# Eiropas Savienības C 116I/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 116I |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 8. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 116I

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 8. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 116 I/01 | Komisijas Paziņojums Vadlīnijas par optimālu un racionālu apgādi ar zālēm, lai novērstu zāļu deficītu Covid-19 uzliesmojuma laikā | 1 |
| 2020/C 116 I/02 | Komisijas Paziņojums Pagaidu regulējums pretmonopola jautājumu novērtēšanai saistībā ar uzņēmumu sadarbību, reaģējot uz steidzamām situācijām, kuras izraisījis pašreizējais Covid-19 uzliesmojums | 7 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 116 I/01

Komisijas Paziņojums Vadlīnijas par optimālu un racionālu apgādi ar zālēm, lai novērstu zāļu deficītu Covid-19 uzliesmojuma laikā

1

2020/C 116 I/02

Komisijas Paziņojums Pagaidu regulējums pretmonopola jautājumu novērtēšanai saistībā ar uzņēmumu sadarbību, reaģējot uz steidzamām situācijām, kuras izraisījis pašreizējais Covid-19 uzliesmojums

7

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CI 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CI 116/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Vadlīnijas par optimālu un racionālu apgādi ar zālēm, lai novērstu zāļu deficītu Covid-19 uzliesmojuma laikā

(2020/C 116 I/01)

1.   Mērķis un tvērums

Šo vadlīniju mērķis ir aizsargāt sabiedrības veselību un saglabāt vienotā tirgus integritāti, vienlaikus nodrošinot, ka Eiropai par pieņemamu cenu ir pieejamas Covid-19 uzliesmojuma laikā nepieciešamās zāles.

Šajās vadlīnijās galvenā uzmanība pievērsta Covid-19 pacientu ārstēšanai paredzētu zāļu racionālai sagādei, iedalīšanai un izmantošanai. Tās aptver arī visas zāles, kuru Covid-19 pandēmijas dēļ var pietrūkt.

Turpmāk izklāstītās vadlīnijas ir adresētas ES dalībvalstīm un attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstīm. Vadlīnijās atzīts, ka veselības aprūpes sniegšanas un zāļu mazumtirdzniecības organizēšana ir dalībvalstu kompetencē. Jāuzsver, ka dalībvalstis paļaujas uz to, ka ES farmācijas nozare rīkosies atbildīgi un solidāri.

Slimības uzliesmojuma bezprecedenta rakstura dēļ dalībvalstīm var būt jāveic ārkārtas pasākumi, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Šīs vadlīnijas ir izstrādātas, pamatojoties uz dalībvalstu paraugpraksi, par ko tās ir informējušas Komisiju.

2.   Ievads

Pašreizējā krīze ir izgaismojusi daudzas problēmas saistībā ar ES nepieciešamo zāļu nodrošinājumu Covid-19 uzliesmojuma laikā. Ir vairāki veidi, kā novērst plaisu starp piedāvājumu un pieprasījumu.

Pieprasījums

Covid-19 pandēmijas dēļ ir ievērojami palielinājies pieprasījums pēc konkrētām zālēm.

ES/EEZ valstīs, par kurām ir pieejami dati, aptuveni 30 % pacientu, kam diagnosticēts Covid-19, ir hospitalizēti (1) un daudziem no viņiem ir nepieciešama skābekļa terapija. Pacientiem, kuriem nepieciešama intubācija, būtiska ir kombinēta terapija ar anestēzijas līdzekļiem, antibiotikām, miorelaksantiem, reanimācijas zālēm un antidiurētiskajiem līdzekļiem. Tādēļ pieprasījums pēc šīm zālēm un medicīniskā skābekļa ir ievērojami pieaudzis. Turklāt Covid-19 pacientu intensīvai un uzturošai aprūpei ir vajadzīgas elpošanas sistēmas un sirds zāles, analgētiskie līdzekļi, antikoagulanti, medicīniskais uzturs un liela tilpuma iepakojumos pildīti parenterālie šķīdumi. Iedzīvotāji, reaģējot uz pandēmiju, veido arī bezrecepšu pretsāpju līdzekļu uzkrājumus. Covid-19 ārstēšanai nepieciešamo zāļu pieprasījuma pieaugums dažos gadījumos var mazināt šo zāļu pieejamību pacientiem, kuri tās lieto hronisko un/vai reto slimību ārstēšanai.

Komisija ar Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) atbalstu vāc datus, lai uzraudzītu, novērtētu un prognozētu deficītu ES līmenī, jo īpaši slimnīcās. Turklāt tā ir savākusi informāciju par vispārējo pieprasījumu dalībvalstīs un trešo valstu pieņemtu eksporta aizliegumu iespējamo ietekmi. Tehniskā līmenī EMA vienotā kontaktpunkta (SPOC) tīklā ar dalībvalstīm regulāri apmainās ar informāciju par deficītu. SPOC tīkls tiek izmantots, lai vāktu informāciju par pašreizējo vai paredzamo intensīvās aprūpes zāļu deficītu. Līdzīgs process ir ieviests, lai vāktu piegādes ķēdes ieinteresēto personu tiešus ziņojumus par to kritiski svarīgo zāļu faktisko un paredzamo deficītu, kuras izmanto saistībā ar Covid-19; tas attiecas gan uz centralizētā procedūrā, gan nacionālā procedūrā atļautām zālēm.

Piedāvājums

Komisija jau kopš krīzes sākuma cieši uzrauga situāciju. Lai rosinātu nozari apmainīties ar informāciju, ziņotu par deficītu un prognozētu jebkādus kritiski svarīgo produktu piegādes pārtraukumus, katru nedēļu tiek rīkotas sanāksmes ar ES asociācijām, kas pārstāv dažādus farmācijas piegādes ķēdes dalībniekus. Komisija ir oficiāli aicinājusi farmācijas nozari palielināt visu to zāļu ražošanas jaudu, pēc kurām Covid-19 dēļ ir palielinājies pieprasījums, un jo īpaši to zāļu ražošanas jaudu, kuru varētu pietrūkt.

Ir skaidrs, ka protekcionistiski pasākumi negatīvi ietekmē globālo farmācijas piegādes ķēdi. Eksporta aizliegumi un valsts uzkrājumu veidošana gan ES, gan ārpus tās var viegli radīt nevienlīdzīgu piedāvājumu un deficītu ES un visā pasaulē. Pilnīgs zāļu eksporta aizliegums neatbilst Līgumam un traucē vienotā tirgus darbību. Eiropas Komisija aicina visas dalībvalstis atcelt nepamatotus zāļu eksporta aizliegumus iekšējā tirgū.

