xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Eiropas Savienības C 120/2020


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0952 |
| Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | | C 120 |
| European flag | | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums 2020. gada 14. aprīlis |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Saturs | | Lappuse |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti | |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | |
| | EESK 550. plenārsesija, 19.2.2020.–20.2.2020. | |
| 2020/C 120/01 | [Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai 2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija(COM(2019) 650 final)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0001.01.LAV.xhtml) | [1](#C_2020120LV.01000101.doc) |
| 2020/C 120/02 | [Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku(COM(2019) 652 final)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0007.01.LAV.xhtml) | [7](#C_2020120LV.01000701.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| LV | |

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 550. plenārsesija, 19.2.2020.–20.2.2020.

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 120/1 |

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija””

(COM(2019) 650 final)

(2020/C 120/01)

| | |
| --- | --- |
| Ziņotājs: | Tommaso DI FAZIO |

| | |
| --- | --- |
| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 6.2.2020. |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.2.2020. |
| Pieņemts plenārsesijā | 19.2.2020. |
| Plenārsesija Nr. | 550 |
| Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) | 120/1/3 |

1.   Secinājumi un ieteikumi

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | EESK atzinīgi vērtē 2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijas pieeju, kura balstās uz četriem pamatpīlāriem – vidi, produktivitāti, stabilitāti un taisnīgumu. Jo īpaši Komiteja uzskata, ka uz vides ilgtspēju vērsts mērķis ir, kā tas pamatoti norādīts stratēģijā, absolūta atsauce, kas ļauj saliedēt visas sabiedrības lēmumus un centienus, kā arī līdzekļus, kurus tā varēs un gribēs nodrošināt, lai tiektos uz mērķiem, kas nosprausti līdz 2030. gadam, un vides neitralitāti – 2050. gadā. Šajā sakarā EESK iesaka paredzēt iespēju tos īstenot ātrāk, ja tas kļūst nepieciešams vides stāvokļa pasliktināšanās rādītāju dēļ. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas stratēģiskajā redzējumā visās ekonomikas un nodarbinātības politikas jomās ir iekļauti ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) 2030. gadam, sekmējot Eiropas sociālo tirgus ekonomiku visu interesēs un nodrošinot izaugsmes ilgtspēju, iekļautību un konkurētspēju. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | EESK ir pārliecināta, ka ilgtspēja ir jebkuras veiksmīgas konkurētspējas stratēģijas vitāli svarīgs komponents un ka tāpēc Eiropai būtu jāpalielina tās ekonomikas virzītājspēku potenciāls, pasaules mērogā jānostiprina sava novatores pozīcija, kura pamatojas uz aprites ekonomikas modeli un pāreju uz jaunām, ilgtspējīgām attīstības paradigmām; tas radītu nākamās paaudzes tirdzniecības iespējas, kuras virza pieprasījums pēc ilgtspējīgiem risinājumiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | EESK atzinīgi vērtē izmaiņas, kas pieteiktas ikgadējā stratēģijā, lai pārvarētu pašreizējo domāšanu, kas vērsta uz īstermiņa un vidējā termiņa plānošanu un mērķiem, un beidzot sagatavot mērķtiecīgas ilgtermiņa stratēģijas; to prasa ieguldījumi, kas vajadzīgi vides ilgtspējas stratēģijas īstenošanai, izmantojot kompleksus integrētos enerģētikas un klimata plānus, kurus sagatavojušas dalībvalstis un apstiprinājusi Komisija. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EESK mudina Komisiju šajā stratēģiskajā redzējumā iekļaut prasību ātri attīstīt sadarbspējīgus materiālos un nemateriālos viedos infrastruktūras tīklus, kas ir vajadzīgi aprīkota un saskaņota kontinentāla vienotā tirgus izveidei un ilgtspējīgai attīstībai ar mērķi nodrošināt harmonisku, taisnīgu un iekļaujošu attīstību. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EESK atbalsta pamatnostādnes, kas izklāstītas ikgadējā stratēģijā par ieguldījumiem nemateriālajos izglītības, apmācības un prasmju pilnveidošanas sektoros, un uzskata, ka šīs pamatnostādnes ir neaizvietojamas un noteicošas. Tie ir ilgtermiņa un ļoti ilga termiņa ieguldījumi, lai pilnveidotu sabiedrību, tās kultūru un starptautisko konkurētspēju. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EESK piekrīt pamatnostādnei par pētniecības un inovācijas attīstību un atbalsta to, tāpat kā šim mērķim paredzētā finansējuma palielināšanu, jo tie ir ilgtermiņa ieguldījumi, kas ir stratēģiski svarīgi visas ES konkurētspējai starptautiskā līmenī. Tas jo īpaši attiecas uz sektoriem, kuriem raksturīga modernizācija un aizstāšana ar tīrām tehnoloģijām enerģētikas, transporta un ēku siltumapgādes un aukstumapgādes jomā, kā arī katrā rūpniecības, lauksaimniecības un pakalpojumu nozarē, kur arvien plašāk tiek izmantotas inovatīvas tehnoloģijas, jo īpaši digitālās tehnoloģijas, mākslīgais intelekts un 5G tehnoloģija. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EESK ir sarūgtināta par to, ka Komisijas paziņojumā gada izaugsmes pētījums Savienībā ir maz analizēts, aprobežojoties ar apgalvojumu, ka “tuvākā laika ekonomiskās attīstības perspektīvas aizēno daudz nelabvēlīgāka ekonomiskā un ģeopolitiskā situācija un liela nenoteiktība” un ka “ieguldījumi un potenciālā izaugsme joprojām nav sasniegusi pirmskrīzes līmeni”. Šādu situāciju varētu arī ietekmēt nesaskaņots Brexit process. EESK uzskata, ka galvenā prioritāte ir ar strauju Eiropas IKP kāpumu atjaunot ilgtspējīgu izaugsmi, galvenokārt vājākajās valstīs un reģionos, lai radītu labklājību un bagātību, kas ir būtiska stratēģijas atbalstam. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | Tomēr EESK atbalsta ikvienu ierosināto stratēģisko pamatnostādni, kas vērsta uz izaugsmi un iezīmē 2020. gada Eiropas pusgadu. Komiteja arī piekrīt par trūkumiem, kas norādīti saistībā ar katra mērķa sasniegšanu, jo īpaši – ar mērķi par ieguldījumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu vides programmas; pašreizējā Stabilitātes pakta un tā stingro noteikumu darbības laikā šie trūkumi var apgrūtināt enerģētikas un klimata plānu vienveidīgu piemērošanu dalībvalstīs. Ļoti iespējams, ka vides atjaunošanas mērķus sasniegs tikai tās ES valstis, kuras izpilda Stabilitātes pakta prasības vai pat tās pārsniedz; tādējādi tas kavētu ES centienus sasniegt globālo mērķi, vienlaikus iegūstot daļēju rezultātu visai planētai un attālinoties no vēlmes panākt, ka visa ES kļūst par etalonu citām pasaules valstīm. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | Tāpēc EESK vēlas, lai tiek izskatīti un pieņemti ieguldījumu regulēšanas pasākumi, kas, ņemot vērā Stabilitātes pakta ierobežojumus vai izdarot izņēmumu no tiem un no noteikumiem par valsts atbalstu, ļautu visām valstīm veikt ieguldījumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu savus mērķus, kuri noteikti Komisijas apstiprinātajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | EESK atzinīgi vērtē 2020. gada izaugsmes stratēģijā iekļauto priekšlikumu izmantot visus finanšu līdzekļus un sviras, kas jau ir pieejami ar pašreizējiem instrumentiem, kuri paredzēti daudzgadu finanšu plānā 2021.–2027. gadam. Šis priekšlikums tika publiskots 2020. gada 15. janvārī prezentācijā Eiropas Parlamentā. Komiteja arī cer, ka tiks palielināti finanšu līdzekļi, ja tie būs nepieciešami mērķu sasniegšanai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | EESK aicina nodrošināt, ka Komisija efektīvi un proaktīvi uzrauga rezultātus, kuri dažādām dalībvalstīm jāsasniedz atbilstoši saskaņotiem enerģētikas un klimata plāniem, stimulējot atbalsta pasākumus, kas palīdz risināt problēmas, tostarp finansiālās un metodoloģiskās problēmas, nevis tikai kritizēt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | EESK piekrīt tam, ka ir jāstiprina finanšu sistēmas stabilitāte un noturība un jāpastiprina noteikumi, kas reglamentē finanšu tirgus, lai stiprinātu Eiropas valūtas starptautisko nozīmi un veiktu piesardzības pasākumus, pastiprinot makroprudenciālos noteikumus un citus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt dalībvalstu finanšu stabilitāti pret jebkādām turpmākām krīzēm, kas varētu rasties citur pasaulē un ietekmēt Eiropu globalizācijas rezultātā. Papildus notiekošajam banku un kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanas procesam gaidāmajā ECB monetārās politikas stratēģiskajā pārskatīšanā [(1)](#ntr1-C_2020120LV.01000101-E0001) būtu vairāk jākoncentrējas uz ekonomikas izaugsmes veicināšanu eurozonā un euro starptautiskās nozīmes stiprināšanu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14. | EESK uzsver: 2020. gada izaugsmes stratēģijā svarīgi ir galveno uzmanību pievērst iedzīvotāju labklājībai, saglabājot un nostiprinot sociālos sasniegumus, kuriem pateicoties ES ir paraugs visai pasaulei. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.15. | Attiecībā uz sociālo tiesību pamatpīlāru EESK atzinīgi vērtē to, ka minētās tiesības ir atkārtoti uzsvērtas 2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā. EESK cer, ka Eiropas pusgada mērķos īpaša uzmanība tiks pievērsta dzimumu līdztiesības jautājumam, jo īpaši attiecībā uz sieviešu tiesībām darbā, atalgojuma izlīdzināšanas panākšanu, darba vietas aizsardzību mātēm, tostarp lai apkarotu negatīvās demogrāfiskās tendences, kā arī būtisku uzlabojumu īstenošanu tiesību aktos par ģimenes aizsardzību, piemēram, pilnveidojot bērna kopšanas atvaļinājumus tēviem, kā arī labvēlīgas darba vides nodrošināšanu, lai novērstu jebkādu fizisku un psiholoģisku vardarbību pret sievietēm. Attiecībā uz dzimumu līdztiesību būtu jāievēro arī laulības šķiršanas tiesību aktu konsekventa un vienlīdzīga piemērošana tā, lai nodrošinātu, ka abiem laulātajiem vienmēr ir vienādas tiesības uz viņu nepilngadīgajiem bērniem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.16. | EESK uzskata, ka ES ir jāstiprina sava pozīcija starptautiskajā arēnā, lai saglabātu labklājību, drošību un vērtības, kas ir ES pamatā, un jāuzņemas vadošā loma pasaulē, atbalstot ANO IAM visaptverošu, pārliecinošu un saskaņotu īstenošanu un daudzpusēju pasaules kārtību, kas balstās uz noteikumiem un kuras centrā ir Apvienoto Nāciju Organizācija, vienlaikus apņēmīgi aizsargājot demokrātijas principus un planētu, tiesiskumu un pamattiesības. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.17. | EESK ir pārliecināta, ka aprīkota un saliedēta vienotā tirgus izveide, kas koncentrētos uz iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzībām, var sniegt būtisku ieguldījumu izaugsmē, ja tā ir vērsta uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un tai jābūt harmoniskas, iekļaujošas, atjaunotas, atjauninātas Eiropas integrācijas centrā, kura ir pielāgota pilnībā sadarbspējīga digitālā vienotā tirgus jaunajām tehnoloģijām un infrastruktūrām. Saistībā ar Eiropas zaļā kursa pāreju īpašs uzsvars un nozīme būtu jāpiešķir uz cilvēkiem orientētam uzņēmumu modelim, piemēram, sociālās ekonomikas uzņēmumiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.18. | EESK uzskata: līdztekus padziļinātai administratīvajai vienkāršošanai, plašam digitalizācijas procesam un intensīvai visu ieinteresēto personu spēju veidošanai ES un valstu līmenī vajag ieviest stiprāku vienotā tirgus pārvaldības infrastruktūru. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.19. | EESK uzskata, ka ierosinātā stratēģiskā redzējuma īstenošana var saskarties ar riskiem un pretestību, ja nav jaunu pārvaldības mehānismu, kas iedzīvotājus un uzņēmumus, kā arī publiskā un privātā sektora dalībniekus vietējā un reģionālajā līmenī ļautu iesaistīt kā proaktīvus dalībniekus augšupējā procesā, kurā var paust viedokli un ietekmēt konkrētās vietējās vajadzības un problēmas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.20. | Tāpēc EESK iesaka dažādos līmeņos ieviest jaunas pārvaldības struktūras, kas varētu nodrošināt vietējo dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un iesaistīšanos tādu taisnīgu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kas atbilst reālajiem apstākļiem uz vietas. |

