# Euroopa Liidu C 108/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 108 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik1. aprill 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 108

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik1. aprill 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 108/01 | Euro vahetuskurss — 31. märts 2020 | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 108/02 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 2 |
| 2020/C 108/03 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 3 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 108/01

Euro vahetuskurss — 31. märts 2020

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 108/02

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2

2020/C 108/03

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 108/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9604 – NENT/Telenor/JV) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 108/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9786 – RIL / BP / RBML JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 108/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 8 |
| 2020/C 108/07 | Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 18 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 108/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9604 – NENT/Telenor/JV) (
  1
  )

1

4

2020/C 108/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9786 – RIL / BP / RBML JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 108/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

8

2020/C 108/07

Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 1.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 108/1

---

Euro vahetuskurss (1)

31. märts 2020

(2020/C 108/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0956 |
| JPY | Jaapani jeen | 118,90 |
| DKK | Taani kroon | 7,4674 |
| GBP | Inglise nael | 0,88643 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0613 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0585 |
| ISK | Islandi kroon | 155,60 |
| NOK | Norra kroon | 11,5100 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,312 |
| HUF | Ungari forint | 360,02 |
| PLN | Poola zlott | 4,5506 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8283 |
| TRY | Türgi liir | 7,2063 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7967 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5617 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4945 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8417 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5633 |
| KRW | Korea vonn | 1 341,03 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,6095 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7784 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6255 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 869,24 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7330 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,865 |
| RUB | Vene rubla | 85,9486 |
| THB | Tai baat | 35,925 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,7001 |
| MXN | Mehhiko peeso | 26,1772 |
| INR | India ruupia | 82,8985 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0956

JPY

Jaapani jeen

118,90

DKK

Taani kroon

7,4674

GBP

Inglise nael

0,88643

SEK

Rootsi kroon

11,0613

CHF

Šveitsi frank

1,0585

ISK

Islandi kroon

155,60

NOK

Norra kroon

11,5100

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,312

HUF

Ungari forint

360,02

PLN

Poola zlott

4,5506

RON

Rumeenia leu

4,8283

TRY

Türgi liir

7,2063

AUD

Austraalia dollar

1,7967

CAD

Kanada dollar

1,5617

HKD

Hongkongi dollar

8,4945

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8417

SGD

Singapuri dollar

1,5633

KRW

Korea vonn

1 341,03

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,6095

CNY

Hiina jüaan

7,7784

HRK

Horvaatia kuna

7,6255

IDR

Indoneesia ruupia

17 869,24

MYR

Malaisia ringit

4,7330

PHP

Filipiini peeso

55,865

RUB

Vene rubla

85,9486

THB

Tai baat

35,925

BRL

Brasiilia reaal

5,7001

MXN

Mehhiko peeso

26,1772

INR

India ruupia

82,8985

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 1.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 108/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 108/2

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2020/C 108/02)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 25.2.2020 kell 24.00 UTC |
| --- | --- |
| Kestus | 25.2.2020 kell 24.00 UTC kuni 30.6.2020 |
| Liikmesriik | Euroopa Liit (kõik liikmesriigid) |
| Kalavaru või kalavarude rühm | RED/N3M. |
| Liik | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| Püügipiirkond | NAFO 3M |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 03/TQ123 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

25.2.2020 kell 24.00 UTC

Kestus

25.2.2020 kell 24.00 UTC kuni 30.6.2020

Liikmesriik

Euroopa Liit (kõik liikmesriigid)

Kalavaru või kalavarude rühm

RED/N3M.

Liik

Meriahvenad (Sebastes spp.)

Püügipiirkond

NAFO 3M

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

03/TQ123

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 1.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 108/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 108/3

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2020/C 108/03)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 1.1.2020 |
| --- | --- |
| Kestus | 1.1.2020–31.12.2020 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru või kalavarude rühm | WHM/ATLANT |
| Liik | Valge odanina (Tetrapturus albidus) |
| Püügipiirkond | Atlandi ookean |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 02/TQ123 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

1.1.2020

Kestus

1.1.2020–31.12.2020

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru või kalavarude rühm

WHM/ATLANT

Liik

Valge odanina (Tetrapturus albidus)

Püügipiirkond

Atlandi ookean

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

02/TQ123

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 108/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 108/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9604 – NENT/Telenor/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 108/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Nordic Entertainment Group AB („NENT“, Rootsi); |
| --- | --- |

—

Nordic Entertainment Group AB („NENT“, Rootsi);

| — | Telenor ASA („Telenor“, Norra); |
| --- | --- |

—

Telenor ASA („Telenor“, Norra);

| — | ühisettevõtja („JV“, Rootsi). |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja („JV“, Rootsi).

NENT ja Telenor omandavad JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | NENT: i) televisioonileviteenuste ja -kanalite pakkumine Norras, Rootsis, Taanis ja Soomes ning telesaadete, reklaamilõikude, mängufilmide ja kaubamärgiga sisu loomine, tootmine ja levitamine ning ii) väljaspool Põhjamaade piirkonda tootmisettevõtete käitamine muudes Euroopa riikides ja sisu müük klientidele kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

NENT: i) televisioonileviteenuste ja -kanalite pakkumine Norras, Rootsis, Taanis ja Soomes ning telesaadete, reklaamilõikude, mängufilmide ja kaubamärgiga sisu loomine, tootmine ja levitamine ning ii) väljaspool Põhjamaade piirkonda tootmisettevõtete käitamine muudes Euroopa riikides ja sisu müük klientidele kogu maailmas;

| — | Telenor: mobiilsete- ja paiksete telekommunikatsiooniteenuste ning televisioonileviteenuste osutamine Norras, Rootsis, Taanis ja Soomes ning mobiilsete telekommunikatsiooniteenuste osutamine Aasias; |
| --- | --- |

—

Telenor: mobiilsete- ja paiksete telekommunikatsiooniteenuste ning televisioonileviteenuste osutamine Norras, Rootsis, Taanis ja Soomes ning mobiilsete telekommunikatsiooniteenuste osutamine Aasias;

| — | ühisettevõtja: televisioonileviteenuste osutamine Norras, Rootsis, Taanis ja Soomes. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja: televisioonileviteenuste osutamine Norras, Rootsis, Taanis ja Soomes.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9604 – NENT/Telenor/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 1.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 108/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 108/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9786 – RIL / BP / RBML JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 108/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Reliance Industries Limited („RIL“, India); |
| --- | --- |

—

Reliance Industries Limited („RIL“, India);

| — | BP Global Investments Limited („BP GIL“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BP; |
| --- | --- |

—

BP Global Investments Limited („BP GIL“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BP;

| — | Reliance BP Mobility Limited („RBML“, India). |
| --- | --- |

—

Reliance BP Mobility Limited („RBML“, India).