Uzkrājumu veidošana, gatavojoties varbūtējam deficītam, var vēl vairāk veicināt šāda deficīta faktisku rašanos. Izmantošanai ārkārtas gadījumos paredzētu pirmās nepieciešamības zāļu uzkrāšana noteiktā daudzumā ir saprotama, taču kopumā – jo lokālāka uzkrāšana, jo neilgtspējīgāk palielināsies kopējais sagaidāmais pieprasījums, kurš, nepalielinoties piedāvājumam, izraisīs deficītu vietās, kur ir radušās reālas vajadzības. Tāpēc uzkrājumu veidošana ES līmenī (piemēram, izmantojot RescEU) ir optimāls risinājums visām dalībvalstīm, un jebkādai uzkrājumu veidošanai dalībvalstīs būtu jānotiek valsts līmenī un mērenā daudzumā, pamatojoties uz epidemioloģiskajām indikācijām.

Zāļu pieejamību un jaunu Covid-19 ārstēšanas metožu izstrādi ietekmē arī samazināta ražošanas jauda, izejvielu/zāļu aktīvo sastāvdaļu (ZAS) piegādātāju darbības slēgšana, loģistikas problēmas slimības skartajās valstīs un starp valstīm pastāvošie transporta šķēršļi. Pasaules mēroga karantīnas pasākumi ir radījuši traucējumus un paaugstinājuši cenas gaisa kravu pārvadājumiem un kuģu transportam.

Ir svarīgi atzīt, ka neviena valsts nav pašpietiekama attiecībā uz izejvielām, starpproduktiem, ZAS un gatavajām zālēm, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu labi funkcionējošu veselības aprūpes sistēmu.

Visi iepriekš minētie elementi palielina Covid-19 pirmās nepieciešamības zāļu (šeit sauktas par pirmās nepieciešamības zālēm) deficīta risku. Tāpēc, lai nodrošinātu to pirmās nepieciešamības zāļu optimālu pieejamību, kas vajadzīgas, lai reaģētu uz pandēmiju, ir būtiski optimizēt un racionalizēt apgādi, iedalīšanu un izmantošanu.

3.   Solidaritātes apliecināšana

a.   Eksporta aizliegumu un ierobežojumu atcelšana

No dalībvalstīm tiek sagaidīts, ka tās Eiropas solidaritātes garā aizsargās sabiedrības veselību (2). Lai sasniegtu šo mērķi, ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis atceltu zāļu eksporta aizliegumus iekšējā tirgū. Ir saprotams, ka valstis vēlas nodrošināt pirmās nepieciešamības zāļu pieejamību pašu mājās, taču eksporta aizliegumi (pat tad, ja tie ir juridiski pamatoti) negatīvi ietekmē zāļu pieejamību Eiropas pacientiem. Pasākumi, kuru rezultātā zāles, starpprodukti, ZAS vai to ražošana tiek rekvizēta, nebūtu jāuzskata par vienu no iespējām. Šie pasākumi, jo īpaši tad, ja tie attiecināti uz ZAS vai starpproduktiem, apdraud apgādi, jo tie izraisa nozares izlaides palēnināšanos.

b.   Valsts uzkrājumu neveidošana

Covid-19 pandēmija skar visas dalībvalstis. Tām jānodrošina pirmās nepieciešamības zāļu pieejamība slimnīcās un aptiekās, kurām tās visvairāk vajadzīgas, neatkarīgi no slimnīcas vai aptiekas atrašanās vietas. Preventīva uzkrājumu veidošana dalībvalstīs apdraud visu valstu apgādi. Vēl jo vairāk – lokālāka uzkrājumu veidošana var būt vēl kaitīgāka, tāpēc dalībvalstīm būtu jāgādā, lai vairumtirgotāji un aptiekas (arī slimnīcu aptiekas) neveidotu uzkrājumus.

c.   Nepieļaut, ka maldinoša informācija noved pie nepareizas izmantošanas un lieku uzkrājumu veidošanas

Lai novērstu to, ka iedzīvotāji panikā izpērk preces vai neracionāli tās patērē un vairumtirgotāji un farmaceiti veic pārmērīgus iepirkumus, valstu iestādēm būtu jānodrošina, ka piegādes ķēdes dalībniekiem ir piekļuve ticamai informācijai par zāļu izmantošanu saistībā ar Covid-19. Dalībvalstīm būtu jāinformē iedzīvotāji par darbībām, kas veiktas, lai risinātu faktiskās un iespējamās problēmas, kas saistītas ar pieejamību, un labotu jebkādu nepatiesu informāciju par deficītu. Dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī Eiropas Zāļu aģentūras paziņojumi.

4.   Piedāvājuma nodrošināšana

a.   Ražošanas palielināšana un reorganizācija

Pašreizējā krīze prasa ievērojami palielināt ražošanu. Krīzes dēļ varētu būt nepieciešams arī reorganizēt piegādes ķēdes un ražošanas līnijas un izmantot esošos krājumus, lai pēc iespējas ātrāk palielinātu izlaidi. Ja šādi farmācijas uzņēmumu pagaidu pasākumi prasa īstenot sadarbību vai koordināciju ar citiem uzņēmumiem nolūkā nodrošināt Covid-19 pacientu aprūpes nepārtrauktību, Komisija ir gatava šiem uzņēmumiem sniegt norādījumus un nodrošināt juridisko noteiktību par atbilstību ES konkurences noteikumiem (3).

Dalībvalstīm ar Komisijas un Eiropas Zāļu aģentūras atbalstu būtu jāturpina:

| — | pieprasīt, lai piegādes ķēdes dalībnieki uzraudzītu savus krājumus un ražošanas jaudu, apmainītos ar informāciju ar iestādēm, ziņotu par deficītu un uzraudzītu visus iespējamos pirmās nepieciešamības zāļu piegādes pārtraukumus, |
| --- | --- |

—

pieprasīt, lai piegādes ķēdes dalībnieki uzraudzītu savus krājumus un ražošanas jaudu, apmainītos ar informāciju ar iestādēm, ziņotu par deficītu un uzraudzītu visus iespējamos pirmās nepieciešamības zāļu piegādes pārtraukumus,

| — | vajadzības gadījumā pieprasīt, atvieglot un koordinēt nozares kopīgus centienus rast efektīvus ceļus un resursus, lai samazinātu Covid-19 zāļu deficītu un apmierinātu pieprasījumu pēc tām, un |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā pieprasīt, atvieglot un koordinēt nozares kopīgus centienus rast efektīvus ceļus un resursus, lai samazinātu Covid-19 zāļu deficītu un apmierinātu pieprasījumu pēc tām, un

| — | vajadzības gadījumā īstenot pieprasījuma atbalsta un iepirkuma iniciatīvas, lai veicinātu pacientu pienācīgu apgādi (var apsvērt tādus ES līmeņa instrumentus kā RescEU un ES kopīgā iepirkuma nolīgums, kā arī Ārkārtas atbalsta instrumentu, kad budžeta lēmējinstitūcija būs to apstiprinājusi). |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā īstenot pieprasījuma atbalsta un iepirkuma iniciatīvas, lai veicinātu pacientu pienācīgu apgādi (var apsvērt tādus ES līmeņa instrumentus kā RescEU un ES kopīgā iepirkuma nolīgums, kā arī Ārkārtas atbalsta instrumentu, kad budžeta lēmējinstitūcija būs to apstiprinājusi).

b.   Nodrošināt, ka ražošana turpinās ar pilnu jaudu

Zāļu (arī visu vajadzīgo izejvielu un sastāvdaļu) ražošana būtu jānosaka par būtisku darbību, un tai būtu jāļauj turpināties. Jo īpaši būtu pēc iespējas jāpalielina vai vismaz jāuztur pašreizējā līmenī pirmās nepieciešamības zāļu ražošana. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta nozares ražošanas jaudas palielināšana, jo īpaši izmantojot fiskālus stimulus un valsts atbalstu (4). Ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai produkti, kas tiek uzskatīti par būtiskiem sabiedrības veselības aizsardzībai, arī turpmāk būtu pieejami par konkurētspējīgām cenām (5).

