU“sudaro
  šie
  pajėgumai:






  a) | miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   „rescEU“sudaro
  šie
  pajėgumai:

a)

miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai;

| b) | didelio galingumo siurbimo įranga; |
| --- | --- |

b)

didelio galingumo siurbimo įranga;

| c) | paieškos ir gelbėjimo miestuose pajėgumai; |
| --- | --- |

c)

paieškos ir gelbėjimo miestuose pajėgumai;

| d) | lauko ligoninės ir greitosios medicinos pagalbos komandos. |
| --- | --- |

d)

lauko ligoninės ir greitosios medicinos pagalbos komandos.

2.   „rescEU“sudaro
  pajėgumai, kurie papildo valstybių narių turimus pajėgumus, siekiant juos paremti ir sustiprinti, ir šiuo rezervu siekiama reaguoti į esamą ir būsimą riziką.
  Pajėgumai
  nustatomi įvertinus, kiek pajėgumų trūksta, kad būtų galima reaguoti į nelaimes, susijusias su pavojų žmonių sveikatai keliančiomis ekstremaliomis situacijomis, pramoninėmis, aplinkos, seisminėmis nelaimėmis arba ugnikalnių išsiveržimu, potvyniais ir miškų gaisrais bei teroristiniais išpuoliais ir cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis grėsmėmis.

Atsižvelgiant į nustatytus pajėgumų trūkumus „rescEU“turi sudaryti bent šie pajėgumai:

| a) | miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai; |
| --- | --- |

a)

miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai;

| b) | didelio galingumo siurbimo įranga; |
| --- | --- |

b)

didelio galingumo siurbimo įranga;

| c) | paieškos ir gelbėjimo miestuose pajėgumai; |
| --- | --- |

c)

paieškos ir gelbėjimo miestuose pajėgumai;

| d) | lauko ligoninės ir greitosios medicinos pagalbos komandos. |
| --- | --- |

d)

lauko ligoninės ir greitosios medicinos pagalbos komandos.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.   
  Šie pajėgumai išlieka lankstaus pobūdžio ir gali būti keičiami siekiant susidoroti su pokyčiais ir būsimais iššūkiais, pvz., klimato kaitos poveikiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.   
  Šie pajėgumai išlieka lankstaus pobūdžio ir gali būti keičiami siekiant susidoroti su pokyčiais ir būsimais iššūkiais, pvz., klimato kaitos poveikiu.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 4.   Remiantis nustatyta rizika ir atsižvelgiant į įvairius pavojus apimantį požiūrį Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais apibrėžiamos reagavimo pajėgumų, reikalingų be šio straipsnio 2 dalyje nustatytų pajėgumų, rūšys ir atitinkamai peržiūrima „rescEU“sudėtis. Užtikrinamas suderinamumas su kitų sričių Sąjungos politika.
  Jeigu su nelaime ar gresiančia nelaime susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 31 straipsnyje numatyta procedūra. | | 4.   Remiantis nustatyta rizika ir
  pajėgumų bei rizikos valdymo planavimu pagal 6 straipsnį ir
  atsižvelgiant į įvairius pavojus apimantį požiūrį Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais apibrėžiamos reagavimo pajėgumų, reikalingų be šio straipsnio 2 dalyje nustatytų pajėgumų, rūšys ir atitinkamai peržiūrima „rescEU“sudėtis. Užtikrinamas suderinamumas su kitų sričių Sąjungos politika.
  Jeigu su nelaime ar gresiančia nelaime susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 31 straipsnyje numatyta procedūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Remiantis nustatyta rizika ir atsižvelgiant į įvairius pavojus apimantį požiūrį Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais apibrėžiamos reagavimo pajėgumų, reikalingų be šio straipsnio 2 dalyje nustatytų pajėgumų, rūšys ir atitinkamai peržiūrima „rescEU“sudėtis. Užtikrinamas suderinamumas su kitų sričių Sąjungos politika.

Jeigu su nelaime ar gresiančia nelaime susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 31 straipsnyje numatyta procedūra.