RIL ja BP GIL omandavad ettevõtja RBML üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | RIL: süsivesinike uurimine ja tootmine, nafta rafineerimine ja turustamine, naftakeemiasaadused, jaemüük, telekommunikatsiooni- ja digiteenused; |
| --- | --- |

—

RIL: süsivesinike uurimine ja tootmine, nafta rafineerimine ja turustamine, naftakeemiasaadused, jaemüük, telekommunikatsiooni- ja digiteenused;

| — | BP: toornafta ja maagaasi leiukohtade uurimine, toornafta ja maagaasi tootmine ja turustamine; rafineerimine ning rafineeritud toodete, turustamine, tarnimine ja transport; naftakeemiasaadused ja nendega seotud tooted; alternatiivenergeetika; |
| --- | --- |

—

BP: toornafta ja maagaasi leiukohtade uurimine, toornafta ja maagaasi tootmine ja turustamine; rafineerimine ning rafineeritud toodete, turustamine, tarnimine ja transport; naftakeemiasaadused ja nendega seotud tooted; alternatiivenergeetika;

| — | RBML: maismaatranspordi kütuste müük bensiinijaamades; mootoribensiini ja kiirdiislikütuse müük transpordisegmendile, transpordivälisele segmendile ja tellimuskütusena; kütusega mitteseotud äritegevus bensiinijaamades; määrdeainete jaemüük; RILi äritegevuse lennukikütuse ladustamise ja lennukitesse tankimisega tegelevaid üksusi puudutava osa opereerimine RILi teenuseosutajana India lennujaamades lennukikütuse müüja ja/või tarnijana. Ühisettevõtja tegevus piirdub Indiaga. |
| --- | --- |

—

RBML: maismaatranspordi kütuste müük bensiinijaamades; mootoribensiini ja kiirdiislikütuse müük transpordisegmendile, transpordivälisele segmendile ja tellimuskütusena; kütusega mitteseotud äritegevus bensiinijaamades; määrdeainete jaemüük; RILi äritegevuse lennukikütuse ladustamise ja lennukitesse tankimisega tegelevaid üksusi puudutava osa opereerimine RILi teenuseosutajana India lennujaamades lennukikütuse müüja ja/või tarnijana. Ühisettevõtja tegevus piirdub Indiaga.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9786 – RIL / BP / RBML JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 1.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 108/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 108/8

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 108/06)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/33 artikli 17 lõikega 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Debrői Hárslevelű“

Viitenumber PDO-HU-A1373-AM02

Teate kuupäev: 18. detsember 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Veinitüübi Késői szüretelésű (hiliskorjevein) lisamine

| a) | Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab






  II. | Veinide kirjeldus |
| --- | --- | --- |

a)

Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab

II.

Veinide kirjeldus

| III. | Konkreetsed veinivalmistustavad |
| --- | --- |

III.

Konkreetsed veinivalmistustavad

| IV. | Määratletud piirkond |
| --- | --- |

IV.

Määratletud piirkond

| V. | Maksimaalne saagikus |
| --- | --- |

V.

Maksimaalne saagikus

| VII. | Seos geograafilise piirkonnaga |
| --- | --- |

VII.

Seos geograafilise piirkonnaga

| VIII. | Lisatingimused |
| --- | --- |

VIII.

Lisatingimused

| b) | Tänu Debrő piirkonna iseärasustele ja muutuvatele kliimatingimustele on piirkonnas hakatud üha enam kasvatama kvaliteetsemaid „Hárslevelű“ sorti viinamarju, mida saab viinapuudele jätta kauemaks ning mis sobivad hiliskorjemarjadest saadava veini tootmiseks. Üha sagedamini on hakatud määratletud piirkonnas tootma veini hiliskorjemarjadest, närvutatud või hahkhallituse (botrytis) toimel kuivanud viinamarjadest. |
| --- | --- |

b)

Tänu Debrő piirkonna iseärasustele ja muutuvatele kliimatingimustele on piirkonnas hakatud üha enam kasvatama kvaliteetsemaid „Hárslevelű“ sorti viinamarju, mida saab viinapuudele jätta kauemaks ning mis sobivad hiliskorjemarjadest saadava veini tootmiseks. Üha sagedamini on hakatud määratletud piirkonnas tootma veini hiliskorjemarjadest, närvutatud või hahkhallituse (botrytis) toimel kuivanud viinamarjadest.

2.   Viinamarja minimaalse suhkrusisalduse muutmine

| a) | Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab






  III. | Konkreetsed veinivalmistustavad |
| --- | --- | --- |

a)

Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab

III.

Konkreetsed veinivalmistustavad

| b) | Muudatuse eesmärk on anda aromaatsetest viinamarjasortidest valmistatud veinidele värsked, aromaatsed omadused. Praegune minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,60 mahuprotsenti (17° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel), kuid seda ei ole võimalik saavutada kõikide aastakäikude puhul. Viinamarjad peavad säilitama oma lõhna ja happed, kuid soojematel aastatel on seda võimalik saavutada üksnes siis, kui viinamarjad koristatakse varem. |
| --- | --- |

b)

Muudatuse eesmärk on anda aromaatsetest viinamarjasortidest valmistatud veinidele värsked, aromaatsed omadused. Praegune minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,60 mahuprotsenti (17° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel), kuid seda ei ole võimalik saavutada kõikide aastakäikude puhul. Viinamarjad peavad säilitama oma lõhna ja happed, kuid soojematel aastatel on seda võimalik saavutada üksnes siis, kui viinamarjad koristatakse varem.

3.   Määratletud piirkonna partiinumbrite märkimine kaardile

| a) | Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab






  IV. | Määratletud piirkond |
| --- | --- | --- |

a)

Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab

IV.

Määratletud piirkond

| b) | Partiinumbrid võivad aastate jooksul muutuda ning spetsifikaadis konkreetsete partiinumbrite kasutamine ei taga, et ala on selgelt määratletud. Seepärast tuleks partiinumbritega määratletud piirkonnad selgelt märkida spetsifikaadile lisatud kaardile. |
| --- | --- |

b)

Partiinumbrid võivad aastate jooksul muutuda ning spetsifikaadis konkreetsete partiinumbrite kasutamine ei taga, et ala on selgelt määratletud. Seepärast tuleks partiinumbritega määratletud piirkonnad selgelt märkida spetsifikaadile lisatud kaardile.

4.   Nõlva nime vastavusse viimine spetsifikaadile lisatud kaardiga

| a) | Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab






  VIII. | Lisatingimused |
| --- | --- | --- |

a)

Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab

VIII.

Lisatingimused

| b) | Spetsifikaadile lisatud kaarti ajakohastati samaaegselt muudatuste tegemisega, ning nüüd tuleks ajakohastada ja parandada ka spetsifikaadis esitatud nõlvade (dűlő) nimed. Tarnaszentmárias ei ole nõlva nimega Pallag-fő dűlő ning Verpelétis asuv nõlv Vadas-dűlő on osa Kerékkötő dűlő nimelisest nõlvast ja seda ei märgistata eraldi, seega tuleks need nõlvade nimed kustutada. |
| --- | --- |

b)

Spetsifikaadile lisatud kaarti ajakohastati samaaegselt muudatuste tegemisega, ning nüüd tuleks ajakohastada ja parandada ka spetsifikaadis esitatud nõlvade (dűlő) nimed. Tarnaszentmárias ei ole nõlva nimega Pallag-fő dűlő ning Verpelétis asuv nõlv Vadas-dűlő on osa Kerékkötő dűlő nimelisest nõlvast ja seda ei märgistata eraldi, seega tuleks need nõlvade nimed kustutada.

5.   Tehnilist laadi muudatused

| a) | Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab






  III. | Konkreetsed veinivalmistustavad |
| --- | --- | --- |

a)

Tootekirjelduse rubriigid, mida muudatus hõlmab

III.

Konkreetsed veinivalmistustavad

| VI. | Lubatud viinamarjasordid |
| --- | --- |

VI.

Lubatud viinamarjasordid

| VIII. | Lisatingimused |
| --- | --- |

VIII.