Turklāt, lai nodrošinātu ražošanas jaudas optimālu darbību, būtiski ir šādi pasākumi:

| — | dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka farmācijas piegādes ķēdes dalībniekiem ir pieejami individuālie aizsardzības līdzekļi (IAL), jo tie ne tikai prasīti piemērojamajos ES tiesību aktos par darba aizsardzību, bet ir arī nepieciešami, lai novērstu krustkontamināciju un nodrošinātu zāļu kvalitāti, |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka farmācijas piegādes ķēdes dalībniekiem ir pieejami individuālie aizsardzības līdzekļi (IAL), jo tie ne tikai prasīti piemērojamajos ES tiesību aktos par darba aizsardzību, bet ir arī nepieciešami, lai novērstu krustkontamināciju un nodrošinātu zāļu kvalitāti,

| — | būtu jāļauj ražotņu darbiniekiem turpināt doties uz savu darba vietu. Īpaša elastība saskaņā ar Komisijas vadlīnijām (6) piešķirama pārrobežu darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

—

būtu jāļauj ražotņu darbiniekiem turpināt doties uz savu darba vietu. Īpaša elastība saskaņā ar Komisijas vadlīnijām (6) piešķirama pārrobežu darba ņēmējiem.

c.   Regulatīvās elastības īstenošana

Lai nodrošinātu pietiekamu piedāvājumu un optimizētu ražošanas jaudu, dalībvalstīm tiek ieteikts piešķirt farmācijas nozarei regulatīvo elastību saistībā ar tirdzniecības atļauju izmaiņām saskaņā ar attiecīgajiem norādījumiem.

Ņemot vērā pašreizējo vēl nepieredzēto krīzi, vajadzētu paātrināt ZAS piegādātāju maiņas, jaunu ražotņu apstiprināšanas vai derīguma termiņa pagarināšanas procedūras, ja vien tiek nodrošināta kvalitāte.

Vienkāršotas kontroles procedūras varētu ieviest arī attiecībā uz kontrolējamām vielām, uz kurām attiecas starptautiskie noteikumi par nelikumīgu narkotisko un psihotropo vielu tirdzniecību un kuras izmanto daudzu intensīvās terapijas zāļu ražošanai. Dažos gadījumos šo vielu pārrobežu kustību Eiropas Savienībā palēnina administratīvās procedūras. Tāpēc būtu jāpaātrina importa atļauju apstrāde, bet atvieglota tādu zāļu kustība pa dalībvalstīm, kuras satur kontrolējamas vielas, jāuzskata par atbilstīgu Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes ieteikumiem.

d.   Pieejamo krājumu apsekošana valsts līmenī

Dalībvalstīm vajadzētu dalīties informācijā ar reģistrācijas apliecību īpašniekiem, vairumtirgotājiem un slimnīcu aptiekām, piemēram, tos iepazīstināt ar epidemioloģiskajām prognozēm (7), kas palīdzētu labāk ņemt vērā pieprasījuma pieaugumu un apmierināt dalībvalsts vajadzības. Saziņai starp valsts iestādēm un nozari būtu jānotiek, izmantojot vienotu kontaktpunktu. No nozares saņemtā informācija būtu jākopīgo ES līmenī, izmantojot EMA koordinēto SPOC tīklu. Eiropas Komisija būtu nekavējoties jāinformē par jebkādiem apgādes traucējumiem, kam par iemeslu ir trešo valstu pieņemti eksporta aizliegumi, kuriem vajadzīgs politisks risinājums. Reģistrācijas apliecību īpašniekiem savukārt jārūpējas, lai dalībvalstu iestādes tiktu laikus informētas par jebkādu iespējamu vai gaidāmu deficītu un saņemtu arī citu relevantu informāciju.

e.   Vajadzīgais atbalsts vairumtirgotājiem

Par zāļu izplatīšanu ES/EEZ atbild zāļu vairumtirgotāji. Viņiem jābūt iespējai turpināt darbību ar pilnu jaudu un apgādāt slimnīcas un aptiekas ar zālēm. Šo uzņēmumu darbiniekiem vajadzētu būt pieejamiem vajadzīgajiem IAL. Lai nodrošinātu piegādes, transportlīdzekļu vadītājiem būtu jāsaņem atļauja pārvietoties bez ierobežojumiem un piekļūt slimnīcām, aptiekām un citām medicīnisko preču izsniegšanas vietām (it sevišķi karantīnas apgabalos).

f.   Pilnīga zaļo joslu sistēmas ieviešana

Zāļu ražošana un izplatīšana notiek starptautiskā mērogā, un to var smagi skart robežkontroles dēļ radušies aizkavējumi. Ir svarīgi līdz galam ieviest zaļo joslu sistēmu, kuras mērķis ir atvieglot visu preču pārvadājumus, jo tā ļaus netraucēti pārvadāt ne tikai zāles, bet arī izejmateriālus, starpproduktus, ZAS, cilvēka izcelsmes vielas (piem., plazmu) un saistītus materiālus (piem., iepakojumu) (8). Lai veicinātu netraucētu transporta kustību, jāatļauj bez kavēšanās robežu šķērsot arī kravas automobiļiem, kas dodas uz ražotnēm vai no tām, gan pēc kravas iekraušanas, gan pirms tās.

g.   Kravu aviopārvadājumu un citu veidu pārvadājumu atbalstīšana

Pašreizējo pārvietošanās ierobežojumu dēļ ir mazinājusies kravu aviopārvadājumu kapacitāte un kāpušas šo pārvadājumu cenas. Farmācijas nozare galvenokārt izmanto nelielus aviopārvadājumus. Dalībvalstīm vajadzētu apdomāt, kā saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm (9) nodrošināt pienācīgu kravu aviopārvadājumu kapacitāti zāļu, ZAS, starpproduktu un izejmateriālu transportam. Dalībvalstīm ieteicams kravas un eksprespārvadājumu aviosabiedrībām izņēmuma kārtā rezervēt kapacitāti pirmās nepieciešamības preču sagādei, it sevišķi medicīniskajām un steidzami vajadzīgajām precēm, un šo preču pārvadājumiem noteikt saprātīgus tarifus.