4.   Remiantis nustatyta rizika ir
  pajėgumų bei rizikos valdymo planavimu pagal 6 straipsnį ir
  atsižvelgiant į įvairius pavojus apimantį požiūrį Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais apibrėžiamos reagavimo pajėgumų, reikalingų be šio straipsnio 2 dalyje nustatytų pajėgumų, rūšys ir atitinkamai peržiūrima „rescEU“sudėtis. Užtikrinamas suderinamumas su kitų sričių Sąjungos politika.

Jeigu su nelaime ar gresiančia nelaime susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 31 straipsnyje numatyta procedūra.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 5.   
  Komisija
  apibrėžia „rescEU“sudarančių reagavimo pajėgumų kokybės reikalavimus. Kokybės reikalavimai grindžiami nusistovėjusiais tarptautiniais standartais, kai jau yra tokių standartų. | | 5.   
  Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija
  apibrėžia „rescEU“sudarančių reagavimo pajėgumų kokybės reikalavimus. Kokybės reikalavimai grindžiami nusistovėjusiais tarptautiniais standartais, kai jau yra tokių standartų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   
  Komisija
  apibrėžia „rescEU“sudarančių reagavimo pajėgumų kokybės reikalavimus. Kokybės reikalavimai grindžiami nusistovėjusiais tarptautiniais standartais, kai jau yra tokių standartų.

5.   
  Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija
  apibrėžia „rescEU“sudarančių reagavimo pajėgumų kokybės reikalavimus. Kokybės reikalavimai grindžiami nusistovėjusiais tarptautiniais standartais, kai jau yra tokių standartų.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 7.   „rescEU“pajėgumus galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą. Sprendimą dėl jų dislokavimo priima Komisija ir ji toliau yra atsakinga už „rescEU“pajėgumų valdymą bei kontrolę. | | 7.   „rescEU“pajėgumus galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą. Sprendimą dėl jų dislokavimo priima Komisija ir ji toliau yra atsakinga už „rescEU“pajėgumų
  strateginį koordinavimą ir panaudojimą, tačiau už operatyvinį
  valdymą bei kontrolę
  ir toliau bus atsakingi pagalbą gaunančios valstybės narės kompetentingi asmenys
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   „rescEU“pajėgumus galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą. Sprendimą dėl jų dislokavimo priima Komisija ir ji toliau yra atsakinga už „rescEU“pajėgumų valdymą bei kontrolę.

7.   „rescEU“pajėgumus galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą. Sprendimą dėl jų dislokavimo priima Komisija ir ji toliau yra atsakinga už „rescEU“pajėgumų
  strateginį koordinavimą ir panaudojimą, tačiau už operatyvinį
  valdymą bei kontrolę
  ir toliau bus atsakingi pagalbą gaunančios valstybės narės kompetentingi asmenys
  .

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 8.   Dislokavimo atveju Komisija susitaria su prašančiąja valstybe nare dėl „rescEU“pajėgumų operacinio dislokavimo. Kai vykdomos operacijos, prašančioji valstybė narė sudaro palankesnes sąlygas užtikrinti savo pajėgumų ir „rescEU“veiklos operacinį koordinavimą. | | 8.   Dislokavimo atveju Komisija
  per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą
  susitaria su prašančiąja valstybe nare dėl „rescEU“pajėgumų operacinio dislokavimo. Kai vykdomos operacijos, prašančioji valstybė narė sudaro palankesnes sąlygas užtikrinti savo pajėgumų ir „rescEU“veiklos operacinį koordinavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Dislokavimo atveju Komisija susitaria su prašančiąja valstybe nare dėl „rescEU“pajėgumų operacinio dislokavimo. Kai vykdomos operacijos, prašančioji valstybė narė sudaro palankesnes sąlygas užtikrinti savo pajėgumų ir „rescEU“veiklos operacinį koordinavimą.