Lisatingimused

| b) | Praeguse nimetuse puhul nõutavad parandused hõlmavad spetsifikaadi sõnastust, suur- ja väiketähtede kasutamist, sordinimede esitamist tähestikulises järjekorras ning veiniameti nime muutmist. |
| --- | --- |

b)

Praeguse nimetuse puhul nõutavad parandused hõlmavad spetsifikaadi sõnastust, suur- ja väiketähtede kasutamist, sordinimede esitamist tähestikulises järjekorras ning veiniameti nime muutmist.

6.   
  Classicus- ja Superior-tüüpi veinide magustamise keeld, v.a magustamine „Debrői Hárslevelű“ sorti kvaliteetviinamarjadest valmistatud viinamarjavirde ja kontsentraadiga.

Rafineeritud viinamarjavirde kontsentraadiga magustamise väljajätmine tugevdab „Debrői Hárslevelű“ veinide omadusi, jättes neile üksnes sellised tuntavad esmased puuviljaaroomid, mis tulenevad viinamarjavirdes kasutatud „Debrői Hárslevelű“ määratletud piirkonnast pärit viinamarjadest. See võimaldab „Debrői Hárslevelű“ veine paremini säilitada ja parandab nende turupositsiooni. Meede aitab tugevdada koostööd viinamarja- ja veinitootjate vahel määratletud piirkonnas.

7.   Mehaanilise korjega seotud tehniline parandus Classicus-tüübi puhul

Classicus-tüübi puhul tuleb mehhaanilise korje saagikus viia kvantitatiivselt vastavusse käsitsikorje saagikusega.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Debrői Hárslevelű

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Classicus

Viinamarjasordil „Hárslevelű“ põhinev segatud vein. Kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus valge vein, millel on värskete puuviljade, aprikoosi ja pärnaõite lõhn ja maitse ning rikkalik meemaitse.

- Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus vastavalt asjakohastele ELi õigusaktidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides | 11,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,6 g/l, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides

11,0

Minimaalne üldhappesus

4,6 g/l, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Superior

Viinamarjasordil „Hárslevelű“ põhinev segatud vein. Rikkalik, täidlane, küps ja laagerdunud kuiv, poolkuiv, poolmagus või magus valge vein, millel on pärnaõite, küpsenud puuviljade ja mee lõhn ning maitse.

- Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus vastavalt asjakohastele ELi õigusaktidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides | 11,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,6 g/l, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides

11,0

Minimaalne üldhappesus

4,6 g/l, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Késői szüretelésű [hiliskorjevein]

Viinamarjasordil „Hárslevelű“ põhinev segatud vein. Rikkalik, täidlane, laagerdunud ja küpsenud valge vein, millel on pärnaõite, küpsenud puuviljade ja mee lõhn ning maitse. Ülekaalus on laagerdunud (kuivanud) viinamarjade aroom ja maitse, milles võib esineda hahkhallituse (botrytis) mõjul kujunenud väärishallituse aroomi.

- Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus vastavalt asjakohastele ELi õigusaktidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides | 9,0 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,6 g/l, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides

9,0

Minimaalne üldhappesus

4,6 g/l, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Olulised veinivalmistustavad

Veinivalmistamine – Classicus

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Kohustuslikud veinivalmistustavad:

| — | viinamarju töödeldakse nende korje päeval; |
| --- | --- |

—

viinamarju töödeldakse nende korje päeval;

| — | pressimine toimub ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine toimub ainult partii kaupa;

| — | virre puhastatakse; |
| --- | --- |

—

virre puhastatakse;

| — | vein sisaldab vähemalt 85 % ulatuses viinamarjasordist „Hárslevelű“ valmistatud veini. |
| --- | --- |

—

vein sisaldab vähemalt 85 % ulatuses viinamarjasordist „Hárslevelű“ valmistatud veini.

Keelatud veinivalmistustavad:

| — | veini magustamine rafineeritud viinamarjavirde kontsentraadiga või väljastpoolt määratletud tootmispiirkonda pärit viinamarjavirde või -virdekontsentraadiga. |
| --- | --- |

—

veini magustamine rafineeritud viinamarjavirde kontsentraadiga või väljastpoolt määratletud tootmispiirkonda pärit viinamarjavirde või -virdekontsentraadiga.

Veinivalmistamine – Superior

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Kohustuslikud veinivalmistustavad:

| — | viinamarju töödeldakse nende koristamise päeval; |
| --- | --- |

—

viinamarju töödeldakse nende koristamise päeval;

| — | pressimine toimub ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine toimub ainult partii kaupa;

| — | vein sisaldab vähemalt 85 % ulatuses viinamarjasordist „Hárslevelű“ valmistatud veini; |
| --- | --- |

—

vein sisaldab vähemalt 85 % ulatuses viinamarjasordist „Hárslevelű“ valmistatud veini;

| — | veini ei tohi turustada enne korjele järgneva aasta 1. maid. |
| --- | --- |

—

veini ei tohi turustada enne korjele järgneva aasta 1. maid.

Keelatud veinivalmistustavad:

| — | veini magustamine rafineeritud viinamarjavirde kontsentraadiga või väljastpoolt määratletud tootmispiirkonda pärit viinamarjavirde või -virdekontsentraadiga. |
| --- | --- |

—

veini magustamine rafineeritud viinamarjavirde kontsentraadiga või väljastpoolt määratletud tootmispiirkonda pärit viinamarjavirde või -virdekontsentraadiga.

Veinivalmistamine Késői szüretelésű [hiliskorjevein]

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Kohustuslikud veinivalmistustavad:

| — | viinamarju töödeldakse nende korje päeval; |
| --- | --- |

—

viinamarju töödeldakse nende korje päeval;

| — | pressimine toimub ainult partii kaupa; |
| --- | --- |

—

pressimine toimub ainult partii kaupa;

| — | vein sisaldab vähemalt 85 % ulatuses viinamarjasordist „Hárslevelű“ valmistatud veini. |
| --- | --- |

—

vein sisaldab vähemalt 85 % ulatuses viinamarjasordist „Hárslevelű“ valmistatud veini.

Keelatud veinivalmistustavad:

| — | veini magustamine; |
| --- | --- |

—

veini magustamine;

| — | tammelaastude kasutamine; |
| --- | --- |

—

tammelaastude kasutamine;

| — | pöördosmoos; |
| --- | --- |

—

pöördosmoos;

| — | veini osaline alkoholitustamine. |
| --- | --- |

—

veini osaline alkoholitustamine.

Viinamarjaviljelus – viljelusmeetod

Viljelustavad

| 1. | Viinapuude kujundamise eeskirjad:






  a. | Viinamarjaistandused, mis olid olemas juba 1. augustil 2010. Viinamarju, mis sobivad kaitstud päritolunimetuse alla kuuluvate veinitüüpide classicus, superior ja hiliskorjeveinide tootmiseks, võib koristada mis tahes viinamarjaistandusest, olenemata viinamarjade viljelusviisist, kuni viinamarjaistandus toimib. |
| --- | --- | --- |

1.

a.

Viinamarjaistandused, mis olid olemas juba 1. augustil 2010. Viinamarju, mis sobivad kaitstud päritolunimetuse alla kuuluvate veinitüüpide classicus, superior ja hiliskorjeveinide tootmiseks, võib koristada mis tahes viinamarjaistandusest, olenemata viinamarjade viljelusviisist, kuni viinamarjaistandus toimib.

| b. | Viinamarjaistandused, mis on istutatud pärast 1. augustit 2010. Guyot’ vorm, keskmise kõrgusega ja madal nöörpuuvorm, vihmavarju-, lehviku, pea ja lehtrikujuline kujundamine. |
| --- | --- |

b.