2.   Komisijas ierosinātā 2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Patlaban, šķiet, visi piekrīt tam, ka vajadzīga ir jauna globāla ilgtermiņa ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģija Eiropas nākotnei, ko papildinātu 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanas visaptverošs īstenošanas plāns un kas aptvertu visus aspektus, kuri ietekmē Eiropas sabiedrību un iedzīvotājus, uzņēmumus un vidi, kurā tie darbojas, rūpniecību un tās konkurētspēju, sākot ar ieguldījumiem un publiskajam iepirkumam, līdz pat tirdzniecībai, prasmēm, inovācijai un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Izstrādājot savu valsts politiku un stratēģijas, kas tiks iekļautas attiecīgajās stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās, dalībvalstīm būtu jāņem vērā prioritātes, kuras Komisija ir noteikusi dokumentā par gada izaugsmes pētījumu Eiropas Savienībā. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.3. | Paziņojuma par 2020. gada izaugsmes pētījumu Eiropas Savienībā [(2)](#ntr2-C_2020120LV.01000101-E0002) mērķis ir izklāstīt Komisijas viedokli par politiskajām prioritātēm, kuras dalībvalstīm būtu jāņem vērā, izstrādājot savu ekonomikas politiku 2020. gadam, un tā pamatā ir ANO 2030. gada IAM integrācija ES politikā, jo īpaši: | | | | --- | --- | | — | vides ilgtspēja, produktivitātes pieaugums, taisnīgums un makroekonomiskā stabilitāte kā ES ekonomikas politikas jaunās paradigmas pīlāri turpmākajos gados, | | | | | --- | --- | | — | nepieciešamība izstrādāt šo jauno izaugsmes paradigmu tā, lai efektīvi risinātu ilgtermiņa problēmas, kas pārveido Eiropas sabiedrību, | | | | | --- | --- | | — | ES politiskās un ekonomiskās vadības izveide pasaules līmenī, balstoties uz jauno paradigmu kā potenciālās izaugsmes stimulu, | | | | | --- | --- | | — | šādas politikas un strukturālo reformu izmaksu un ieguvumu līdzsvarošana īstermiņā un ilgtermiņā: ieguvumu sadale un izmaksu ierobežošana mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, | | | | | --- | --- | | — | ievērojami publiskie un privātie ieguldījumi, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp dažādiem izvirzītajiem stratēģiskajiem mērķiem, tostarp lai ieguldītu “rekordlielas summas progresīvā pētniecībā un inovācijā” un apmācībā un jo īpaši “lai sasniegtu pašreizējos 2030. gada klimata un enerģētikas mērķus”, | | | | | --- | --- | | — | ES budžeta 2021.–2027. gadam galvenā faktora optimizācija, lai īstenotu šādus politiskos mērķus: “pamatojoties uz esošajiem un jauniem mehānismiem, Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns nodrošinās investīcijas, kas nepieciešamas Eiropas zaļā kursa īstenošanai” un “taisnīgas pārejas mehānisms tiks piemērots visvairāk skartajiem reģioniem un nodrošinās, ka neviens netiek atstāts novārtā”, | | | | | --- | --- | | — | pastiprināta ekonomikas pārvaldība, kas būtu nesaraujami saistīta ar demokrātisko pārskatatbildību: lielāka demokrātiskā pārskatatbildība Eiropas pusgada ietvaros un vispārīgāk – Komisijas nodoms turpināt dialogu ar dalībvalstīm un aicināt tās iesaistīt valstu parlamentus, sociālos partnerus un visas citas attiecīgās ieinteresētās personas. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Tagad iepriekš minētos mērķus ES un dalībvalstīm būtu jāiekļauj stratēģijā un īstenojamu pasākumu kopumā. Lai ilgtspēja būtu politikas un rīcības stūrakmens, ES iestādēm, dalībvalstīm un reģioniem būtu jāapvieno daudzveidīgie instrumenti, kas dotu iespēju piedalīties visiem iedzīvotājiem, vienlaikus uzlabojot dzīves kvalitāti un ES ekonomikas konkurētspēju. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | EESK 2019. gada 30. oktobra rezolūcijā uzsvēra, ka “jārīkojas vienlaicīgi visos līmeņos un jārada darbības dinamika, lai risinātu steidzamus ekonomiskos, sociālos un vides jautājumus” [(3)](#ntr3-C_2020120LV.01000101-E0003), un aicināja izstrādāt vispārēju ES ilgtspējas stratēģiju 2050. gadam, lai īstenotu ANO programmu 2030. gadam [(4)](#ntr4-C_2020120LV.01000101-E0004). |