8.   Dislokavimo atveju Komisija
  per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą
  susitaria su prašančiąja valstybe nare dėl „rescEU“pajėgumų operacinio dislokavimo. Kai vykdomos operacijos, prašančioji valstybė narė sudaro palankesnes sąlygas užtikrinti savo pajėgumų ir „rescEU“veiklos operacinį koordinavimą.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12 straipsnio 10 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 10.   Jei Komisija įgyja įrangą, pavyzdžiui, miško gaisrų gesinimo iš oro įrangą, ją pirkdama, sudarydama išperkamosios nuomos sutartį arba nuomodama, turi būti užtikrinta, kad:






  a) | jei įranga perkama, Komisijos ir valstybės narės susitarime numatoma ją įregistruoti toje valstybėje narėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10.   Jei Komisija įgyja įrangą, pavyzdžiui, miško gaisrų gesinimo iš oro įrangą, ją pirkdama, sudarydama išperkamosios nuomos sutartį arba nuomodama, turi būti užtikrinta, kad:

a)

jei įranga perkama, Komisijos ir valstybės narės susitarime numatoma ją įregistruoti toje valstybėje narėje;

| b) | jei sudaroma išperkamosios nuomos ar nuomos sutartis,
  įranga registruojama
  valstybėje narėje. |
| --- | --- |

b)

jei sudaroma išperkamosios nuomos ar nuomos sutartis,
  įranga registruojama
  valstybėje narėje.

10.   Jei Komisija įgyja įrangą, pavyzdžiui, miško gaisrų gesinimo iš oro įrangą, ją pirkdama, sudarydama išperkamosios nuomos sutartį arba nuomodama, turi būti užtikrinta, kad:

| a) | jei įranga perkama, Komisijos ir valstybės narės susitarime numatoma ją įregistruoti toje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

jei įranga perkama, Komisijos ir valstybės narės susitarime numatoma ją įregistruoti toje valstybėje narėje;

| b) | jei sudaroma išperkamosios nuomos ar nuomos sutartis,
  įrangos registravimas
  valstybėje narėje
  nėra privalomas
  ; |
| --- | --- |

b)

jei sudaroma išperkamosios nuomos ar nuomos sutartis,
  įrangos registravimas
  valstybėje narėje
  nėra privalomas
  ;

| ba) | komercinių orlaivių valdymas pavedamas EASA pažymėjimą turintiems orlaivių naudotojams. |
| --- | --- |

ba)

komercinių orlaivių valdymas pavedamas EASA pažymėjimą turintiems orlaivių naudotojams.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12a straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Komisija
  kas dvejus metus
  informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie operacijas ir padarytą pažangą pagal 11 ir 12 straipsnius. | | Komisija
  kiekvienais metais
  informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie operacijas ir padarytą pažangą pagal 11 ir 12 straipsnius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija
  kas dvejus metus
  informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie operacijas ir padarytą pažangą pagal 11 ir 12 straipsnius.

kas dvejus metus

Komisija
  kiekvienais metais
  informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie operacijas ir padarytą pažangą pagal 11 ir 12 straipsnius.

kiekvienais metais

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

12a straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | Ši informacija apima biudžeto ir išlaidų pokyčių apžvalgą su išsamiu techniniu ir finansiniu vertinimu, tikslią informaciją apie išlaidų padidėjimą ir reikiamų reagavimo pajėgumų rūšių pokyčius bei jų kokybės reikalavimus, jei tokių yra, ir priežastis, dėl kurių padidėja išlaidos arba įvyksta tokie pokyčiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ši informacija apima biudžeto ir išlaidų pokyčių apžvalgą su išsamiu techniniu ir finansiniu vertinimu, tikslią informaciją apie išlaidų padidėjimą ir reikiamų reagavimo pajėgumų rūšių pokyčius bei jų kokybės reikalavimus, jei tokių yra, ir priežastis, dėl kurių padidėja išlaidos arba įvyksta tokie pokyčiai.