Viinamarjaistandused, mis on istutatud pärast 1. augustit 2010. Guyot’ vorm, keskmise kõrgusega ja madal nöörpuuvorm, vihmavarju-, lehviku, pea ja lehtrikujuline kujundamine.

Viinamarjaviljelus – vahekaugused

Viljelustavad

| 2. | Eeskirjad viinapuude tiheduse kohta viinamarjaistandustes






  a. | Viinamarjaistandused, mis olid olemas juba 1. augustil 2010. Viinamarju, mis sobivad kaitstud päritolunimetuse alla kuuluvate veinitüüpide classicus, superior ja hiliskorjeveinide tootmiseks, võib koristada mis tahes viinamarjaistandusest, olenemata viinapuude vahekaugusest, kuni viinamarjaistandus toimib. |
| --- | --- | --- |

2.

a.

Viinamarjaistandused, mis olid olemas juba 1. augustil 2010. Viinamarju, mis sobivad kaitstud päritolunimetuse alla kuuluvate veinitüüpide classicus, superior ja hiliskorjeveinide tootmiseks, võib koristada mis tahes viinamarjaistandusest, olenemata viinapuude vahekaugusest, kuni viinamarjaistandus toimib.

| b. | Viinamarjaistandused, mis on istutatud pärast 1. augustit 2010 (classicus-tüüp ja hiliskorjeveinid):






  i. | istanduse tihedus vähemalt 3 700 viinapuud hektari kohta; |
| --- | --- | --- |

b.

Viinamarjaistandused, mis on istutatud pärast 1. augustit 2010 (classicus-tüüp ja hiliskorjeveinid):

i.

istanduse tihedus vähemalt 3 700 viinapuud hektari kohta;

| ii. | viinapuude vahekaugus vähemalt 0,8 m. |
| --- | --- |

ii.

viinapuude vahekaugus vähemalt 0,8 m.

| c. | Viinamarjaistandused, mis on istutatud pärast 1. augustit 2010 (superior-tüüp):






  i. | istanduse tihedus vähemalt 4 000 viinapuud hektari kohta; |
| --- | --- | --- |

c.

Viinamarjaistandused, mis on istutatud pärast 1. augustit 2010 (superior-tüüp):

i.

istanduse tihedus vähemalt 4 000 viinapuud hektari kohta;

| ii. | viinapuude vahekaugus vähemalt 0,8 m. |
| --- | --- |

ii.

viinapuude vahekaugus vähemalt 0,8 m.

Viinamarjaviljelus – pungade tihedus ja viinapuude väljasuremine

Viljelustavad

| 3. | Pungade tihedus kuni kuus läikivat punga/m2 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Viinapuude väljasuremine olemasolevate viinamarjaistanduste puhul ei tohi viinapuude väljasuremine ületada 10 % viinapuude arvust istutamise ajal, olenemata vahekaugustest ja viljelusmeetodist.
  Viinamarjaviljelus – korje ja viinamarjade kvaliteet
  Viljelustavad |
| --- | --- |

4.

Viinamarjaviljelus – korje ja viinamarjade kvaliteet

Viljelustavad

| 5. | Korjemeetod: mehaaniline või käsitsi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Korjekuupäeva kindlaksmääramine: kasvatatavate viinamarjasortide küpsuse määrab kindlaks veinikogukonna pädev ekspert, kes otsustab konkreetse sordi korje alguskuupäeva. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Viinamarja kvaliteet (minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna potentsiaalse alkoholisisaldusena):






  a. | Classicus







  i) | 9,83 mahuprotsenti (16° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel): „Cserszegi fűszeres“, „Irsai Olivér“, „Ottonel muskotály“, „Sárga muskotály“; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

a.

Classicus

i)

9,83 mahuprotsenti (16° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel): „Cserszegi fűszeres“, „Irsai Olivér“, „Ottonel muskotály“, „Sárga muskotály“;

| ii) | 10,60 mahuprotsenti (17° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel): „Chardonnay“, „Hárslevelű“, „Királyleányka“, „Leányka“, „Olasz rizling“, „Pinot blanc“, „Rajnai rizling“, „Sauvignon“, „Szürkebarát“, „Tramini“, „Zenit“. |
| --- | --- |

ii)

10,60 mahuprotsenti (17° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel): „Chardonnay“, „Hárslevelű“, „Királyleányka“, „Leányka“, „Olasz rizling“, „Pinot blanc“, „Rajnai rizling“, „Sauvignon“, „Szürkebarát“, „Tramini“, „Zenit“.

| b) | Superior Kõikide viinamarjasortide puhul: 12,83 mahuprotsenti (20° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel) |
| --- | --- |

b)

Superior Kõikide viinamarjasortide puhul: 12,83 mahuprotsenti (20° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel)

| c) | Késői szüretelésű [hiliskorjevein] Kõik viinamarjasordid: 12,83 mahuprotsenti (20° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel) |
| --- | --- |

c)

Késői szüretelésű [hiliskorjevein] Kõik viinamarjasordid: 12,83 mahuprotsenti (20° viinamarjavirdes Ungari mõõtkava alusel)

b.   Maksimaalne saagikus

Classicus

100 hl/ha

Classicus – mehaaniline korje

13 100 kg viinamarju hektari kohta

Superior

60 hl/ha

Superior – käsitsikorje

9 000 kg viinamarju hektari kohta

Classicus – mehaaniline korje

8 400 kg viinamarju hektari kohta

Késői szüretelésű [hiliskorjevein]

66 hl/ha

Késői szüretelésű [hiliskorjevein] – käsitsikorje

10 000 kg viinamarju hektari kohta

Késői szüretelésű [hiliskorjevein]– mehaaniline korje

9 400 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Haldusüksuste Aldebrő, Feldebrő, Tarnaszentmária, Tófalu ja Verpeléti sellised alad, mis on viinamarjaistanduste katastri järgi liigitatud I ja II klassi, välja arvatud spetsifikaadile lisatud kaardil märgitud alad.