Tāpat, lai nodrošinātu piegādes ķēžu nepārtrauktību, raiti un bez liekas kavēšanās jārit jūras kravu pārvadājumiem (10). Lai veicinātu netraucētu transporta kustību, jāatļauj bez kavēšanās robežu šķērsot arī iekšzemes ūdensceļu kuģiem, kas dodas uz ražotnēm, gan pēc kravas iekraušanas, gan pirms tās.

h.   Taisnīga preču sadale

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vairumizplatītāji, vispārēja tipa aptiekas un slimnīcas saņem zāles parastajā apmērā. Papildpieprasījums (fakultatīvai uzkrājumu veidošanai) jāpamato ar Covid-19 pacientu skaitu skartajā teritorijā. Situācijās, kad pieprasījums ir liels, iestādēm, iepircējiem un nozarei valsts līmenī jākoordinējas, lai garantētu, ka zāles tiek sadalītas taisnīgi. Lai nodrošinātu pietiekamu apgādi, it sevišķi steidzama pieprasījuma gadījumā, jāņem vērā elastības iespējas, kas izklāstītas Komisijas norādījumos par to, kā ar Covid-19 krīzi saistītajā ārkārtas situācijā izmantot publiskā iepirkuma regulējumu (11).

Lai novērstu deficīta rašanos un pārmērīgu uzkrājumu veidošanu, ieteicams iepirkumus rīkot regulāri un ar īsiem starplaikiem. Lai tie noritētu efektīvāk, slimnīcu iepirkumi iespēju robežās būtu jāsagrupē un centralizēti jārīko veselības aprūpes nozares centralizēto iepirkumu struktūrām.

5.   Optimāls zāļu izmantojums slimnīcās

a.   Taisnīga pieejamo zāļu sadale

Valsts iestādēm vajadzētu būt iespējai slimnīcu krājumus pēc vajadzības pārdalīt. Atkarībā no dalībvalsts organizācijas un struktūras slimnīcu aptieku apgāde ar pirmās nepieciešamības zālēm pienācīgā līmenī (tā, lai būtu iespējams pieejamās zāles sadalīt efektīvi un taisnīgi) jākoordinē. Valsts iestādēm vajadzētu krājumiem un pieprasījumam sekot līdzi ar efektīvu ziņošanas sistēmu, kas slimnīcu aptiekām dotu iespēju par pieejamajiem un vajadzīgajiem pirmās nepieciešamības zāļu krājumiem ziņot vienu vai pat vairākas reizes nedēļā. Tādējādi vajadzētu būt iespējamam krājumus pārdalīt tām slimnīcām, kam tie vajadzīgi visvairāk. Krājumus iedalīt atkarībā no slimnīcu vajadzībām palīdz arī koordinēta preču iepirkšana vai to koppirkšana.

b.   Slimnīcu pacientu ārstēšanas protokolu maiņa

Zāles slimnīcās lietojamas saskaņā ar validētiem slimnīcu protokoliem, kas optimizē pacientu ārstēšanai izmantoto zāļu daudzumu. Šādiem protokoliem jābūt balstītiem pierādījumos, un tie jāpielāgo, ņemot vērā Covid-19 pacientu ārstēšanā gūto pieredzi. Dalībvalstīm jāveicina apmaiņa ar šo pieredzi. Optimizēti protokoli ar apstiprinātiem iznākumiem būtu jādara pieejami slimnīcām visā ES. Slimnīcām protokolus pielāgot tā, lai panāktu labākus klīniskos iznākumus un optimizētu zāļu izmantojumu, var palīdzēt Komisijas izveidotais Covid-19 klīnicistu tīkls (12).

c.   Alternatīvu zāļu apsvēršana uz slimnīcu protokolu un nacionālo vadlīniju pamata

Apstiprināta zāļu deficīta gadījumā slimnīcām esošie protokoli būtu jāpielāgo vai jāizstrādā jauni validēti protokoli, kuros norādīta optimālā alternatīva. Lai gadījumos, kad iestājies pirmās izvēles zāļu deficīts, reģistrācijas apliecību īpašnieki un vairumtirgotāji pēc vajadzības varētu vieglāk piegādāt alternatīvas zāles, šī informācija būtu jāpaziņo arī viņiem.

d.   Zāļu derīguma termiņu pagarināšana

Slimnīcu aptiekām krājumos var būt zāles, kam tuvojas derīguma termiņa beigas vai tas jau beidzies. Reģistrācijas apliecību īpašnieki būtu jāaicina lūgt attiecīgajām valsts iestādēm, ja iespējams, pagarināt pirmās nepieciešamības zāļu partiju derīguma termiņu, ņemot vērā datus par zāļu stabilitāti.

e.   Pēc receptes sagatavotu preparātu vai veterināro zāļu izmantošanas apsvēršana

Nepieejamas zāles vajadzētu aizstāt ar preparātiem, kas sagatavoti pēc receptes. Ja iestājas kritisks atļautu cilvēkiem paredzētu pirmās nepieciešamības zāļu deficīts, jāapsver arī iespēja izmantot līdzvērtīgas zāles (tā pati aktīvā viela, stiprums un zāļu forma), kas apstiprinātas lietošanai veterinārmedicīnā. Aizstāšana vienmēr būtu rūpīgi jānovērtē un jāapstiprina attiecīgajai valsts iestādei, ņemot vērā veterinārās nozares iespējamo specifiku. Īpaša uzmanība jāpievērš piemērotu devu noteikšanai un papildu ziņošanai par blaknēm. Kad parastie avoti ir izsmelti, vajadzētu atļaut pirmās nepieciešamības zāles valsts iestāžu vai Eiropas Zāļu aģentūras uzraudzībā sagādāt no avotiem, kas ir ārpus ES/EEZ.

f.   Zāļu lietošana neatbilstoši indikācijām un klīniskajos pētījumos

Attiecībā uz zālēm, kuras vēl tiek izstrādātas vai kuras pašlaik atļauts lietot citu slimību ārstēšanai un kuras, lai gan tas neatbilst šo zāļu indikācijām, izmanto Covid-19 pacientu ārstēšanai valsts agrīnās piekļuves programmās vai klīniskajos pētījumos, ir svarīgi pilnīgi prognozēt, kādi šo zāļu krājumi būtu vajadzīgi, ņemot vērā to pacientu vajadzības, kas tās lieto atbilstoši indikācijām. Priekšroka dodama lieliem (ciktāl iespējams, Eiropas līmeņa) klīniskajiem pētījumiem, jo tie dos iespēju iegūt pārliecinošus datus, kas ļautu pierādīt šo zāļu iedarbīgumu, un līdz ar to sniegt atbilstošus ieteikumus veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem, kā arī pieņemt attiecīgus regulatīvus lēmumus.