Ši informacija apima biudžeto ir išlaidų pokyčių apžvalgą su išsamiu techniniu ir finansiniu vertinimu, tikslią informaciją apie išlaidų padidėjimą ir reikiamų reagavimo pajėgumų rūšių pokyčius bei jų kokybės reikalavimus, jei tokių yra, ir priežastis, dėl kurių padidėja išlaidos arba įvyksta tokie pokyčiai.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

13 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Komisija sukuria atitinkamų civilinės saugos ir nelaimių valdymo subjektų bei institucijų tinklą, kuris kartu su Komisija sudaro Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą. | | Komisija sukuria atitinkamų civilinės saugos ir nelaimių valdymo subjektų bei institucijų,
  įskaitant kompetencijos centrus, universitetus ir mokslininkus tyrėjus
  , tinklą, kuris kartu su Komisija sudaro Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą.
  Komisija deramai atsižvelgia į valstybių narių ir vietoje veikiančių organizacijų praktinę patirtį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija sukuria atitinkamų civilinės saugos ir nelaimių valdymo subjektų bei institucijų tinklą, kuris kartu su Komisija sudaro Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą.

Komisija sukuria atitinkamų civilinės saugos ir nelaimių valdymo subjektų bei institucijų,
  įskaitant kompetencijos centrus, universitetus ir mokslininkus tyrėjus
  , tinklą, kuris kartu su Komisija sudaro Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą.
  Komisija deramai atsižvelgia į valstybių narių ir vietoje veikiančių organizacijų praktinę patirtį.

įskaitant kompetencijos centrus, universitetus ir mokslininkus tyrėjus

Komisija deramai atsižvelgia į valstybių narių ir vietoje veikiančių organizacijų praktinę patirtį.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos įžanginis sakinys

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Kai tinkama, tinklas, glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamais žinių centrais, atlieka toliau nurodytas užduotis, susijusias su mokymu, pratybomis, įgyta patirtimi ir žinių sklaida: | | Kai tinkama, tinklas,
  siekdamas lyčių atžvilgiu proporcingos sudėties ir
  glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamais žinių centrais, atlieka toliau nurodytas užduotis, susijusias su mokymu, pratybomis, įgyta patirtimi ir žinių sklaida: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai tinkama, tinklas, glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamais žinių centrais, atlieka toliau nurodytas užduotis, susijusias su mokymu, pratybomis, įgyta patirtimi ir žinių sklaida:

Kai tinkama, tinklas,
  siekdamas lyčių atžvilgiu proporcingos sudėties ir
  glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamais žinių centrais, atlieka toliau nurodytas užduotis, susijusias su mokymu, pratybomis, įgyta patirtimi ir žinių sklaida:

siekdamas lyčių atžvilgiu proporcingos sudėties ir

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 9 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 a punktas (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

| Dabartinis tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| a) | parengia civilinės saugos ir ekstremaliųjų situacijų valdymo personalui skirtą nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į nelaimes mokymo programą ir jai vadovauja. Programa apima jungtinius kursus ir ekspertų mainų sistemą, pagal kurią asmenys gali būti deleguojami į kitas valstybes nares. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

parengia civilinės saugos ir ekstremaliųjų situacijų valdymo personalui skirtą nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į nelaimes mokymo programą ir jai vadovauja. Programa apima jungtinius kursus ir ekspertų mainų sistemą, pagal kurią asmenys gali būti deleguojami į kitas valstybes nares.

Mokymo
  programa siekiama gerinti 9 ir
  11
  straipsniuose nurodytų pajėgumų koordinavimą, suderinamumą ir papildomumą,
  taip pat
  gerinti 8 straipsnio d ir f punktuose nurodytų ekspertų kompetenciją.

Mokymo

11

taip pat

| 9a) | 13 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

9a)

9a)

13 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

| „a) | parengia civilinės saugos ir ekstremaliųjų situacijų valdymo personalui skirtą nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į nelaimes mokymo programą ir jai vadovauja. Programa apima jungtinius kursus ir ekspertų mainų sistemą, pagal kurią asmenys gali būti deleguojami į kitas valstybes nares.
  Nauja civilinei saugai skirta programa „Erasmus“pristatoma vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1288/2013

   (*1)

  taisyklėmis ir principais. |
| --- | --- |

„a)

parengia civilinės saugos ir ekstremaliųjų situacijų valdymo personalui skirtą nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į nelaimes mokymo programą ir jai vadovauja. Programa apima jungtinius kursus ir ekspertų mainų sistemą, pagal kurią asmenys gali būti deleguojami į kitas valstybes nares.
  Nauja civilinei saugai skirta programa „Erasmus“pristatoma vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1288/2013

   (*1)

  taisyklėmis ir principais.