7.   Peamised viinamarjasordid

sauvignon - sauvignon bianco

leányka - mädchentraube

királyleányka - dánosi leányka

irsai olivér - irsai

hárslevelű - lindeblättrige

tramini - roter traminer

rajnai rizling - rhine riesling

rajnai rizling - riesling

rajnai rizling - johannisberger

rajnai rizling - riesling blanc

rajnai rizling - weisser riesling

irsai olivér - zolotis

pinot blanc - fehér burgundi

ottonel muskotály - muscat ottonel

királyleányka - erdei sárga

irsai olivér - muskat olivér

hárslevelű - feuilles de tilleul

hárslevelű - lipovina

chardonnay - kereklevelű

tramini - savagnin rose

tramini - tramin cervené

szürkebarát - graumönch

szürkebarát - grauburgunder

szürkebarát - pinot grigio

szürkebarát - auvergans gris

szürkebarát - ruländer

sauvignon - sauvignon bijeli

sauvignon - sovinjon

sárga muskotály - weisser

sárga muskotály - muscat sylvaner

sárga muskotály - weiler

sárga muskotály - moscato bianco

sárga muskotály - muscat zlty

sárga muskotály - muskat weisser

sárga muskotály - muscat bélüj

sárga muskotály - muscat de frontignan

sárga muskotály - muscat blanc

sárga muskotály - muscat de lunel

tramini - traminer

tramini - traminer rosso

pinot blanc - pinot bianco

pinot blanc - weissburgunder

ottonel muskotály - muskat ottonel

olasz rizling - nemes rizling

olasz rizling - risling vlassky

olasz rizling - riesling italien

olasz rizling - grasevina

olasz rizling - taljanska grasevina

leányka - feteasca alba

leányka - dievcenske hrozno

olasz rizling - welschrieslig

chardonnay - chardonnay blanc

chardonnay - morillon blanc

chardonnay - ronci bilé

cserszegi fűszeres

hárslevelű - garszleveljü

irsai olivér - zolotisztüj rannüj

királyleányka - feteasca regale

királyleányka - galbena de ardeal

királyleányka - königliche mädchentraube

királyleányka - königstochter

királyleányka - little princess

leányka - leányszőlő

ottonel muskotály - miszket otonel

pinot blanc - pinot beluj

rajnai rizling - rheinriesling

sauvignon - sauvignon blanc

szürkebarát - pinot gris

sárga muskotály - muscat lunel

tramini - gewürtztraminer

zenit

8.   Seos(t)e kirjeldus

Määratletud piirkonna kirjeldus

| a) | Looduslikud ja kultuurilised tegurid
  Nimetusega „Debrői Hárslevelű“ hõlmatud määratletud piirkond asub Mátra ja Bükki mäestike ning Alföldi tasandiku ristumiskohas 170–220 meetri kõrgusel. Viinamarjakasvatust on tavapäraselt mägede lõuna- ja edelapoolsetel nõlvadel viljeletud suure eduga alates 15. sajandi algusest.
  Verpeléti, Feldebrő, Aldebrő ja Tófalu kohalike omavalitsuste ääres asuvate tootmispiirkondade pinnas on piirkonna aluskivimile mere taganemisel sinna jäänud huumusrikas alluviaalsetteline liiv ning eri tüüpi pruunmullad (ramman, must- ja savimuld). Kui mõned erandid välja arvata, asuvad viinamarjaistandused platoodel ning nende lõuna- ja edelasuunalistel kerge kallakuga nõlvadel. Lisaks mulla sobivusele soodustavad viinamarjaistanduste rajamist ka tootmispiirkonna soodsad topograafilised tingimused – Mátra mäed pakuvad kaitset ja Tarna orul on kliimat tasakaalustav mõju. Egeri ja Debrő tootmispiirkonda ümbritsevad künkad ja mäed sobivad viinamarjakasvatuseks eriti hästi. Muude kultuuride, eelkõige põllumajanduskultuuride kasvatamine ei olnud minevikus seal tulus ega ole seda ka tänapäeval. Tüüpilised meteoroloogilised andmed veinipiirkonna kohta 47 aasta keskmisena on järgmised: aasta keskmine temperatuur: 10,65 °C; aasta keskmine sademete hulk: 592,6 mm; aasta keskmine päikesepaisteliste tundide arv: 1 964. Toote kvaliteediandmed või omadused, mis tulenevad peamiselt või üksnes geograafilisest piirkonnast. |
| --- | --- |

a)

Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Nimetusega „Debrői Hárslevelű“ hõlmatud määratletud piirkond asub Mátra ja Bükki mäestike ning Alföldi tasandiku ristumiskohas 170–220 meetri kõrgusel. Viinamarjakasvatust on tavapäraselt mägede lõuna- ja edelapoolsetel nõlvadel viljeletud suure eduga alates 15. sajandi algusest.

Verpeléti, Feldebrő, Aldebrő ja Tófalu kohalike omavalitsuste ääres asuvate tootmispiirkondade pinnas on piirkonna aluskivimile mere taganemisel sinna jäänud huumusrikas alluviaalsetteline liiv ning eri tüüpi pruunmullad (ramman, must- ja savimuld). Kui mõned erandid välja arvata, asuvad viinamarjaistandused platoodel ning nende lõuna- ja edelasuunalistel kerge kallakuga nõlvadel. Lisaks mulla sobivusele soodustavad viinamarjaistanduste rajamist ka tootmispiirkonna soodsad topograafilised tingimused – Mátra mäed pakuvad kaitset ja Tarna orul on kliimat tasakaalustav mõju. Egeri ja Debrő tootmispiirkonda ümbritsevad künkad ja mäed sobivad viinamarjakasvatuseks eriti hästi. Muude kultuuride, eelkõige põllumajanduskultuuride kasvatamine ei olnud minevikus seal tulus ega ole seda ka tänapäeval. Tüüpilised meteoroloogilised andmed veinipiirkonna kohta 47 aasta keskmisena on järgmised: aasta keskmine temperatuur: 10,65 °C; aasta keskmine sademete hulk: 592,6 mm; aasta keskmine päikesepaisteliste tundide arv: 1 964. Toote kvaliteediandmed või omadused, mis tulenevad peamiselt või üksnes geograafilisest piirkonnast.

| b) | Inimtegur
  Veini „Debrői Hárslevelű“ hakkas esimesena valmistama Kompolti nimeline veinitootja oma veinikeldris Pál Rácz.
  Tema kirjeldusest nähtub, et vein oli algusest peale peamiselt „Hárslevelű“ sordi ja muude viinamarjade segu. Muid sorte oli vaja eelkõige aastakäigu erinevuste tasakaalustamiseks. |
| --- | --- |

b)

Inimtegur

Veini „Debrői Hárslevelű“ hakkas esimesena valmistama Kompolti nimeline veinitootja oma veinikeldris Pál Rácz.

Tema kirjeldusest nähtub, et vein oli algusest peale peamiselt „Hárslevelű“ sordi ja muude viinamarjade segu. Muid sorte oli vaja eelkõige aastakäigu erinevuste tasakaalustamiseks.

Veinide kirjeldus

Veini „Debrői Hárslevelű“ tootmiseks sobiv määratletud piirkond annab veinile „Debrői Hárslevelű“ aroomi, milles on rohkesti lillelõhna ja puuviljalisust. Neid veine iseloomustab ka täidlasem, rikkalikum ja pikaajalisem maitse kui on muudel tuntud Hárslevelű veinidel.

Tänu viinamarjakasvatuse ja veinitootmise põhjapiiri lähedusele ning mägedes ja orgudes valitsevatele tuultele iseloomustab neid veine suhteline happesus ja neil on suus pika aega kestev maitse.

Põhjusliku seose esitlemine

Määratletud piirkonna üldisi kliimatingimusi mõjutab peamiselt Mátra mägede lähedus. Mäed pakuvad kaitset talviste külmade eest ning jahedad ööd, mida mägede tuul pärast sooja suve ja sügispäevi kaasa toob, tagavad selle, et viinamarjad säilitavad oma rafineeritud ja elegantse happesuse ning oma algse puuviljaaroomi. Debrő piirkonna muldadel on hea veetasakaal ning kuna aasta keskmine sademete hulk on 600 mm, arenevad viinamarjad tasakaalustatud ja stressivabal viisil.‐ Seetõttu ei esine kõnealustes veinides veepuudusest tulenevat ebaküpset happesust.