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.6. | Šajā rezolūcijā EESK arī uzsvēra: “Lai īstenotu šādu paradigmas maiņu, ir: | | | | --- | --- | | — | jāmaina pārvaldība, t. i., ir vajadzīgi speciāli pārvaldības mehānismi, kas ļautu ātrāk risināt steidzamas problēmas un sarežģītus jautājumus Šādu mehānismu uzdevums būtu sasaistīt ES un dalībvalstu līmeni, nevis aizstāt darbību kādā no tiem, | | | | | --- | --- | | — | ilgtspējīgas attīstības mērķi jāintegrē Eiropas Savienības ekonomikas un sociālās uzraudzības, kā arī budžeta plānošanas procesos;” | | | | | --- | --- | | — | Lietderīgi būtu papildināt Eiropas pusgadu “ar jauniem, uzlabotiem, izmērāmiem un savstarpēji papildinošiem sociāliem, ekonomiskiem un vides rādītājiem, lai uzraudzītu un izsekotu visus Eiropas sociālo tiesību pīlāra aspektus un principus, kā arī 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus”. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Ilgtspēja ir jebkuras veiksmīgas konkurētspējas stratēģijas vitāli svarīgs komponents, un Eiropai būtu jāpalielina tās ekonomikas virzītājspēku potenciāls, jāpastiprina pasaules mērogā sava novatores pozīcija, kura pamatojas uz aprites ekonomikas modeli, un jārada nākamās paaudzes tirdzniecības iespējas, kuras virza pieprasījums pēc ilgtspējīgiem risinājumiem. Noturīgs tirgus pieprasījuma pieaugums pēc ilgtspējīgiem risinājumiem prasa konsekvenci starp politikas mērķiem, kas vērsti uz ilgtspēju. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.8. | Atzinuma papildinājumā par 2019. gada izaugsmes pētījumu [(5)](#ntr5-C_2020120LV.01000101-E0005) EESK uzsvēra: | | | | --- | --- | | — | jāpalielina publiskie un privātie ieguldījumi, jo īpaši sociālajā un izglītības infrastruktūrā, | | | | | --- | --- | | — | jānodrošina atbilstība ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem 2030. gadam un ar enerģētikas pārkārtošanas un klimata plānu, | | | | | --- | --- | | — | jāintensificē strukturālās reformas, jo īpaši attiecībā uz strukturālo nelīdzsvarotību un tekošā konta pārpalikumu, | | | | | --- | --- | | — | līdzekļi jāizmanto materiālajiem, digitālajiem un vides ieguldījumiem, kā arī prasmju un kvalifikācijas pilnveidošanai, | | | | | --- | --- | | — | sociālo tiesību aizsardzības centrālo lomu, kas jāiekļauj Eiropas pusgadā tādā pašā līmenī kā makroekonomiskie un budžeta mērķi, | | | | | --- | --- | | — | ar nodokļiem ir jāveicina produktīvi ieguldījumi un izdevumi reālajā ekonomikā, | | | | | --- | --- | | — | apspriešanos ar sociālajiem partneriem dažādos Eiropas pusgada īstenošanas posmos, | | | | | --- | --- | | — | stratēģiski nozīmīgi labumi jāizslēdz no privatizācijas. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.9. | Makroekonomikas līmenī “ir skaidri redzams, ka ir vajadzīga jauna Eiropas ekonomikas stratēģija – pozitīvs vēstījums ES ekonomikas turpmākai attīstībai pasaules kontekstā –, kuras palīdzētu uzlabot ES noturību pret ekonomikas satricinājumiem un sekmētu tās tautsaimniecības modeļa ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju, tādējādi atjaunojot uzticēšanos, stabilitāti un vispārēju labklājību visu Eiropas iedzīvotāju vidū” [(6)](#ntr6-C_2020120LV.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.10. | Jānodrošina “ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības samazināšana, augšupēja konverģence, ražīguma pieauguma nodrošināšana un konkurētspējas saglabāšana atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, kuros iekļauti ne tikai ar IKP saistītie mērķi, labvēlīgi apstākļi uzņēmumiem un investīcijām, kvalitatīvas darbvietas un pienācīgs atalgojums, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana, stabilas un uz ilgtspēju orientētas publiskās finanses, stabils finanšu sektors, kā arī līdz 2030. gadam izvirzīto ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) un Parīzes klimata nolīguma mērķu sasniegšana” [(7)](#ntr7-C_2020120LV.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.11. | Uzskatīdama, ka ES reālas nākotnes pamatā var būt tikai stabila ekonomiskā bāze, kas apvienota ar spēcīgu sociālo dimensiju [(8)](#ntr8-C_2020120LV.01000101-E0008), EESK “ir konsekventi atbalstījusi augšupēju konverģenci un efektīvāku sociālo politiku gan ES, gan dalībvalstu līmenī [(9)](#ntr9-C_2020120LV.01000101-E0009)” un aicinājusi “izstrādāt skaidru un koordinētu ceļvedi, kurā būtu noteiktas pīlāra īstenošanas prioritātes, un panākt spēkā esošo sociālo tiesību un standartu ievērošanu”. “Ar jaunu Eiropas pusgada procesu, veicot sociālās nelīdzsvarotības uzraudzību, būtu jācenšas sasniegt sociālus mērķus, un būtu jāievieš jauni, izmērāmi rādītāji un konkrētām valstīm adresēti ieteikumi sociālajā jomā” [(10)](#ntr10-C_2020120LV.01000101-E0010). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.12. | Veicot pasākumus vienotā tirgus stiprināšanai, ir jāsekmē “dažādu tādu uzņēmumu veidu attīstībai piemērota konteksta izveide, kuri ir gatavi risināt problēmas, ar kādām sabiedrība saskaras”. “Ir jāapvieno un jāintegrē dažādi uzņēmējdarbības veidi, bet katra no attiecīgajām jomām ir pelnījusi pienācīgu likumdevēju uzmanību un publiskos ieguldījumus”, noraidot pieeju “viens risinājums visiem” [(11)](#ntr11-C_2020120LV.01000101-E0011). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.13. | EESK uzsvēra, ka “pārmaiņas, ko jaunās tehnoloģijas, mākslīgais intelekts un lielie dati ievieš ražošanas procesos un ekonomikā kopumā, būtiski mainīs arī darba tirgu” un ka svarīgi ir, lai “šīs pārmaiņas norit auglīga sociālā dialoga gaisotnē, kā arī ievērojot darba ņēmēju tiesības” [(12)](#ntr12-C_2020120LV.01000101-E0012) un dzīves kvalitāti. |