Nauja civilinei saugai skirta programa „Erasmus“pristatoma vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1288/2013

*1

taisyklėmis ir principais.

Civilinės saugos
  programa
  „Erasmus“taip pat
  siekiama gerinti 9,
  11
  ir
  12
   straipsniuose nurodytų pajėgumų koordinavimą, suderinamumą ir papildomumą,
  ir
  gerinti 8 straipsnio d ir f punktuose nurodytų ekspertų kompetenciją.

Civilinės saugos

„Erasmus“taip pat

11

12

ir

Į civilinei saugai skirtą programą „Erasmus“įtrauktas tarptautinis aspektas, kuriuo siekiama paremti Sąjungos išorės veiksmus, įskaitant atitinkamus vystymosi tikslus, plėtojant valstybių narių bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis.

Į civilinei saugai skirtą programą „Erasmus“įtrauktas tarptautinis aspektas, kuriuo siekiama paremti Sąjungos išorės veiksmus, įskaitant atitinkamus vystymosi tikslus, plėtojant valstybių narių bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 9 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 b punktas (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

13 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos f punktas

| Dabartinis tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| f) | skatina ir remia atitinkamų naujų Sąjungos mechanizmui skirtų technologijų diegimą ir naudojimą. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

skatina ir remia atitinkamų naujų Sąjungos mechanizmui skirtų technologijų diegimą ir naudojimą.

| 9b) | 13 straipsnio 1 dalies f punktas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

9b)

9b)

13 straipsnio 1 dalies f punktas pakeičiamas taip:

| „f) | skatina
  mokslinius tyrimus ir inovacijas
  ir remia atitinkamų naujų Sąjungos mechanizmui skirtų technologijų diegimą ir naudojimą.“ |
| --- | --- |

„f)

skatina
  mokslinius tyrimus ir inovacijas
  ir remia atitinkamų naujų Sąjungos mechanizmui skirtų technologijų diegimą ir naudojimą.“

mokslinius tyrimus ir inovacijas

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 9 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 c punktas (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 9c) | 13 straipsnis papildomas šia dalimi: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9c)

9c)

13 straipsnis papildomas šia dalimi:

„
  3a.
     
  Komisija plėtoja mokymo pajėgumus ir stiprina Sąjungos civilinės saugos žinių tinklo, tarptautinių organizacijų ir trečiųjų šalių dalijimąsi žiniomis bei patirtimi, kad prisidėtų prie tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su nelaimių rizikos mažinimu, ypač tų, kurie numatyti Sendajaus programoje, įgyvendinimo.“

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 11 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 11 a punktas (naujas)

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

16 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   Pagal šį straipsnį pagalba gali būti teikiama kaip savarankiškai teikiama pagalba arba prisidedant prie pagalbos, teikiamos vadovaujant tarptautinei organizacijai. Sąjungos veiklos koordinavimas visiškai integruojamas į bendrą koordinavimą, vykdomą Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA), ir pripažįstamas jo vadovaujamas vaidmuo. | | 11a) | 16 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal šį straipsnį pagalba gali būti teikiama kaip savarankiškai teikiama pagalba arba prisidedant prie pagalbos, teikiamos vadovaujant tarptautinei organizacijai. Sąjungos veiklos koordinavimas visiškai integruojamas į bendrą koordinavimą, vykdomą Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA), ir pripažįstamas jo vadovaujamas vaidmuo.