Tänu Debrő piirkonna iseärasustele ja muutuvatele kliimatingimustele on piirkonnas hakatud üha enam tootma kvaliteetsemaid „Hárslevelű“ sorti viinamarju, mida saab viinapuudele jätta kauemaks ning mis sobivad hiliskorjemarjadest saadava veini tootmiseks. Üha sagedamini on hakatud määratletud piirkonnas veini tootma hiliskorjemarjadest, närtsinud või hahkhallituse (botrytis) toimel kuivanud viinamarjadest.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Nimetusi käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| a) | Väljendi „kaitstud päritolunimetusega vein“ võib asendada traditsioonilise väljendiga „kaitstud päritoluga vein“ järgmiselt: „kaitstud päritoluga Classicus vein“, „kaitstud päritoluga Superior vein“ või „kaitstud päritoluga Késői szüretelésű vein“. |
| --- | --- |

a)

Väljendi „kaitstud päritolunimetusega vein“ võib asendada traditsioonilise väljendiga „kaitstud päritoluga vein“ järgmiselt: „kaitstud päritoluga Classicus vein“, „kaitstud päritoluga Superior vein“ või „kaitstud päritoluga Késői szüretelésű vein“.

| b) | Sordinimesid, traditsioonilisi väljendeid, muid piiratud kasutusega väljendeid või sõnu, mis viitavad veini värvile, võib märkida ainult juhul, kui need ei hakka oma kirjatüübi, tähemärgi suuruse või värvi poolest päritolunimetusest rohkem silma. |
| --- | --- |

b)

Sordinimesid, traditsioonilisi väljendeid, muid piiratud kasutusega väljendeid või sõnu, mis viitavad veini värvile, võib märkida ainult juhul, kui need ei hakka oma kirjatüübi, tähemärgi suuruse või värvi poolest päritolunimetusest rohkem silma.

| c) | Superior-tüüpi veinide puhul lisatakse veininimetusele (*1) märge Superior, märkides selle etiketile pärast päritolunimetust, kasutades sama tüpograafiat. Kui veini etiketil on nõlva nimi väiksema geograafilise üksuse nimena, asendatakse veininimetuses* olev märge Superior selle üksuse tähisega. |
| --- | --- |

c)

Superior-tüüpi veinide puhul lisatakse veininimetusele (*1) märge Superior, märkides selle etiketile pärast päritolunimetust, kasutades sama tüpograafiat. Kui veini etiketil on nõlva nimi väiksema geograafilise üksuse nimena, asendatakse veininimetuses* olev märge Superior selle üksuse tähisega.

| d) | Hiliskorjeveinide puhul lisatakse veininimetusele* märge Késői szüretelésű, märkides selle etiketile pärast päritolunimetust, kasutades sama tüpograafiat. |
| --- | --- |

d)

Hiliskorjeveinide puhul lisatakse veininimetusele* märge Késői szüretelésű, märkides selle etiketile pärast päritolunimetust, kasutades sama tüpograafiat.

| e) | Traditsioonilised väljendid ja piiratud kasutusega väljendid, mida on lubatud kasutada:






  i) | traditsioonilised väljendid: vastavalt põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 29. septembri 2009. aasta dekreedi nr 127/2009 jaole 55; |
| --- | --- | --- |

e)

Traditsioonilised väljendid ja piiratud kasutusega väljendid, mida on lubatud kasutada:

i)

traditsioonilised väljendid: vastavalt põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 29. septembri 2009. aasta dekreedi nr 127/2009 jaole 55;

| ii) | piiratud väljendid: vastavalt põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 29. septembri 2009. aasta dekreedi nr 127/2009 15. lisale. |
| --- | --- |

ii)

piiratud väljendid: vastavalt põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 29. septembri 2009. aasta dekreedi nr 127/2009 15. lisale.

Nimetusi käsitlevad eeskirjad (2)

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| f) | Väiksemad geograafilised üksused, mida võib märkida, ja nende märkimise eeskirjad:






  i) | kohalikud omavalitsused:






  — | omavalitsuste nimed, mida võib märkida: Verpelét, Feldebrő, Aldebrő, Tófalu, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Väiksemad geograafilised üksused, mida võib märkida, ja nende märkimise eeskirjad:

i)

kohalikud omavalitsused:

—

omavalitsuste nimed, mida võib märkida: Verpelét, Feldebrő, Aldebrő, Tófalu,

| — | päritolu vähemalt 85 % ulatuses; |
| --- | --- |

—

päritolu vähemalt 85 % ulatuses;

| ii) | nõlvade nimed






  — | nõlvade nimed võib esitada ainult superior-tüüpi ja késői szüretelésű tüüpi (hiliskorjeveinide) etikettidel. Päritolu 100 % ulatuses; |
| --- | --- | --- |

ii)

nõlvade nimed

—

nõlvade nimed võib esitada ainult superior-tüüpi ja késői szüretelésű tüüpi (hiliskorjeveinide) etikettidel. Päritolu 100 % ulatuses;

| — | nõlvade nimed, mida võib märkida:






  a) | Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké; |
| --- | --- | --- |

—

nõlvade nimed, mida võib märkida:

a)

Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké;

| b) | Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta; |
| --- | --- |

b)

Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta;

| c) | Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető; |
| --- | --- |

c)

Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető;

| d) | Tófalu: Bogár-hát, Petes-alja; |
| --- | --- |

d)

Tófalu: Bogár-hát, Petes-alja;

| e) | Verpelét: Ácsok, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfai-dűlő, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Majka, Mátra alja-dűlő, Pallagfő, Szent János-dűlő, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező,, Varjas, Veresi-dűlő. |
| --- | --- |

e)

Verpelét: Ácsok, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfai-dűlő, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Majka, Mátra alja-dűlő, Pallagfő, Szent János-dűlő, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező,, Varjas, Veresi-dűlő.

| iii) | Seos väiksemate geograafiliste üksuste ja kaubamärkide vahel: veinitoodete puhul, mille märgistamisel on kasutatud registreeritud kaubamärke, mis koosnevad osaliselt või täielikult väiksema geograafilise üksuse nimest või viitest riigi geograafilisele piirkonnale, või enne 11. maid 2002 kasutusele võetud kaubamärke, ei kohaldata veini tootmiseks kasutatavate viinamarjade päritolu käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

iii)

Seos väiksemate geograafiliste üksuste ja kaubamärkide vahel: veinitoodete puhul, mille märgistamisel on kasutatud registreeritud kaubamärke, mis koosnevad osaliselt või täielikult väiksema geograafilise üksuse nimest või viitest riigi geograafilisele piirkonnale, või enne 11. maid 2002 kasutusele võetud kaubamärke, ei kohaldata veini tootmiseks kasutatavate viinamarjade päritolu käsitlevaid eeskirju.

Tootmine väljaspool määratletud tootmispiirkonda

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegelev asutus, kui see on liikmesriigis ette nähtud.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisesse tehtud erand.

Tingimuse kirjeldus:

halduspiirides, mis hõlmavad järgmisi kohalikke omavalitsusi: Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Kompolt, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros and Szomolya.

Link tootespetsifikaadi juurde

https://boraszat.kormany.hu/debroi-harslevelu

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

(*1)  Veininimetus koosneb kõnealusel juhul järgmisest: päritolunimetus ja tootespetsifikaadis reguleeritud elemendid, mis on oma tüpograafia tõttu märgisel sama silmapaistvad kui päritolunimetus.

---

| 1.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 108/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 108/18

---

Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2020/C 108/07)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist eAmbrosia.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА“ (LUKANKA PANAGYURSKA)

ELi nr: TSG-BG-01099-AM01 -
  23.7.2019

Bulgaaria

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Луканка панагюрска (Lukanka panagyurska)

2.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode

☒ on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

☐ on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Toode on juba registreeritud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 835/2014.