3.   Vispārīgas piezīmes

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | EESK uzskata, ka absolūta prioritāte ir ieteikt stiprināt tādas ekonomikas ilgtspējīgu izaugsmi, kas rada jaunu un ilgstošu nodarbinātību un labklājību, kura vajadzīga ieguldījumu atbalstam, lai palielinātu aprites ekonomikas faktoru vispārējās produktivitātes pieaugumu, paātrinātu strukturālās reformas labākai pārvaldībai un lielākai pārskatatbildībai, jo īpaši digitālajā un vides jomā, kā arī attīstītu prasmes un kvalifikācijas un aizsargātu sociālās tiesības, kas nepieciešamas Eiropas zaļā kursa jaunās paradigmas ietvaros. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Pārejai uz jaunu attīstības modeli jābūt balstītai uz konkurētspējīgu ilgtspēju kā Eiropas veiksmīgas sociālās tirgus ekonomikas stūrakmeni; arī turpmāk šai ilgtspējai jābūt par vadošo principu, ar nosacījumu, ka tā aizsargās iedzīvotājus un reģionus no izmaksām, ko rada pārmaiņas, kuras neizbēgami rada ieguldījumi efektīvās un integrētās sociālās aizsardzības sistēmās. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | Finanšu krīze uzskatāmi pierādīja, cik svarīga ir stabilitāte un integrācija kapitāla un finanšu tirgos, kuru sadrumstalotība joprojām kavē uzņēmumu izaugsmi un ieguldījumus: vajadzētu veikt papildu pasākumus, jo īpaši finanšu nozarē, ar kuriem atjaunot uzticēšanos tirgum un uzticēšanos visās dalībvalstīs. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | ES ir vajadzīga jauna ekonomikas stratēģija, kas veicina nepārtrauktu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un piedāvā pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes darbu visiem. EESK ir pārliecināta, ka aprīkota un saliedēta vienotā tirgus izveidei, kas koncentrētos uz iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzībām, jābūt harmoniskas, iekļaujošas, atjaunotas, atjauninātas Eiropas integrācijas centrā, kura ir pielāgota pilnībā sadarbspējīga digitālā vienotā tirgus jaunajām tehnoloģijām un infrastruktūrām. Saistībā ar Eiropas zaļā kursa pāreju īpašs uzsvars un nozīme būtu jāpiešķir uz cilvēkiem orientētam uzņēmumu modelim, piemēram, sociālās ekonomikas uzņēmumiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | EESK uzskata: līdztekus padziļinātai administratīvajai vienkāršošanai, plašam digitalizācijas procesam un intensīvai visu ieinteresēto personu spēju veidošanai ES un valstu līmenī vajag ieviest stiprāku vienotā tirgus pārvaldības infrastruktūru, proaktīvi integrējot iedzīvotājus, patērētājus un uzņēmumus, lai izvērstu vienkāršotas un lietotājiem draudzīgas koncepcijas un vienotā tirgus noteikumu savlaicīgu, pārredzamu un efektīvu ieviešanu un piemērošanu kā pamatu sekmīgai pārejai uz ekonomiskajā, vides un sociālajā aspektā digitālu, efektīvu, saskaņotu, līdzsvarotu un ilgtspējīgu Eiropas Savienību. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | EESK uzsver līdz šim pausto par to, ka vajag “pēc iespējas ātrāk mazināt infrastruktūras, teritoriālo un kultūras digitālo plaisu, kas patlaban kavē ES ekonomisko un sociālo attīstību un rada dzīves apstākļu un iespēju nevienlīdzību gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem” [(13)](#ntr13-C_2020120LV.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | EESK uzskata, ka bez jauniem pārvaldības mehānismiem, kas iedzīvotājus un uzņēmumus, kā arī publiskā un privātā sektora dalībniekus vietējā un reģionālajā līmenī ļautu iesaistīt kā proaktīvus dalībniekus augšupējā procesā, kurā var paust viedokli un ietekmēt konkrētas vietējās vajadzības un problēmas, ierosinātā stratēģiskā redzējuma īstenošana var saskarties ar riskiem un pretestību, kas var palēnināt īstenošanas procesu; Komiteja iesaka ES un valstu iestādēm ieviest jaunas pārvaldības struktūras, kas varētu nodrošināt vietējo dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un iesaistīšanos tādu taisnīgu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kas atbilst reālajiem apstākļiem uz vietas. |

Briselē, 2020. gada 19. februārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020120LV.01000101-E0001)  Ievadruna, preses konference, ECB prezidente Christine Lagarde, 2019. gada 12. decembris.

[(2)](#ntc2-C_2020120LV.01000101-E0002)  2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija (COM(2019) 650 final).

[(3)](#ntc3-C_2020120LV.01000101-E0003)  EESK atzinums par pārdomu dokumentu “Rezolūcija par tematu “Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejasieguldījums Eiropas Komisijas 2020. gada darba programmā un ne tikai”” ([OV C 47, 11.2.2020., 1. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC)).

[(4)](#ntc4-C_2020120LV.01000101-E0004)  “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”.

[(5)](#ntc5-C_2020120LV.01000101-E0005)  [OV C 190, 5.6.2019., 24. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC)

[(6)](#ntc6-C_2020120LV.01000101-E0006)  EESK 2019. gada 17. jūlija atzinums “Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku” ([OV C 353, 18.10.2019., 23. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(7)](#ntc7-C_2020120LV.01000101-E0007)  EESK 2019. gada 17. jūlija atzinums “Jauns redzējums par ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu” ([OV C 353, 18.10.2019., 32. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(8)](#ntc8-C_2020120LV.01000101-E0008)  EESK 2017. gada 19. oktobra atzinums par tematu “Sociālās dimensijas un Eiropas sociālo tiesību pīlāra ietekme uz ES nākotni” ([OV C 81, 2.3.2018., 145. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), 1.2. un 2.2. punkts.