11a)

11a)

16 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Pagal šį straipsnį pagalba gali būti teikiama kaip savarankiškai teikiama pagalba arba prisidedant prie pagalbos, teikiamos vadovaujant tarptautinei organizacijai. Sąjungos veiklos koordinavimas visiškai integruojamas į bendrą koordinavimą, vykdomą Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA), ir pripažįstamas jo vadovaujamas vaidmuo.
  Komisija žmogaus sukeltų nelaimių ar sudėtingų ekstremalių situacijų atvejais, konsultuodamasi su humanitarinės veiklos vykdytojais, aiškiai apibrėžia intervencijos taikymo sritį ir jos santykius su šalimis, dalyvaujančiomis teikiant platesnę humanitarinę pagalbą, užtikrindama suderinamumą su Europos konsensusu dėl humanitarinės pagalbos ir laikydamasi humanitarinių principų.
  “

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 dalies 12 punktas

1 straipsnio 1 dalies 12 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

19 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | Pagal metinę biudžeto procedūrą Europos Parlamentas ir Taryba laipsniškai patvirtina Sąjungos mechanizmui reikalingus asignavimus, tinkamai atsižvelgdami į visas priemones, numatytas Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013

   (*2),
  visų pirma taikant lankstumo priemonę, kaip nurodyta I priede. |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal metinę biudžeto procedūrą Europos Parlamentas ir Taryba laipsniškai patvirtina Sąjungos mechanizmui reikalingus asignavimus, tinkamai atsižvelgdami į visas priemones, numatytas Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013

   (*2),
  visų pirma taikant lankstumo priemonę, kaip nurodyta I priede.

Pagal metinę biudžeto procedūrą Europos Parlamentas ir Taryba laipsniškai patvirtina Sąjungos mechanizmui reikalingus asignavimus, tinkamai atsižvelgdami į visas priemones, numatytas Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013

*2

visų pirma taikant lankstumo priemonę, kaip nurodyta I priede.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 13 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 13 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

20 a straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| Bet kokia pagal šį sprendimą teikiama pagalba ar finansavimu užtikrinamas tinkamas Sąjungos matomumas, be kita ko, naudojant Sąjungos ženklą, kai naudojami 11 straipsnyje, 12 straipsnyje ir 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyti pajėgumai. | | Bet kokia pagal šį sprendimą teikiama pagalba ar finansavimu užtikrinamas tinkamas Sąjungos matomumas, be kita ko, naudojant Sąjungos ženklą, kai naudojami 11 straipsnyje, 12 straipsnyje ir 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyti pajėgumai.
  Parengiama komunikacijos strategija siekiant užtikrinti veiksmų pagal Sąjungos mechanizmą apčiuopiamų rezultatų matomumą piliečiams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bet kokia pagal šį sprendimą teikiama pagalba ar finansavimu užtikrinamas tinkamas Sąjungos matomumas, be kita ko, naudojant Sąjungos ženklą, kai naudojami 11 straipsnyje, 12 straipsnyje ir 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyti pajėgumai.

Bet kokia pagal šį sprendimą teikiama pagalba ar finansavimu užtikrinamas tinkamas Sąjungos matomumas, be kita ko, naudojant Sąjungos ženklą, kai naudojami 11 straipsnyje, 12 straipsnyje ir 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyti pajėgumai.
  Parengiama komunikacijos strategija siekiant užtikrinti veiksmų pagal Sąjungos mechanizmą apčiuopiamų rezultatų matomumą piliečiams.

Parengiama komunikacijos strategija siekiant užtikrinti veiksmų pagal Sąjungos mechanizmą apčiuopiamų rezultatų matomumą piliečiams.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 15 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 15 punkto b papunktis