6.   Optimizēta tirdzniecība vispārēja tipa aptiekās pārmērīgu krājumu veidošanas novēršanai

a.   Pasākumi pastāvīgu zāļu lietotāju bažu kliedēšanai

Lai izvairītos no biežas aptieku apmeklēšanas un eksponētības koronavīrusam pandēmijas laikā, pacientiem var rasties kārdinājums veidot pārmērīgus zāļu krājumus. Tāpēc, lai novērstu pārmērīgu zāļu pirkšanu, dalībvalstīm vajadzētu veicināt alternatīvus piegādes veidus, vismaz pacientiem riska grupās (piemēram, to, ka vietējās vispārējā tipa aptiekas piedāvā iespējas zāles saņemt mājās).

b.   Zāļu pārdošanas ierobežojumu ieviešana vispārējā tipa aptiekās

Dalībvalstīm ieteicams ierobežot dažu recepšu un bezrecepšu zāļu izsniegšanu un pārdošanu (piemēram, atļaujot recepšu zāles nopirkt tikai vienam mēnesim vai vienam pircējam ļaujot iegādāties tikai vienu bezrecepšu zāļu iepakojumu). Dalībvalstīm šie limiti būtu jānosaka zālēm, kas pakļautas deficīta riskam vai pastiprinātam pieprasījumam.

c.   Riskam pakļauto zāļu tiešsaistes pārdošanas ierobežojumi

Lai varētu labāk kontrolēt pacientu apgādi ar pirmās nepieciešamības zālēm, var apsvērt iespēju uz laiku ierobežot šo zāļu pārdošanu tiešsaistē. Turklāt, lai novērstu risku, ka pacienti no neautorizētiem pārdevējiem varētu iegādāties viltotas zāles, dalībvalstīm vajadzētu apsvērt iespēju popularizēt informāciju par vienoto ES logotipu, kas nozīmē, ka tiešsaistes mazumtirgotājs darbojas likumīgi.

d.   Pacientu bažu kliedēšana

Dalībvalstīm vajadzētu veicināt zāļu racionālu izmantojumu un kliedēt sabiedrības bažas un šaubas par zāļu pieejamību un drošu lietošanu. Dalībvalstīm turklāt iedzīvotāji jāinformē par Eiropas Zāļu aģentūras ieteikumiem (13), ja tādi pieņemti.

---

(1)  ECDC ziņojums “Coronavirus disease 2019 (COVID-19) pandemic: increased transmission in the EU/EEA and the UK”, septītais atjauninājums, 25.3.2020.

(2)  Paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Investīciju bankai un Eurogrupai “Koordinēta ekonomikas reakcija uz Covid-19 uzliesmojumu”, COM(2020) 112 final, 13.3.2020.

(3)  Sk. arī Komisijas 2020. gada 8. aprīļa paziņojumu “Pagaidu regulējums pretmonopola jautājumu novērtēšanai saistībā ar uzņēmumu sadarbību, reaģējot uz steidzamām situācijām saistībā ar pašreizējo Covid-19 pandēmiju”, C(2020)3200.

(4)  Komisijas paziņojums “Grozījums pagaidu regulējumā valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā”, C(2020) 2215 final, 3.4.2020.

(5)  Eiropas Konkurences tīkla (EKT) 2020. gada 23. marta kopīgs paziņojums par konkurences tiesību piemērošanu koronavīrusa krīzes laikā (https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf).

(6)  Komisijas paziņojums “Vadlīnijas par nodarbināto brīvas pārvietošanās īstenošanu Covid-19 uzliesmojuma laikā”, 30.3.2020., (2020/C 102 I/03).

(7)  Piemēram, EpiForecasts epidemioloģiskās prognozes: https://epiforecasts.io/covid/posts/global/.

(8)  2020. gada 16. martā pieņemtās Vadlīnijas par robežu pārvaldības pasākumiem veselības aizsardzībai un preču un pamatpakalpojumu pieejamības nodrošināšanai (COM(2020) 1753 final) un Paziņojums par zaļo joslu ieviešanu (C(2020) 1897 final.

(9)  2020. gada 26. martā pieņemtais Komisijas paziņojums “Kravu gaisa pārvadājumu veicināšana Covid-19 uzliesmojuma laikā” (C(2020) 2010 final).

(10)  2020. gada 8. aprīlī pieņemtais Komisijas paziņojums “Vadlīnijas par veselības aizsardzību, repatriāciju un ceļošanas pasākumiem jūrniekiem, pasažieriem un citām personām uz kuģiem” (C(2020) 3100).

(11)  Eiropas Komisijas norādījumi par to, kā ar Covid-19 krīzi saistītajā ārkārtas situācijā izmantot publiskā iepirkuma regulējumu (2020/C 108 1/01).

(12)  Covid-19 klīniskās pārvaldības atbalsta sistēma: https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/COVID19CENTRES.

(13)  Piemēram, Eiropas Zāļu aģentūras ieteikumu par nesteroīdo pretiekaisuma līdzekļu izmantošanu Covid-19 gadījumā: https://www.ema.europa.eu/en/documents/press-release/ema-gives-advice-use-non-steroidal-anti-inflammatories-covid-19_en.pdf.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CI 116/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CI 116/7

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pagaidu regulējums pretmonopola jautājumu novērtēšanai saistībā ar uzņēmumu sadarbību, reaģējot uz steidzamām situācijām, kuras izraisījis pašreizējais Covid-19 uzliesmojums

(2020/C 116 I/02)

1.   Covid-19 uzliesmojums, tā ietekme uz ekonomiku un iespējamā pretmonopola ietekme

| (1) | Covid-19 uzliesmojums ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija iedzīvotājiem un sabiedrībai. Tas ir arī liels un bezprecedenta satricinājums pasaules un Savienības ekonomikā. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Šis satricinājums dažādos veidos un dažādā mērā ietekmē visu ekonomiku. Tas ir vispārējs piedāvājuma satricinājums, ko rada piegādes ķēžu pārtrūkšana, apvienojumā ar asimetrisku pieprasījuma satricinājumu, ko izraisa pēkšņs patērētāju pieprasījuma kritums pēc konkrētiem produktiem un pakalpojumiem vai straujš pieprasījuma kāpums pēc citiem produktiem un pakalpojumiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar veselības nozari (satricinājums skar, piemēram, farmācijas uzņēmumus, medicīniskā aprīkojuma un iekārtu ražotājus un to izplatītājus). Šajā posmā valda arī neskaidrība gan par satricinājuma ilgumu, gan intensitāti; tas galvenokārt ir izskaidrojams ar faktoriem, no kuriem ne visi ir uzņēmumu kontrolē, bet drīzāk ir atkarīgi no publisko iestāžu lēmumiem, kurus cita starpā nosaka sabiedrības veselības apsvērumi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Tādējādi uzņēmumi saskaras ar ārkārtas problēmām Covid-19 krīzes dēļ, tomēr tiem var būt izšķiroša nozīme krīzes seku pārvarēšanā. Šā laika ārkārtas apstākļi un ar tiem saistītās problēmas var radīt nepieciešamību uzņēmumiem savstarpēji sadarboties, lai pārvarētu vai vismaz mazinātu krīzes sekas iedzīvotāju labā. Ņemot vērā krīzes daudzējādo un asimetrisko būtību, uzņēmumi var saskarties ar dažādām problēmām un tādēļ tiem var nākties izmantot dažādus sadarbības veidus. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Šis paziņojums attiecas uz iespējamiem uzņēmumu sadarbības veidiem, lai nodrošinātu būtisko ierobežoti pieejamo produktu un pakalpojumu piedāvājumu un pienācīgu izplatīšanu Covid-19 uzliesmojuma laikā un tādējādi novērstu šādu būtisko produktu un pakalpojumu trūkumu, ko galvenokārt rada straujais un eksponenciālais pieprasījuma pieaugums (1). Tas jo īpaši attiecas uz zālēm un medicīnisko aprīkojumu un iekārtām (2), ko izmanto, lai testētu un ārstētu Covid-19 pacientus, vai kas ir nepieciešami, lai mazinātu un, iespējams, tiktu galā ar uzliesmojumu. Lai pārvarētu šo trūkumu, varētu sadarboties attiecīgās nozares uzņēmumi, kā arī uzņēmumi no citām nozarēm (piemēram, konkrēti uzņēmumi, kas daļu savu ražošanas līniju pārveido, lai sāktu ražot ierobežoti pieejamos produktus). Atkarībā no krīzes attīstības Komisija, iespējams, grozīs vai papildinās šo paziņojumu, lai aptvertu vēl citus sadarbības veidus. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Šā paziņojuma mērķis ir izskaidrot:






  a. | galvenos kritērijus, ko Komisija ievēros, novērtējot šos iespējamos sadarbības projektus, kuru mērķis ir novērst būtisko produktu un pakalpojumu trūkumu Covid-19 uzliesmojuma laikā, un nosakot savas noteikumu izpildes panākšanas prioritātes šīs krīzes laikā, un |
| --- | --- | --- |

(5)

a.

galvenos kritērijus, ko Komisija ievēros, novērtējot šos iespējamos sadarbības projektus, kuru mērķis ir novērst būtisko produktu un pakalpojumu trūkumu Covid-19 uzliesmojuma laikā, un nosakot savas noteikumu izpildes panākšanas prioritātes šīs krīzes laikā, un

| b. | pagaidu procesu, ko Komisija izņēmuma kārtā ir izveidojusi, lai vajadzības gadījumā uzņēmumiem nodrošinātu ad hoc rakstveida apstiprinājumu saistībā ar konkrētiem un precīzi definētiem sadarbības projektiem šajā kontekstā. |
| --- | --- |

b.

pagaidu procesu, ko Komisija izņēmuma kārtā ir izveidojusi, lai vajadzības gadījumā uzņēmumiem nodrošinātu ad hoc rakstveida apstiprinājumu saistībā ar konkrētiem un precīzi definētiem sadarbības projektiem šajā kontekstā.

2.   Galvenie kritēriji pretmonopola novērtējumā attiecībā uz uzņēmumu sadarbības projektiem, kuri paredzēti būtisko produktu un pakalpojumu trūkuma novēršanai Covid-19 uzliesmojuma laikā

| (6) | Kopš Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 stāšanās spēkā (3) uzņēmumi vairs nevar paziņot savus nolīgumus Komisijai, lai saņemtu individuālu atbrīvojumu no LESD 101. panta, bet tie ir paši atbildīgi par savu nolīgumu un darbību likumības novērtēšanu. Šī pašnovērtējuma sistēma, kuras pamatā ir Komisijas sniegtie plašie norādījumi (4), tagad ir konsolidēta. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Komisija saprot, ka sadarbība starp uzņēmumiem varētu palīdzēt efektīvāk novērst būtisko produktu un pakalpojumu trūkumu Covid-19 uzliesmojuma laikā un šajā sakarā, lai atvieglotu pašnovērtēšanu, uzņēmumiem varētu būt vajadzīgi konkrēti norādījumi par to sadarbības iniciatīvām. Var pat būt lietderīgi nodrošināt uzņēmumiem ad hoc atgriezenisko saiti vai apstiprinājumu par konkrētu sadarbības iniciatīvu likumību. Tāpēc Komisija ir gatava sniegt šādus norādījumus un apstiprinājumu uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām, lai veicinātu iniciatīvas, kuras jāīsteno ātri, lai efektīvi novērstu Covid-19 uzliesmojumu, jo īpaši gadījumos, kad joprojām var būt neskaidrība par to, vai šādas iniciatīvas ir saderīgas ar ES konkurences tiesību aktiem (5). Šajā nolūkā Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts jau ir izveidojis īpašu tīmekļa vietni (https://ec.europa.eu/competition/antitrust/coronavirus.html) un īpašu pastkastīti (COMP-COVID-ANTITRUST@ec.europa.eu), ko var izmantot, lai meklētu vai lūgtu neformālus norādījumus par konkrētām iniciatīvām. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Daudzas ES dalībvalstis ir norādījušas, ka tās jau saskaras ar tādu zāļu trūkumu, ko izmanto Covid-19 pacientu ārstēšanai, vai paredz, ka šāds trūkums radīsies ļoti drīz (6). Pēdējo nedēļu laikā Komisija ir saņēmusi vairākus pieprasījumus no uzņēmumiem un arodasociācijām, kuros lūgti norādījumi par to paredzēto sadarbību, jo īpaši veselības nozarē un ņemot vērā Covid-19 pacientu ārstēšanā slimnīcās izmantoto absolūti nepieciešamo zāļu trūkuma risku. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Šie pieprasījumi sniedz noderīgus piemērus sadarbības veidiem, kas varētu būt vajadzīgi, lai novērstu ārkārtas situācijas saistībā ar pašreizējo Covid-19 uzliesmojumu, un to novērtējumam saskaņā ar LESD 101. pantu atbilstoši turpmāk izklāstītajam. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Plaisu starp pieprasījumu un piedāvājumu var palīdzēt mazināt dažādi pasākumi. Tas varētu prasīt tādu produktu ļoti ievērojamu un strauju ražošanas palielināšanu, kas ir vajadzīgi, bet kuru piedāvājums ir nepietiekams, savukārt tas var izraisīt citu produktu ražošanas samazināšanu. Tas varētu arī prasīt krājumu pārdali, kas nozīmētu, ka uzņēmumiem jāvienojas apmainīties ar informāciju / paziņot informāciju par noietu un krājumiem. Lai palielinātu ražošanu, uzņēmumiem varētu nākties pārorientēt dažu nebūtisko/netrūkstošo zāļu (vai citu produktu) ražošanas līnijas uz zālēm (vai citiem produktiem), kas nepieciešamas uzliesmojuma novēršanai. Turklāt izlaidi varētu palielināt vēl vairāk un efektīvāk, ja konkrētā ražotnē tiktu ražotas tikai vienas zāles (pretstatā ražošanas pārorientēšanai starp dažādiem produktiem, kam nepieciešama laikietilpīga iekārtu tīrīšana utt.), līdzsvarojot apjomradītus ietaupījumus ar vajadzību izvairīties no pārliecīgas paļaušanās uz kādu konkrētu ražotni. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Tas liecina, ka reakcijai uz ārkārtas situācijām saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu varētu būt nepieciešamas dažādas sadarbības pakāpes, kas radītu dažāda apmēra bažas par pretmonopola noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Pamatojoties uz jaunāko pieredzi, Komisija uzskata, ka sadarbība veselības nozarē varētu, piemēram, aprobežoties ar to, ka arodasociācijai (vai neatkarīgam padomdevējam, neatkarīgam pakalpojumu sniedzējam vai publiskai struktūrai) uztic, piemēram:






  a. | koordinēt izmantojamo materiālu kopīgu transportēšanu; |
| --- | --- | --- |