[(9)](#ntc9-C_2020120LV.01000101-E0009)  Piemēram, atzinumos “Efektīvu un uzticamu sociālās nodrošināšanas sistēmu principi” ([OV C 13, 15.1.2016., 40. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_013_R_TOC)); “Sociālās dimensijas un Eiropas sociālo tiesību pīlāra ietekme uz ES nākotni” ([OV C 81, 2.3.2018., 145. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)) un “Priekšlikums Padomes ieteikumam par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai” ([OV C 440, 6.12.2018., 135. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_440_R_TOC)).

[(10)](#ntc10-C_2020120LV.01000101-E0010)  EESK 2019. gada 25. septembra atzinums “Eiropas sociālo tiesību pīlārs – sākotnējās īstenošanas novērtējums un ieteikumi nākotnei” ([OV C 14, 15.1.2020., 1. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)).

[(11)](#ntc11-C_2020120LV.01000101-E0011)  EESK 2019. gada 17. jūlija atzinums “Uzņēmējdarbību un inovāciju veicinoša vienotā tirgus stiprināšana” ([OV C 353, 18.10.2019., 6. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), 1.3. un 1.5. punkts.

[(12)](#ntc12-C_2020120LV.01000101-E0012)  EESK 2019. gada 17. jūlija atzinums “Uzņēmējdarbību un inovāciju veicinoša vienotā tirgus stiprināšana” ([OV C 353, 18.10.2019., 6. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), 1.3. un 1.5. punkts.

[(13)](#ntc13-C_2020120LV.01000101-E0013)  EESK 2017. gada 18. oktobra atzinums “Digitālais vienotais tirgus: vidusposma pārskats” ([OV C 81, 2.3.2018., 102. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), 1.8. punkts.

---

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 120/7 |

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku”

(COM(2019) 652 final)

(2020/C 120/02)

| | |
| --- | --- |
| Ziņotājs: | Petr ZAHRADNÍK |

| | |
| --- | --- |
| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 6.2.2020. |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.2.2020. |
| Pieņemts plenārsesijā | 19.2.2020. |
| Plenārsesija Nr. | 550 |
| Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) | 129/10/17 |

1.   Secinājumi un ieteikumi

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | EESK ar bažām atzīmē, ka eurozonas ekonomikā vērojama lejupslīde un bezdarba līmeņa pazemināšanās pakāpeniski apstājas, un šos fenomenus pavada aizvien vairāk riska faktoru, kuri ietekmē ekonomikas sniegumu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | Tomēr EESK uzskata, ka ES un eurozonas ekonomikas turpmākās paradigmas pamatelements ir Eiropas zaļais kurss, kas var kļūt par sākumu fundamentālām pārmaiņām un pagrieziena punktu. Daudz kas būs atkarīgs no tā, kā šīs pārmaiņas tiks pārvarētas: ja tās norisināsies sekmīgi, tās var Eiropu pavirzīt uz priekšu gan ekonomiskā, gan sociālā aspektā; pretējā gadījumā to neveiksme varētu nopietni apdraudēt visas ES integritāti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | Svarīgs ekonomiskās attīstības rādītājs – gan tradicionālā, gan jauno, proti, Eiropas zaļā kursa, elementu perspektīvā – ir ilgstošā ģeogrāfiskā nevienlīdzība un atšķirības Eiropas Savienības iekšienē, kuras joprojām saglabājas, neraugoties uz relatīvi veiksmīgo konverģenci dažu pēdējo gadu laikā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | Tā kā konverģences procesam ir jāpalīdz un tas jāpaātrina, EESK atbalsta viedokli, ka Eiropas zaļais kurss varētu būt platforma Eiropas kopīgās pievienotās vērtības veicināšanai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EESK norāda, ka, neraugoties uz pastāvīgiem riska faktoriem, it īpaši dažās dalībvalstīs, eurozonas finanšu sektora stāvoklis, stabilitāte un darbība ir uzlabojušies. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EESK ir pārliecināta, ka strukturālās reformas un ieguldījumi, kas saistīti ar Eiropas zaļā kursa īstenošanu, varētu ievērojami veicināt eurozonas ekonomisko labklājību, arī tajās dalībvalstīs, kuru izaugsmes potenciāls pašlaik ir zemāks par vidējo. Šādi varētu veicināt konverģenci eurozonā un Eiropas Savienībā kopumā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EESK uzsver, ka Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanai būs vajadzīgs ievērojams finansējuma apjoms, kas līdz šim nav pilnībā nodrošināts. Konkrēti, komiteja pauž bažas par Taisnīgas pārkārtošanās fondam un ar to saistītajam mehānismam paredzētā finansējuma nepietiekamību. Būs jāpiesaista valstu publiskie un privātie resursi un jāizveido atbilstīgs mehānisms, lai šie resursi tiktu novirzīti zaļā kursa mērķiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EESK uzsver, ka, it īpaši ņemot vērā gaidāmo ekonomikas palēnināšanos, arī turpmāk būs vajadzīga piesardzīgi agresīva fiskālā politika. Vienlaikus jānodrošina līdzsvarota kombinācija starp ekonomikas politiku un pīlāriem, uz kuriem balstās EMS. Šos mērķus palīdzētu sasniegt tā dēvētā “zelta likuma” pieņemšana attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EESK iesaka lielāku uzmanību pievērst nodokļu sistēmas pielāgošanai turpmākajām vajadzībām, lai veicinātu videi draudzīgāku patērētāju un ražotāju rīcību un nodrošinātu taisnīgu nodokļu uzlikšanu ar mērķi nepieļaut ienākumu un turības līmeņa atšķirību padziļināšanos, un ar tiesību aktos noteiktām prasībām novērst krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | EESK uzsver, ka laikā, kad strauji vairojas jauni finanšu platformu veidi, ir pareizi jālīdzsvaro finanšu inovācijas attīstība un noteikumu pieņemšana par finanšu tirgus uzraudzību un regulēšanu. Komiteja norāda, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt finanšu tirgus stabilitāti. Šajā saistībā komiteja ir vairākkārt norādījusi uz kavēšanos to būtisko elementu īstenošanā, kuri ir svarīgi finanšu savienības izveides pabeigšanā. |