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

23 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Valstybių narių, kurios nėra iš anksto įsipareigojusios skirti išteklių Europos civilinės saugos rezervui, pajėgumų atveju, Sąjungos finansinės paramos transporto ištekliams dydis neviršija 55 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų. Kad galėtų gauti šį finansavimą, valstybės narės įsipareigoja sudaryti visų turimų pajėgumų registrą ir nurodyti visas susijusias valdymo struktūras, neįtrauktas į iš anksto skirtus pajėgumus Europos civilinės saugos rezervui, kurios sudaro sąlygas reaguoti į su sveikata, pramone, seismine arba ugnikalnių išsiveržimo rizika susijusias nelaimes, potvynius ir miškų gaisrus, teroristinius išpuolius ir cheminius, biologinius, radiologinius ir branduolinius išpuolius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybių narių, kurios nėra iš anksto įsipareigojusios skirti išteklių Europos civilinės saugos rezervui, pajėgumų atveju, Sąjungos finansinės paramos transporto ištekliams dydis neviršija 55 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų. Kad galėtų gauti šį finansavimą, valstybės narės įsipareigoja sudaryti visų turimų pajėgumų registrą ir nurodyti visas susijusias valdymo struktūras, neįtrauktas į iš anksto skirtus pajėgumus Europos civilinės saugos rezervui, kurios sudaro sąlygas reaguoti į su sveikata, pramone, seismine arba ugnikalnių išsiveržimo rizika susijusias nelaimes, potvynius ir miškų gaisrus, teroristinius išpuolius ir cheminius, biologinius, radiologinius ir branduolinius išpuolius.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 16 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 16 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

26 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| 2.   
  Siekiama sąveikos
  ir
  papildomumo
  su kitomis Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, kuriomis remiamos sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, sveikatos, migracijos ir saugumo politikos sritys. Reagavimo į humanitarines krizes trečiosiose valstybėse atveju Komisija užtikrina pagal šį sprendimą ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/96 finansuojamų veiksmų papildomumą ir nuoseklumą. | | 2.   
  Plėtojama sąveika, papildomumas
  ir
  stipresnis koordinavimas
  su kitomis Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, kuriomis remiamos sanglaudos,
  įskaitant Europos Sąjungos solidarumo fondą
  , kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, sveikatos, migracijos ir saugumo politikos sritys,
  neperskirstant šių lėšų iš kitų sričių
  . Reagavimo į humanitarines krizes trečiosiose valstybėse atveju Komisija užtikrina pagal šį sprendimą ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/96 finansuojamų veiksmų papildomumą ir nuoseklumą,
  tuo pat metu atsižvelgdama į atskirą ir nepriklausomą tų veiksmų ir jų finansavimo pobūdį ir užtikrindama, kad jie atitiktų Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos nuostatas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Siekiama sąveikos
  ir
  papildomumo
  su kitomis Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, kuriomis remiamos sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, sveikatos, migracijos ir saugumo politikos sritys. Reagavimo į humanitarines krizes trečiosiose valstybėse atveju Komisija užtikrina pagal šį sprendimą ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/96 finansuojamų veiksmų papildomumą ir nuoseklumą.

2.   
  Plėtojama sąveika, papildomumas
  ir
  stipresnis koordinavimas
  su kitomis Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, kuriomis remiamos sanglaudos,
  įskaitant Europos Sąjungos solidarumo fondą
  , kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, sveikatos, migracijos ir saugumo politikos sritys,
  neperskirstant šių lėšų iš kitų sričių
  . Reagavimo į humanitarines krizes trečiosiose valstybėse atveju Komisija užtikrina pagal šį sprendimą ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/96 finansuojamų veiksmų papildomumą ir nuoseklumą,
  tuo pat metu atsižvelgdama į atskirą ir nepriklausomą tų veiksmų ir jų finansavimo pobūdį ir užtikrindama, kad jie atitiktų Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos nuostatas
  .

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 18 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 18 punktas

Sprendimas Nr. 1313/2013/ES

32 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| g) | „rescEU“sukūrimo, valdymo ir priežiūros, kaip numatyta 12 straipsnyje, įskaitant sprendimų dėl dislokavimo ir
  veiklos procedūrų
  kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

„rescEU“sukūrimo, valdymo ir priežiūros, kaip numatyta 12 straipsnyje, įskaitant sprendimų dėl dislokavimo ir
  veiklos procedūrų
  kriterijus;

veiklos procedūrų

| g) | „rescEU“sukūrimo, valdymo ir priežiūros, kaip numatyta 12 straipsnyje, įskaitant sprendimų dėl dislokavimo,
  veiklos
  ir
  dislokavimo sąlygų
  kriterijus
  nacionaliniu lygmeniu, tai atliekant valstybei narei, taip pat su jais susijusių finansinių ir kitų aspektų
  ; |
| --- | --- |

g)