3.2.   Kas nimetus

☒ on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

☐ väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Nimetus „Луканка Панагюрска“ (Lukanka Panagyurska) on iseenesest eripärane. Nimetus on tuletatud toote esmase valmistuskoha – Panagyurishte linna nimest. Nimetuse „Lukanka Panagyurska“ all üldtuntud vorst on ülipopulaarne. Sel põhjusel on seda vorsti alati aastaringselt toodetud – rangelt järgides traditsioonilist retsepti ja tootmismeetodeid, ilma et hooajalised või geograafilised erinevused oleksid toote kvaliteeti või omadusi mõjutanud. Vorsti „Lukanka Panagyurska“ tootmisel on see tava säilinud tänapäevani.

Nimetus lukanka on loodud 19. sajandil. Artiklis „Kak be sazdadena bulgarskata lukanka“ (Bulgaaria lukanka-vorsti saamislugu), „Hranitelna promishlenost“, nr 1, 1975, Sofia, lk 40) kirjeldab Marin Marinov, milline seos on nimetusel „lukanka“ sibulat sisaldavate lihatoodetega (sõna „lukanka“ tüvi on „luk“, mis bulgaaria keeles tähendab sibulat). Sestsaadik on sibulad küll retseptist välja jäetud, kuid nimetust „lukanka“ kasutatakse edasi. 1958. aastal Bulgaaria riikliku standardiga nr 2589-58 kehtestatud vorsti „Lukanka Panagyurska“ retsept ja kvaliteedistandardid on tänapäevani muutumatuna püsinud.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Vorst „Lukanka Panagyurska“ on värskelt tükeldatud veise- (mida võib asendada värske pühvlilihaga) ning värskest sealihast, lisaainetest ja looduslikest maitseainetest valmistatud pressitud toorkuivatatud lihatoode, mis on pritsitud 50–80 mm läbimõõduga (φ) naturaal- või tehiskesta, mis liibub tihedalt täidisele. Tehiskesta pritsitud sirge vorst „Lukanka Panagyurska“ on mõlemast otsast nööriga kinni seotud või klambritega suletud. Naturaalses kestas vorst on kergelt kõver ja mõlemast otsast nööriga kinni seotud. Naturaalne kest võib olla tehtud veise jämesoolest või lamba umbsoolest. Punast kuni pruunikaspunast värvi lõikepind on aukudeta, ühtlase struktuuriga ja homogeenne ning selles on näha 2–4 mm läbimõõduga ja ühtlaselt jaotunud valget või tuhmroosat värvi pekitükikesi. Toode on tiheda elastse konsistentsiga. Tootele on iseloomulik mõõdukalt soolane maitse ja maitseainetest tingitud tunnuslik lõhn.

Pärast vorstikesta eemaldamist sobib toode „Lukanka Panagyurska“ otsetarbimiseks.

Vorst „Lukanka Panagyurska“ on järgmiste füüsikalis-keemiliste omadustega:

| — | maksimaalne veesisaldus: 40 % massist; |
| --- | --- |

—

maksimaalne veesisaldus: 40 % massist;

| — | maksimaalne rasvasisaldus: 42 % massist; |
| --- | --- |

—

maksimaalne rasvasisaldus: 42 % massist;

| — | minimaalne valgusisaldus: 28 % kuivainest (Kjeldahli meetodi kasutamisega); |
| --- | --- |

—

minimaalne valgusisaldus: 28 % kuivainest (Kjeldahli meetodi kasutamisega);

| — | maksimaalne soolasisaldus: 4,6 % massist; |
| --- | --- |

—

maksimaalne soolasisaldus: 4,6 % massist;

| — | minimaalne pH: 5,2. |
| --- | --- |

—

minimaalne pH: 5,2.

Vorsti „Lukanka Panagyurska“ võib turustada tervikuna, tükkidena või viilutatuna, vaakumpakenditesse või säilitusgaasikeskkonda pakendatult.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Vorsti „Lukanka Panagyurska“ 100 kg vorstitäidise retsept

| | Liha:







  — | värske veiseliha (võib asendada värske pühvlilihaga), milles on kuni 10 % pekki (sorteerimata): 60 kg |
| --- | --- | --- |

Liha:

—

värske veiseliha (võib asendada värske pühvlilihaga), milles on kuni 10 % pekki (sorteerimata): 60 kg

| — | värske sealiha, milles on kuni 5 % rasva (sea tailiha): 20 kg |
| --- | --- |

—

värske sealiha, milles on kuni 5 % rasva (sea tailiha): 20 kg

| — | värske sealiha, milles on kuni 50 % pekki (sea kõhuliha): 20 kg |
| --- | --- |

—

värske sealiha, milles on kuni 50 % pekki (sea kõhuliha): 20 kg

| | Maitseained:







  — | must või valge pipar, lisaaineteta: 300 g |
| --- | --- | --- |

Maitseained:

—

must või valge pipar, lisaaineteta: 300 g

| — | harilik vürtsköömen, lisaaineteta: 300 g |
| --- | --- |

—

harilik vürtsköömen, lisaaineteta: 300 g

| | Muud koostisained:







  — | suhkur: 300 g |
| --- | --- | --- |

Muud koostisained:

—

suhkur: 300 g

| — | sool: 2,3 kg |
| --- | --- |

—

sool: 2,3 kg

| — | säilitusaine: kaaliumnitraat: 100 g, või naatriumnitraat: 85 g |
| --- | --- |

—

säilitusaine: kaaliumnitraat: 100 g, või naatriumnitraat: 85 g

| — | (Märkus: 100 g kaaliumnitraati võib asendada 85 g naatriumnitraadiga.) |
| --- | --- |

—

(Märkus: 100 g kaaliumnitraati võib asendada 85 g naatriumnitraadiga.)

| — | antioksüdant: askorbiinhape (E300): 50 g |
| --- | --- |

—

antioksüdant: askorbiinhape (E300): 50 g

Starterkultuuride kasutamine on lubatud.

Kest: naturaalne kest (tehtud soolatud veise jämesoolest või lamba umbsoolest) või tehiskest, läbimõõt (φ): 50–80 mm.

Sidumisnöör või klambrid ja riputuskonksud.

Tootmismeetod

Vorst „Lukanka Panagyurska“ on tehtud värskest veise- (mida võib asendada värske pühvlilihaga) ja värskest sealihast, mille pH on 5,6–6,2. Pärast seda, kui sea- ja veiselihast (või pühvlilihast) on eemaldatud kondid ja kõõlused ning liha on tüübi ja kvaliteedi järgi sorditud, tükeldatakse liha käsitsi või masinaga. Tükeldatud veise- (või pühvliliha) ja sealiha kaalutakse seejärel retseptis ettenähtud kogusteks ning peenestatakse ühel kolmest järgmisest viisist:

| — | peenestamine hakkmasinas ja segamine kutris; |
| --- | --- |

—

peenestamine hakkmasinas ja segamine kutris;

| — | peenestamine hakkmasinas ja segamine segistis; |
| --- | --- |

—

peenestamine hakkmasinas ja segamine segistis;

| — | peenestamine ja segamine kutris. |
| --- | --- |

—

peenestamine ja segamine kutris.

Peenestamise käigus lisatakse kõik retseptis ettenähtud maitsestamis- ja soolamisained (sool, kaalium- või naatriumnitraat, suhkur, askorbiinhape ja maitseained – lisaaineteta must või valge pipar, harilik vürtsköömen – ning starterkultuurid).