2.   Konteksts

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Eurozonas ekonomikas izaugsme palēninās, bezdarbs vairs nesamazinās, un, neraugoties uz mērenu izaugsmi, inflācija joprojām ir zema un atrodas zem inflācijas mērķa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | 2020. gada perspektīvas liecina par riska faktoru skaita palielināšanos un no tās izrietošo nenoteiktību. Šie riski var izraisīt ilgāku periodu, kurā būs raksturīga vāja izaugsme, zema inflācija, mazs algu pieaugums un pieaugoša ienākumu nevienlīdzība turpmākajos gados, ja vien netiks ievērojami palielinātas investīcijas, it īpaši augstas produktivitātes nozarēs, kurās eurozona un ES ir konkurētspējīgas pasaules mērogā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | Neraugoties uz labvēlīgiem darba tirgus apstākļiem, reālās algas 2018. un 2019. gadā palielinājās tikai lēni un pieticīgi par mazāk nekā 1 %, un šis pieaugums, tāpat kā iepriekš, ir ļoti neviendabīgs, un labklājības sadalījums ir nelīdzsvarots. Daudzos gadījumos algu nevienlīdzība ir pat palielinājusies, un dažās valstīs reālās algas joprojām ir zemākas nekā pirms desmit gadiem. Tas vairo nabadzīgu strādājošo rindas – cilvēkus, kuriem, neraugoties uz darba esamību, ir grūti pārvarēt nabadzības slieksni vai kuriem draud sociālā atstumtība. Ir svarīgi palielināt reālās algas un samazināt nabadzību, lai paaugstinātu dzīves līmeni un veicinātu privāto patēriņu, kas labvēlīgi ietekmē ražošanu un izaugsmi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Lielais tekošā konta pārpalikums ir samazinājies, un plaisa starp dalībvalstīm ar deficītu un dalībvalstīm ar pārpalikumu ir nedaudz samazinājusies, galvenokārt ārējā pieprasījuma samazināšanās dēļ. Tomēr dažām dalībvalstīm joprojām ir pārmērīgi pārpalikumi. Pasākumi to samazināšanai – saistībā ar ieguldījumiem un algām – palīdzētu uzlabot vājo izaugsmi eurozonā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Eiropas zaļais kurss ir pilnīgi jauns elements; tas tiek uztverts kā ilgtermiņa iespēja, kas jau īstermiņā varētu ietekmēt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Tomēr īstermiņā un vidējā termiņā tas būs saistīts ar milzīgām finanšu izmaksām. Ārkārtīgi svarīgi būs arī ierosinātie jaunie instrumenti: Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns un Taisnīgas pārkārtošanās fonds. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.6. | Eurozonas ekonomikas attīstības asimetrija joprojām ir problēma, jo vēl arvien ir jūtama gan iepriekšējās ekonomikas krīzes dziļā ietekme, gan individuālu dalībvalstu ekonomikas atšķirīgās strukturālās problēmas, kas neļauj pilnībā izmantot katras dalībvalsts ekonomisko potenciālu. Šīs atšķirības izpaužas arī kā nopietnas sociālās sekas, it īpaši kā pastāvīga nabadzība un sociālā atstumtība. Lai gan, salīdzinot ar 2012. gadu, šo problēmu skarto cilvēku skaits šobrīd ir samazinājies par aptuveni pieciem miljoniem, EESK uzdod joprojām pamatotu jautājumu, vai, ņemot vērā gaidāmo ekonomikas lejupslīdi, pastāv risks, ka šī situācija atkārtosies, un vai ES un dalībvalstis tagad ir labāk sagatavotas šiem draudiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Finanšu sektora stāvoklis, stabilitāte un darbība eurozonā kopš krīzes ir ievērojami uzlabojušies, tomēr riski joprojām pastāv, un joprojām ir vājās vietas, kuras nav pilnībā izlabotas, it īpaši dažu valstu finanšu sistēmās. |