„rescEU“sukūrimo, valdymo ir priežiūros, kaip numatyta 12 straipsnyje, įskaitant sprendimų dėl dislokavimo,
  veiklos
  ir
  dislokavimo sąlygų
  kriterijus
  nacionaliniu lygmeniu, tai atliekant valstybei narei, taip pat su jais susijusių finansinių ir kitų aspektų
  ;

veiklos

dislokavimo sąlygų

nacionaliniu lygmeniu, tai atliekant valstybei narei, taip pat su jais susijusių finansinių ir kitų aspektų

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedas (naujas)

I priedas (naujas)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

I PRIEDAS

I PRIEDAS

ORIENTACINIS PAPILDOMŲ LĖŠŲ PASKIRSTYMAS 2018–2020 M. LAIKOTARPIUI

ORIENTACINIS PAPILDOMŲ LĖŠŲ PASKIRSTYMAS 2018–2020 M. LAIKOTARPIUI

| | | 2018 | 2019 | 2020 | IŠ VISO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso papildomų asignavimų pagal 3 išlaidų kategoriją

   (*3) | ĮA | 19,157 | 115,2 | 122,497 | 256,854 |
| MA | 11 | 56,56 | 115,395 | 182,955 |
| Iš viso papildomų asignavimų pagal 4 išlaidų kategoriją

   (*3) | ĮA | 2 | 2 | 2,284 | 6,284 |
| MA | 0,8 | 1,8 | 2,014 | 4,614 |
| Iš viso papildomų asignavimų pagal 3 ir 4 išlaidų kategorijas

   (*3) | ĮA | 21,157 | 117,2 | 124,781 | 263,138 |
| PA | 11,8 | 58,36 | 117,409 | 187,569 |
| (sumos nurodomos milijonais eurų) |

2018

2018

2019

2019

2020

2020

IŠ VISO

IŠ VISO

Iš viso papildomų asignavimų pagal 3 išlaidų kategoriją

   (*3)

Iš viso papildomų asignavimų pagal 3 išlaidų kategoriją

*3

ĮA

ĮA

19,157

19,157

115,2

115,2

122,497

122,497

256,854

256,854

MA

MA

11

56,56

56,56

115,395

115,395

182,955

182,955

Iš viso papildomų asignavimų pagal 4 išlaidų kategoriją

   (*3)

Iš viso papildomų asignavimų pagal 4 išlaidų kategoriją

*3

ĮA

ĮA

2

2

2

2

2,284

2,284

6,284

6,284

MA

MA

0,8

0,8

1,8

1,8

2,014

2,014

4,614

4,614

Iš viso papildomų asignavimų pagal 3 ir 4 išlaidų kategorijas

   (*3)

Iš viso papildomų asignavimų pagal 3 ir 4 išlaidų kategorijas

*3

ĮA

ĮA

21,157

21,157

117,2

117,2

124,781

124,781

263,138

263,138

PA

PA

11,8

11,8

58,36

58,36

117,409

117,409

187,569

187,569

(sumos nurodomos milijonais eurų)

(sumos nurodomos milijonais eurų)

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0180/2018).

1

(2)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 347, 2013 12 20, p. 924).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 347, 2013 12 20, p. 924).

3

(4)  
  2017 m. vasario 17 d. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pažangos ir trūkumo.

4

2017 m. vasario 17 d. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pažangos ir trūkumo.

(5)  
  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

5

2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

(6)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

6

(7)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

7

(8)  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

8

(9)  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

9

(*1)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).“

*1

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).“

(*2)  
  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

*2

2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

(*3)  
  Visos sumos turi būti skiriamos pagal lankstumo priemonę.

*3

Visos sumos turi būti skiriamos pagal lankstumo priemonę.

---