Saadud vorstitäidis pritsitakse seejärel masinaga veise jämesoolest või lamba umbsoolest tehtud kesta või tehiskesta. Kest seotakse mõlemast otsast nööriga kinni või suletakse klambritega. Täidetud vorstid „Lukanka Panagyurska“ riputatakse vorstikärudele paigutatud puidust või metallist raamidele (varbadele). Vorste „Lukanka Panagyurska“ kuivatatakse ja nõrutatakse kaks kuni kuus päeva 8–24 °C temperatuuri ja 65–90 % suhtelise niiskuse juures ning viiakse siis kuivatuskambrisse. Vorste kuivatatakse maksimaalsel õhutemperatuuril 17 °C ja 70–85 % suhtelise niiskuse juures loomuliku õhuvahetusega või kliimaseadmega kuivatuskambrites. Kuivatamise ja laagerdamise käigus pressitakse vorste kaks kuni kolm korda lameda puidust pressiga. Vorste hoitakse surve all 12–24 tundi. Tootmisjärelevalve teostaja määrab visuaalselt kindlaks aja, mil vorstid on pressimiseks valmis. Vorstid pannakse pressi alla alles siis, kui vorsti alumine ots ja pealispind on katsudes täiesti kuiv ning pekitükid kummuvad kergelt kesta all. Järgmine pressimine toimub tootmisjärelevalve teostaja äranägemise järgi. Mehaanilise pressimise tõttu tõuseb veidi toote temperatuur. Pressimise ja kondensniiskuse tagajärjel tekib toote pealispinnal valge väärishallituse kiht. Pressid peavad olema valmistatud vastavalt teatavatele traditsioonilistele standarditele. Lisaks füüsilise surve talumisele peavad need ka tootest eralduvat niiskust imama. Sel põhjusel on need tehtud puidust – looduslikust materjalist, mida saab puhastada ja kuivatada.

Vorsti „Lukanka Panagyurska“ tootmisprotsess kestab vähemalt 20 päeva ja on lõpetatud, kui toode on omandanud oma iseloomuliku struktuuri ja konsistentsi.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Toote eripära

Vorst „Lukanka Panagyurska“ on järgmiste eriomadustega.

| — | Eristatav välimus: pealispind on kaetud kuiva valge väärishallitusega, mis näitab seda, et vorsti on nõuetekohaselt laagerdatud ja kuivatatud; |
| --- | --- |

—

Eristatav välimus: pealispind on kaetud kuiva valge väärishallitusega, mis näitab seda, et vorsti on nõuetekohaselt laagerdatud ja kuivatatud;

| — | vorsti lame kuju on pressimise tulemus. Selle toote kuju erineb teistest silindrilistest või rööptahukakujulistest toorkuivatatud lihatoodetest. |
| --- | --- |

—

vorsti lame kuju on pressimise tulemus. Selle toote kuju erineb teistest silindrilistest või rööptahukakujulistest toorkuivatatud lihatoodetest.

| — | Iseloomulik lõhn ja maitse: kergelt soolane, selgelt eristatavate maitseainete maiguga. Liha eripärase maitse ning hariliku vürtsköömne ja musta või valge pipra nüansiga lõhna tõttu erineb vorst „Lukanka Panagyurska“ selle kategooria teistest samalaadsetest toodetest, mida on maitsestatud küüslaugu, kardemoni, pimendi ja muskaatpähkliga. |
| --- | --- |

—

Iseloomulik lõhn ja maitse: kergelt soolane, selgelt eristatavate maitseainete maiguga. Liha eripärase maitse ning hariliku vürtsköömne ja musta või valge pipra nüansiga lõhna tõttu erineb vorst „Lukanka Panagyurska“ selle kategooria teistest samalaadsetest toodetest, mida on maitsestatud küüslaugu, kardemoni, pimendi ja muskaatpähkliga.

| — | Lõikepind on iseloomulikult elliptiline, samal ajal kui muude toorkuivatatud lihatoodete ristlõige on ümmargune või ristkülikukujuline. Vorst „Lukanka Panagyurska“ on tunnusliku pruunikaspunases kuni punase värvusega, mis on tingitud veise- (või pühvliliha) ja sealiha segust – vastupidiselt samalaadsete, üksnes sealihast tehtud toodete roosakaspunasele värvusele. |
| --- | --- |

—

Lõikepind on iseloomulikult elliptiline, samal ajal kui muude toorkuivatatud lihatoodete ristlõige on ümmargune või ristkülikukujuline. Vorst „Lukanka Panagyurska“ on tunnusliku pruunikaspunases kuni punase värvusega, mis on tingitud veise- (või pühvliliha) ja sealiha segust – vastupidiselt samalaadsete, üksnes sealihast tehtud toodete roosakaspunasele värvusele.

Toote traditsioonilisus

Toode on traditsiooniline selle aegade jooksul muutumatuna püsinud koostise, kasutatud tootmismeetodi, lõhna ja maitse tõttu.

Retsepti traditsioonilisus on tingitud liha- ja maitseainesegust.

Vorsti „Lukanka Panagyurska“ koostis ja kvaliteedinõuded on püsinud muutumatuna üle 30 aasta. 100 kg vorstitäidise koostis (60 kg veise- või pühvliliha, 20 kg sea tailiha, 20 kg sea kõhuliha, 300 g lisaaineteta musta või valget pipart ja 300 g lisaaineteta harilikku vürtsköömnet) kehtestati 1983. aasta tehnilise standardiga nr 37–83, mille riiklik agrotööstusliit (NAPS) kinnitas põhistandardina BDS 2589-83.

Lõpptoote kvaliteedi tagamiseks on oluline järgida koostisainete kvaliteedistandardeid. Ajakirja „Hranitelna promishlenost“ 1964. aasta numbris 8/9 selgitavad autorid – tootmisjuht G. Gerginov ja osakonnajuhataja Kr. Dimov: „Veiserasva (v.a neerurasv) tõttu paraneb sudžukk’ide ja lukanka-vorstide kvaliteet. Vorsti „Lukanka Panagyurska“ puhul kasutataks sortimata liha, mis annab vorstidele eripärase meeldiva maitse. Emiste ja kultide liha ei ole lubatud ...“ (Marin Marinov, Proizvodstvo i plasment na mesni produkti (Lihatoodete tootmine ja turustamine), Sofia, 1963, lk 110).

Samuti on säilitatud traditsioonilisi kuivatamise ja pressimise meetodeid. Need on vorsti „Lukanka Panagyurska“ tootmisprotsessi olulised aspektid. Stefan Danchev kirjutas 1972. aasta väitekirjas „Tehnologichno prouchvane na mehaniziran sposob za presovane i sushene na trayni mesni produkti“ (Pika säilivusajaga lihatoodete mehhaniseeritud pressimise ja kuivatamise meetodite uuring): „... pressimine mõjutab ka laagerdamist ja kuivatamist, mis on lõpptoote kvaliteedi seisukohast üliolulise tähtsusega“.

Bulgaaria lihatöötlejate assotsiatsiooni (Asotsiatsia na mesoprerabotvatelite v Bulgaria) avaldatud väljaandes „Traditsionni Bulgarski Retsepturi i Tehnologii“ (Bulgaaria traditsioonilised retseptid ja valmistusviisid), Sofia, 2002, on kirjas: „... viiendal päeval, kui lukanka-vorstid on hakanud kuivama ja pekitükikesed vorstikesta all kergelt kummuvad, on õige aeg pressimist alustada. Vorste pressitakse suurusest olenevalt kaks–kolm korda.“ (lk 17).

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---