3.   Vispārīgas piezīmes

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | EESK norāda: lai arī eurozonā joprojām turpinās ekonomikas izaugsmes posms, tā sāk vājināties. Šajā posmā ir svarīgi atzīt, ka EMS pamatā ir monetārais un finanšu pīlārs, ekonomikas pīlārs, sociālais pīlārs un politiskais pīlārs. Tāpat kā iepriekšējos atzinumos [(1)](#ntr1-C_2020120LV.01000701-E0001), EESK iesaka nodrošināt minēto pīlāru līdzsvaru; šā līdzsvara neievērošana vai izjaukšana varētu novest pie bīstamām atšķirībām. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Tomēr EESK uzskata, ka Eiropas zaļo kursu var uzskatīt par būtisku parametru nepieciešamo strukturālo reformu īstenošanai un ar tām saistīto ieguldījumu veikšanai. Eiropas zaļā kursa un strukturālo reformu simbioze, ievērojot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus, var ievērojami uzlabot ilgtermiņa ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes priekšnoteikumus un novērst negatīvu ārējo sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi, kā arī dažas citas tirgus nepilnības. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | EESK uzskata, ka šīs reformas ir īpaši svarīgas tām dalībvalstīm, kuru izaugsmes potenciāls ir krietni zemāks par eurozonas vidējo rādītāju. Stabili un mērķorientēti ieguldījumi produktīvās nozarēs ļaus tām turpmākajos desmit gados pārvarēt šo plaisu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | EESK uzsver: nedrīkst aizmirst, ka bez atbilstošiem un ilgtspējīgiem ieguldījumiem eurozonā draud iestāties ilgāks periods ar zemu izaugsmes un ražīguma potenciālu, zemām algām, pieaugošu nevienlīdzību un neprognozējamu inflāciju. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | EESK norāda, ka nākamajā periodā eurozonai būs jāizrāda lielāka atbildība un jutīgums attiecībā uz ekonomikas ietekmi uz klimata pārmaiņām. Klimata pārmaiņu apjoms un intensitāte pašlaik ir viens no pasaulē nozīmīgākajiem zināmajiem un vispāratzītajiem sistēmiskajiem riskiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | EESK uzskata, ka 2020. gads, ļoti iespējams, būs pagrieziena punkts, kurā ekonomikas paradigmas maiņa novedīs pie vides kritēriju integrēšanas ar tirgu saistītu lēmumu pieņemšanā. Tam būs tālejošas sekas arī pēc 2020. gada. Šis pagrieziena punkts tiek uzskatīts par būtisku ne tikai attiecībā uz ekonomikas sistēmas darbību, bet arī attiecībā uz to, kādi ekonomikas politikas rezultāti tiek gaidīti. EESK brīdina, ka šā izšķirošā posma neveiksmīga pārvaldība varētu ārkārtīgi postoši ietekmēt visu ES projektu. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai šajā jomā tiktu panākts visu iesaistīto pušu konsenss: gan, piemēram, starp Eiropas Komisiju un dalībvalstīm, gan pašu dalībvalstu starpā. Turklāt jāņem vērā ievērojamās reģionālās atšķirības, dažādu pilsoniskās sabiedrības grupu atšķirīgās intereses utt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Tādēļ EESK uzskata, ka Eiropas zaļais kurss un galvenie tā īstenošanas instrumenti – it īpaši Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns un Taisnīgas pārkārtošanās fonds – ir iespēja reaģēt uz pašreizējām problēmām un vajadzībām; tā īstenošana būs svarīgs pārbaudījums, kurā noskaidrosies, vai eurozonas dalībvalstu un visas ES intereses saskan. Šajā saistībā dalībvalstīm ir ne tikai jāaizstāv savas vajadzības, bet arī jārespektē citu dalībvalstu vajadzības un jāmeklē kopēja nostāja, kas nāktu par labu visiem. Turklāt jāņem vērā ietekme uz atsevišķām sabiedrības grupām, tostarp jānodrošina klimata politikas izmaksu un ieguvumu taisnīga sadale starp dalībvalstīm un to iekšienē. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | EESK vērš uzmanību uz to, ka ES budžetā pieejamie kopējie resursi neapšaubāmi ir pilnīgi nepietiekami, lai pārvarētu milzīgo izaicinājumu, kas saistīts ar Eiropas zaļo kursu. Tādēļ ir noteikti jāmeklē jauns kopīgo ES stratēģisko vajadzību finansēšanas satvars, kas šajā procesā iesaistītu arī valstu publiskos un privātos līdzekļus. EESK piebilst, ka ir iespēja šos resursus piešķirt ne tikai “zaļiem sektoriem”, bet arī citām jomām, kas var sniegt būtisku ieguldījumu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā, piemēram, digitālajai pārveidei, tīklu nozaru attīstībai un viedai un ilgtspējīgai transporta infrastruktūrai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9. | EESK uzskata, ka ir svarīgi nākamajos desmit gados precīzi koordinēt gan eurozonas, gan visas ES ieguldījumu stratēģijas un ievērot visu attiecīgo ieinteresēto personu intereses. Sākot ar 2021. gadu, šim mērķim labi kalpos divi jauni instrumenti – budžeta instruments konverģencei un konkurētspējai un programma InvestEU [(2)](#ntr2-C_2020120LV.01000701-E0002) –, ja tos efektīvi kombinēs ar tradicionālajām ES budžeta resursu pārvaldības metodēm, piemēram, kohēzijas politiku. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10. | 2008. gada ekonomikas krīze paralizēja eurozonas valstu ekonomiskās konverģences procesu. Kopumā atlabšana ir bijusi nevienmērīga: ir vērojamas atlabšanas pazīmes Centrāleiropā un Austrumeiropā, bet ne Eiropas dienvidos. Tajā pašā laikā vissekmīgākās Centrāleiropas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstis ir apsteigušas vai gandrīz panākušas dažas no tradicionālajām ES ekonomikām, un gaidāms, ka nākamajos desmit gados šis process turpināsies. Tomēr konverģence ir jāpastiprina, jo starp dalībvalstīm joprojām pastāv ievērojamas atšķirības. Šajā saistībā EESK atbalsta ilgtspējīgu un iekļaujošu visas ES izaugsmi un sociālās un ekonomiskās nelīdzsvarotības samazināšanu dalībvalstīs un to starpā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.11. | EESK stingri uzsver, ka dažādajiem ekonomikas politikas komponentiem jābūt līdzsvarā. Īpaši būtiski ir izmantot arī fiskālās politikas instrumentus, kā pēdējo gadu laikā ir aicinājusi ECB. ECB, visticamāk, turpinās piemērot uz izaugsmi orientētu, atbalstošu monetāro politiku, kuras mērķis ir ne tikai tuvināt reālo inflāciju inflācijas mērķim, bet arī saglabāt labvēlīgus izaugsmes apstākļus, vienlaikus nodrošinot finanšu stabilitāti. EESK arī iesaka nostiprināt ECB kā pēdējās instances aizdevēja lomu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.12. | Iepriekšējā periodā uzlabotā fiskālā disciplīna ļauj tuvākajā nākotnē piemērot piesardzīgi agresīvu fiskālo politiku, vienlaikus neaizmirstot arī reālās ekonomikas palēnināšanās ietekmi turpmākajos gados. Tagad paveras plašas iespējas ne tikai veikt ieguldījumus, bet arī jūtami stiprināt struktūrpolitikas īstenošanu, lai palielinātu ekonomikas potenciālu un novērstu atlikušo nelīdzsvarotību un tirgus nepilnību izpausmes, vienlaikus nodrošinot taisnīgus darba apstākļus un sociālo aizsardzību. Tas nozīmē, piemēram, atbalstīt efektīvu iestāžu darbību, neatkarīgu un efektīvu tiesu sistēmu, kvalitatīvu publisko pārvaldi, stabilus pamatnosacījumus korupcijas apkarošanai, efektīvas nodokļu sistēmas, labas izglītības sistēmas, tirgum atbilstošus instrumentus uzņēmējdarbības veicināšanai, augstus nodrošinājuma standartus bezdarba gadījumā, kā arī stiprināt sociālā dialoga mehānismus, tostarp koplīgumu slēgšanas sarunas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13. | EESK uzskata, ka ir pamats turpināt pārdomas par nodokļu sistēmas pašreizējo parametru atbilstību un ilgtspēju. Eurozonai ir raksturīgs salīdzinoši liels nodokļu slogs, kas sliecas uz darbaspēka aplikšanu ar nodokļiem. Savukārt vides un īpašuma nodokļi kopumā veido ļoti nelielu daļu no kopējiem nodokļiem. Tāpēc EESK norāda, ka ir jāievieš tādi nodokļu veidi, kas atvieglotu darbaspēka nodokļu slogu un palielinātu to, piemēram, par finanšu spekulācijām. Komiteja iesaka ieviest taisnīgu nodokļu režīmu, it īpaši attiecībā uz jauniem digitālās ekonomikas veidiem, kuros kapitāls tiek vairāk koncentrēts uz vērtības iegūšanu, nevis preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu. Nākotnē vides nodokļi varētu būt svarīgs instruments, ar ko veicināt patērētāju un ražotāju “zaļāku” rīcību, būtiski neietekmējot ekonomikas izaugsmes nosacījumus. Vienlaikus EESK norāda, ka nodokļu sistēmu iespējamās izmaiņas nedrīkst vēl vairāk saasināt jau tāpat ļoti nelīdzsvaroto ienākumu un bagātības sadalījumu. EESK aicina turpināt un pastiprināt centienus cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (agresīva nodokļu plānošana), lai uzlabotu nodokļu sistēmas efektivitāti. EESK piekrīt Eiropas Komisijai, ka, izstrādājot nodokļu politiku, kas palīdzētu radīt taisnīgus apstākļus vienotajā tirgū, ir vajadzīga ciešāka dalībvalstu koordinācija un sadarbība. EESK atbalsta arī Eiropas Komisijas centienus un apspriedes, kuru mērķis ir panākt vienošanos par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), kā arī vienošanos par peļņas sadales pārskatīšanu starp valstīm. Kā teikts iepriekšējā atzinumā [(3)](#ntr3-C_2020120LV.01000701-E0003) un atkārtoti minēts EESK publikācijā “Nodokļu politika: organizētas pilsoniskās sabiedrības viedoklis”, EESK norāda, ka nodokļu politikai kopumā un jo īpaši cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā arī turpmāk jābūt nākamās Eiropas Komisijas prioritātei. Šajā saistībā EESK atbalsta debates par pakāpenisku pāreju uz balsošanu ar kvalificētu balsu vairākumu un uz parasto likumdošanas procedūru nodokļu jautājumos; vienlaikus tā atzīst, ka visām dalībvalstīm vienmēr ir jābūt pietiekamām iespējām piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.14. | EESK ir vairākkārt norādījusi, ka joprojām ir svarīgi attīstīt un uzlabot vienotā tirgus darbību, kā arī radīt un nodrošināt apstākļus godīgai konkurencei un kvalitatīvai uzņēmējdarbības videi. Šo problēmu var risināt ar darbībām un pasākumiem Eiropas pusgada procesā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.15. | EESK labi apzinās, ka Eiropas ekonomikas milzīgās strukturālās problēmas neizbēgami rada sociālu ietekmi un sekas. Lai sekmīgi pārvarētu minētās problēmas, ir svarīgi garantēt un veicināt apstākļus jaunu profesionālo prasmju attīstībai, izveidot sistēmas, kā pāriet no vienas profesijas uz citu, un nodrošināt efektīvu un atbilstīgu sociālo aizsardzību. EESK uzskata, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs ir šim nolūkam piemērota platforma, un piekrīt tā noteikumu iekļaušanai ES tiesību aktos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.16. | EESK vērš uzmanību uz neatbilstību starp ātrumu, ar kādu notiek inovācija finanšu nozarē, un to, cik ātri regulatīvās sistēmas spēj pielāgoties regulējuma un aizsardzības noteikumu veidā. Šķiet, ka tradicionālo kredītpakalpojumu nozare tiek ļoti labi aizsargāta ar aizvien stingrākiem noteikumiem, tomēr tie ir saistīti ar augstām atbilstības nodrošināšanas izmaksām, savukārt uzņēmējdarbības videi nereti būtu vajadzīgi elastīgāki un pieejamāki instrumenti. Šajā ziņā banku savienība un eurozona veido svarīgu ekosistēmu, no kuras tiek gaidīts, ka tās rīcībā būs efektīvākas regulatīvās sistēmas un noteikumi, ar kuriem veicināt ieguldījumus visā vienotajā tirgū un novērst šķēršļus, lai valstu robežas vairs tik spēcīgi neietekmētu finanšu tirgu un tā darbību. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.17. | EESK norāda, ka 21. gadsimta otrās desmitgades beigās joprojām nav pabeigts ne finanšu savienības (t. i., banku savienības un kapitāla tirgu savienības integrācijas), ne ekonomiskās un monetārās savienības izveides process. EESK atzinīgi vērtē progresu it īpaši ekonomiskās savienības jomā, kurā Eiropas pusgada instruments un tā pastāvīgā pilnveidošana neapšaubāmi ir izrādījušies lietderīgi. Vienlaikus komiteja ar bažām konstatē, ka monetārās savienības gadījumā (gan no to dalībvalstu perspektīvas, kuras vēl nav pievienojušās eurozonai, gan attiecībā uz progresu saistībā ar eurozonas ārējo pārstāvību un administrāciju) un finanšu savienības gadījumā pēdējos mēnešos nav panākts jūtams progress. EESK atzinīgi vērtē to, ka ir palielinājusies eurozonas finanšu sektora noturība un izturētspēja, un atbalsta atlikušo trūkumu mazināšanas pasākumus. Komiteja aicina nekavējoties ieviest Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (ENAS) un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu stiprināt Eiropas uzraudzības un regulējuma satvaru, tostarp pasākumus pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.18. | Lai tiktu stiprināts arī EMS politiskais pīlārs, EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nostāju attiecībā uz sociālo partneru iesaistīšanu reformās, kas skar nodarbinātības, sociālos un ekonomikas aspektus, un uzskata, ka tas ir svarīgi, lai stiprinātu līdzatbildību par reformām un atbalstu to īstenošanai. Tomēr sociālo partneru un visas pilsoniskās sabiedrības iesaiste pirmām kārtām ir svarīga tādēļ, lai nodrošinātu līdzsvaru starp EMS finanšu, ekonomikas, sociālo un politisko pīlāru. |