(12)

a.

koordinēt izmantojamo materiālu kopīgu transportēšanu;

| b. | palīdzēt noteikt tās būtiskās zāles, kuru, ņemot vērā prognozēto ražošanas apjomu, varētu pietrūkt; |
| --- | --- |

b.

palīdzēt noteikt tās būtiskās zāles, kuru, ņemot vērā prognozēto ražošanas apjomu, varētu pietrūkt;

| c. | apkopot informāciju par ražošanu un jaudām, neapmainoties ar atsevišķu uzņēmumu informāciju; |
| --- | --- |

c.

apkopot informāciju par ražošanu un jaudām, neapmainoties ar atsevišķu uzņēmumu informāciju;

| d. | izstrādāt modeli, lai prognozētu pieprasījumu dalībvalsts līmenī un apzinātu piedāvājuma nepietiekamību; |
| --- | --- |

d.

izstrādāt modeli, lai prognozētu pieprasījumu dalībvalsts līmenī un apzinātu piedāvājuma nepietiekamību;

| e. | apmainīties ar apkopoto informāciju par piedāvājuma nepietiekamību un pieprasīt, lai iesaistītie uzņēmumi, individuāli un neapmainoties ar minēto informāciju ar konkurentiem, norādītu, vai tie var nodrošināt piedāvājumu, lai apmierinātu pieprasījumu (izmantojot esošos krājumus vai palielinot ražošanu). |
| --- | --- |

e.

apmainīties ar apkopoto informāciju par piedāvājuma nepietiekamību un pieprasīt, lai iesaistītie uzņēmumi, individuāli un neapmainoties ar minēto informāciju ar konkurentiem, norādītu, vai tie var nodrošināt piedāvājumu, lai apmierinātu pieprasījumu (izmantojot esošos krājumus vai palielinot ražošanu).

| (13) | Šādas darbības nerada bažas par pretmonopola noteikumu ievērošanu, ja uz tām attiecas pietiekami aizsargpasākumi (piemēram, konkurentu rīcībā nedrīkst nonākt individualizēta informācija par uzņēmumiem), kā norādīts Komisijas Pamatnostādnēs par LESD 101. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem (7). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Lai pārvarētu kritisko piedāvājuma trūkumu, sadarbībai veselības nozarē, iespējams, pat vajadzētu būt plašākai. Tā, piemēram, varētu būt vajadzīga arī ražošanas reorganizācijas koordinēšanai ar mērķi palielināt un optimizēt izlaidi tā, lai visi uzņēmumi nekoncentrētos uz vienām vai dažām zālēm, kamēr citas zāles netiktu ražotas pietiekamā daudzumā, ja šāda reorganizācija ļautu ražotajiem apmierināt pieprasījumu pēc steidzami nepieciešamām zālēm visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Ražošanas, krājumu pārvaldības un potenciāli arī izplatīšanas pielāgošanas pasākumu nolūkā nozarē var būt nepieciešama apmaiņa ar sensitīvu komercinformāciju un zināma koordinācija attiecībā uz to, kura ražotne ražo kādas zāles, lai visi uzņēmumi nekoncentrētos uz vienām vai dažām zālēm, kamēr citas netiktu ražotas pietiekamā daudzumā. Saskaņā ar ES konkurences noteikumiem šāda apmaiņa un koordinācija starp uzņēmumiem parastos apstākļos ir problemātiska. Tomēr pašreizējos ārkārtas apstākļos šādi pasākumi nebūtu problemātiski no ES konkurences tiesību aktu viedokļa vai, ņemot vērā ārkārtas situāciju un pasākumu pagaidu raksturu, tie nebūtu Komisijai izpildes panākšanas prioritāte, ciktāl šādi pasākumi būtu: i) izstrādāti un objektīvi nepieciešami, lai visefektīvākajā veidā faktiski palielinātu izlaidi un novērstu būtisko produktu vai pakalpojumu, piemēram, to, ko izmanto Covid-19 pacientu ārstēšanai, trūkumu vai izvairītos no tā; ii) pagaidu (t. i., tos piemēro tikai tik ilgi, kamēr pastāv trūkuma risks, vai jebkurā gadījumā Covid-19 uzliesmojuma laikā); un iii) apmērā, kas nepārsniedz to, kas ir absolūti nepieciešams, lai sasniegtu mērķi novērst piedāvājuma trūkumu vai izvairīties no tā. Uzņēmumiem būtu jādokumentē visas apmaiņas un nolīgumi starp tiem un pēc pieprasījuma jādara dokumenti pieejami Komisijai. Tas, ka sadarbību veicina un/vai koordinē publiska iestāde (vai ka to īsteno publiskas iestādes izveidotā satvarā), arī ir būtisks faktors, kas jāņem vērā, lai secinātu, ka šāda sadarbība nav problemātiska no ES konkurences tiesību viedokļa vai ka tā Komisijai nav izpildes panākšanas prioritāte. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Gadījumā, ja publiskās iestādes pieprasa, lai uzņēmumi obligāti uz laiku sadarbotos, reaģējot uz steidzamām situācijām, kas saistītas ar pašreizējo Covid-19 uzliesmojumu (piemēram, organizētu ražošanu un piegādi, lai apmierinātu steidzamo vajadzību nodrošināt veselības aprūpes darbību Covid-19 pacientu labā), šāda sadarbība ir atļauta. |
| --- | --- |

(16)

3.   Ārkārtas procedūra ad hoc norādījumu sniegšanai par konkrētiem sadarbības projektiem, kuru mērķis ir novērst būtisko produktu un pakalpojumu trūkumu Covid-19 uzliesmojuma laikā

| (17) | Komisija ar Konkurences ģenerāldirektorāta starpniecību turpinās sniegt norādījumus uzņēmumiem un arodasociācijām par konkrētām ES mēroga sadarbības iniciatīvām, kuras ir jāīsteno ātri, lai efektīvi novērstu Covid-19 uzliesmojumu, jo īpaši gadījumos, kad joprojām ir neskaidrība par to, vai šādas iniciatīvas ir saderīgas ar ES konkurences tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Lai palielinātu juridiskās noteiktības pakāpi attiecībā uz pretmonopola norādījumu sniegšanu termiņā, kas atbilst konkrētu situāciju steidzamībai saistībā ar pašreizējo Covid-19 uzliesmojumu, Komisija ar Konkurences ģenerāldirektorāta starpniecību izņēmuma kārtā un pēc saviem ieskatiem ir gatava sniegt šādus norādījumus, izmantojot ad hoc“apstiprinājuma” vēstuli. |
| --- | --- |

(18)

4.   Secinājumi

| (19) | Komisija apzinās ārkārtas problēmas, ar kurām uzņēmumi saskaras Covid-19 uzliesmojuma dēļ, un to būtisko nozīmi šīs krīzes seku pārvarēšanā. Komisija rosina konkurenci nodrošinošu sadarbību, kura paredzēta, lai risinātu šīs problēmas, jo īpaši reaģējot uz steidzamām situācijām, kas saistītas ar pašreizējo Covid-19 uzliesmojumu, un tā ir apņēmusies sniegt pretmonopola norādījumus un atbalstu, lai atvieglotu pienācīgu un ātru tādas sadarbības īstenošanu, kas vajadzīga, lai pārvarētu krīzi iedzīvotāju labā. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Tajā pašā laikā Komisija uzsver, ka šajos ārkārtas apstākļos ir svarīgāk nekā jebkad agrāk nodrošināt, lai uzņēmumi un patērētāji saņemtu aizsardzību saskaņā ar konkurences tiesību aktiem. Tādēļ tā turpinās rūpīgi un aktīvi uzraudzīt attiecīgās tirgus norises, lai atklātu gadījumus, kad uzņēmumi izmanto pašreizējo situāciju, lai pārkāptu ES pretmonopola tiesību aktus, noslēdzot pret konkurenci vērstus nolīgumus vai ļaunprātīgi izmantojot savu dominējošo stāvokli. Konkrēti, Komisija nepieļaus, ka uzņēmumi oportūnistiski cenšas izmantot krīzi, lai īstenotu pret konkurenci vērstas slepenas vienošanās vai ļaunprātīgi izmantotu savu dominējošo stāvokli (tostarp tādu dominējošo stāvokli, ko rada šīs krīzes īpašie apstākļi), piemēram, izmantojot klientus un patērētājus (proti, nosakot cenas, kas pārsniedz parasto līmeni konkurences apstākļos) vai ierobežojot ražošanu, kas galu galā kaitē patērētājiem (proti, kavējot centienus paplašināt ražošanu, lai novērstu piedāvājuma trūkumu). Tādējādi Komisija mudina uzņēmumus un iedzīvotājus, izmantojot to rīcībā esošos parastos instrumentus, turpināt ziņot par visiem tiem karteļiem un citiem pretmonopola pārkāpumiem, tostarp par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, kurus tie ir pamanījuši (8). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojuma ietekmi, kas prasa tūlītēju rīcību, Komisija piemēros šo paziņojumu no 8. aprīļa. Pamatojoties uz Covid-19 uzliesmojuma attīstību, Komisija var pārskatīt paziņojumu. Paziņojumu piemēro, līdz Komisija to atsauc (kad tā uzskata, ka attiecīgie ārkārtas apstākļi vairs nepastāv). |
| --- | --- |

(21)

---

(1)  Citi faktori, kas pastiprina trūkumu, ir apjomīga piesardzības krājumu veidošana visā izplatīšanas ķēdē, rūpnīcu slēgšana karantīnas vai ārlieguma pasākumu dēļ, loģistikas problēmas, ko rada robežu slēgšana, eksporta aizliegumi, norobežošanas trešās valstīs, kas apgādā ES.

(2)  Ja nav norādīts citādi, atsauces uz zālēm šajā paziņojumā attiecas arī uz medicīnisko aprīkojumu un iekārtām.

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003, 1. lpp..).

(4)  Komisija ir izdevusi vairākus pamatnostādņu kopumus, kas var palīdzēt uzņēmumiem novērtēt to uzņēmējdarbības noteikumu saderību ar ES konkurences tiesību aktiem (sk. jo īpaši Komisijas paziņojumu – Pamatnostādnes par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu (OV C 101, 27.4.2004, 97. lpp.) (“Pamatnostādnes par 101. panta 3. punktu”), Komisijas paziņojumu – Pamatnostādnes par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem (OV C 11, 14.1.2011., 1. lpp.) (“Horizontālās pamatnostādnes”) un Komisijas paziņojumu – Pamatnostādnes vertikālo ierobežojumu jomā (OV C 130, 19.5.2010., 1. lpp.) (“Vertikālās pamatnostādnes”). Sk. arī Komisijas Regulu (ES) Nr. 1217/2010 (2010. gada 14. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām pētniecības un izstrādes nolīgumu kategorijām (OV L 335, 18.12.2010., 36. lpp.) (“Pētniecības un izstrādes nolīgumu grupu atbrīvojuma regula”), Komisijas Regulu (ES) Nr. 1218/2010 (2010. gada 14. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām specializācijas nolīgumu kategorijām (OV L 335, 18.12.2010., 43. lpp.) (“Specializācijas nolīgumu grupu atbrīvojuma regula”), Komisijas Regulu (ES) Nr. 316/2014 (2014. gada 21. marts) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu tehnoloģiju nodošanas nolīgumu kategorijām (OV L 93, 28.3.2014., 17. lpp.) (“Tehnoloģiju pārneses grupu atbrīvojuma regula”), Komisijas Regulu (ES) Nr. 330/2010 (2010. gada 20. aprīlis) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām (OV L 102, 23.4.2010., 1. lpp.) (“Vertikālo nolīgumu grupu atbrīvojuma regula”).

(5)  Sk. arī kopīgo paziņojumu par pretmonopola noteikumu piemērošanu Covid-19 krīzes laikā, ko kopīgi izdevusi Eiropas Komisija, EBTA Uzraudzības iestāde un valstu konkurences iestādes, kuras kopā veido Eiropas Konkurences tīklu (https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf).

(6)  Sk. arī 2020. gada 8. aprīlī pieņemtās Komisijas Vadlīnijas par optimālu un racionālu apgādi ar zālēm, lai novērstu zāļu deficītu Covid-19 uzliesmojuma laikā.

(7)  Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem (OV C 11, 14.1.2011., 1. lpp.).

(8)  Papildus parastajiem kanāliem saziņai ar Eiropas Komisiju vai pretmonopola sūdzības iesniegšanai (https://ec.europa.eu/competition/contacts/electronic_documents_en.html) indivīdi var anonīmi palīdzēt cīņā pret karteļiem un citām pret konkurenci vērstām darbībām, izmantojot Komisijas trauksmes cēlēju rīku (https://ec.europa.eu/competition/cartels/whistleblower/index.html). Komisijas iecietības programma, kas ļauj uzņēmumiem ziņot par savu dalību kartelī apmaiņā pret tiem uzliktā naudas soda samazināšanu, joprojām ir pilnībā piemērojama arī šajos ārkārtas laikos (https://ec.europa.eu/competition/cartels/leniency/leniency.html).

---