4.   Īpašas piezīmes

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | EESK uzskata, ka “zaļās” dimensijas un tās sociālās ietekmes iekļaušana ekonomikas sistēmā un ekonomikas dalībnieku ikdienas uzvedībā, kā arī politikas veidotāju un īstenotāju rīcībā ir neizbēgama. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | Eiropas zaļā kursa saturs ir cieši jāsaista ar sociālo dimensiju. Mums ir jārisina gan klimata pārmaiņu problēma, gan jāveicina iekļaujoša izaugsme, jāuzlabo ekonomikas pielāgošanās spēja, jāmazina nevienlīdzība, jāpanāk taisnīgi darba apstākļi visiem darba ņēmējiem, jāuzlabo darba ņēmēju izglītības un apmācības sistēmas un jāpievēršas ar nabadzību un sociālo atstumtību saistītām problēmām. EESK atzinīgi vērtē Eiropas sociālo tiesību pīlāra un IAM iekļaušanu Eiropas pusgada procesā. Tomēr jāturpina šo centienu formalizēšana. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | EESK ar lielu interesi pieņem zināšanai priekšlikumu ieviest Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu un Taisnīgas pārkārtošanās fondu, atzinīgi vērtē ar tiem saistīto mērķu noteikšanu un šajā saistībā ierosinātos pasākumus, piemēram, ES budžetā palielināt izdevumus klimata un vides iniciatīvām. Tomēr komiteja piebilst, ka ar Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu vien nepietiks. Paredzēts, ka plāna neto ieguldījumi būs aptuveni 100 miljardi EUR gadā, taču Eiropas Komisijas aplēses liecina, ka 2030. gadam izvirzīto ES klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanai gadā būs vajadzīgi aptuveni 260 miljardi EUR papildu ieguldījumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāstiprina galvenokārt Taisnīgas pārkārtošanās fonds, kas ir visa Taisnīgās pārkārtošanās mehānisma kodols. Gaidāmajos EESK atzinumos par šīm iniciatīvām tiks sniegts detalizētāks novērtējums. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | EESK ierosina, ka Eiropas zaļais kurss būtu jāuzskata par platformu, kas veicina kopīgu Eiropas pievienoto vērtību, kopīgas vajadzības un intereses, kā arī kopīgus ieguldījumus, no kā labumu gūs visa ES un eurozona, nevis tikai atsevišķi dalībnieki. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | Lai Eiropas zaļā kursa īstenošana būtu sekmīga, ir ļoti svarīgi visā Eiropas Savienībā un eurozonā piemērot līdzsvarotu pieeju. EESK uzskata, ka šis parametrs ir būtisks, lai nodrošinātu labvēlīgus apstākļus pastāvīgai konverģencei un makroekonomikas stabilitātei. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | EESK apzinās, ka fiskālajai ilgtspējai svarīga ir piesardzīga un procesuāli nevainojama valstu fiskālo mehānismu darbība. Ieņēmumu pusē tā varētu ietvert, piemēram, nodokļu sistēmu taisnīgumu un pārredzamību un nodokļu saistību izpildi, bet izdevumu pusē – izstrādāt pienācīgus noteikumus par publisko iepirkumu un piemērot kritērijus, ar kuriem nosaka un mēra publisko izdevumu efektivitāti un kvalitāti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | EESK iesaka, ka, lai uzlabotu vienotā tirgus darbību un tā saikni ar Eiropas pusgadu, mērķtiecīgi koncentrējoties uz konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kā arī atbilstību ES budžetam un no ieteikumiem izrietošo saistību stingru ievērošanu, sistemātiski jāizvērtē ieguvumi no šīm darbībām – vai tiek radītas fiskālās spējas, palielināta Eiropas konkurētspēja kopumā un uzlabota vides un sociālā ilgtspēja. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | Mūsu interešu lokā jābūt ne tikai valsts parādam, bet arī sabiedrības labklājības aizsardzībai. Ievērojami resursi ir vajadzīgi ne tikai klimata pārmaiņu problēmas risināšanai. Pēc publisko ieguldījumu apjoma stagnācijas ir svarīgi palielināt ieguldījumus publiskajā infrastruktūrā (piemēram, digitalizācijas jomā), kas ne tikai sekmēs ekonomikas izaugsmi īstermiņā, bet arī nodrošinās ražošanas jaudu turpmākai labklājībai un konkurētspējai ilgākā termiņā. Pēc Eiropas Komisijas ieskatiem, fiskālajai politikai ir jāveido savstarpēja papildināmība ar ECB nostāju monetārās politikas jomā. Fiskālās politikas “zelta likums” attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem, ievērojot fiskālo disciplīnu, varētu rosināt un stimulēt publisko ieguldījumu pieaugumu šim nolūkam. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9. | Lai uzlabotu eurozonas elastīgumu un noturību pret ekonomikas satricinājumiem, būtu jāievieš instruments, kas palīdzētu dalībvalstīm tikt galā ar šādu satricinājumu sekām un preventīvi tās vēl labāk sagatavotu šādu satricinājumu izturēšanai. Tādēļ EESK atzinīgi vērtē gan ierosināto budžeta instrumentu konverģencei un konkurētspējai (BIKK) [(4)](#ntr4-C_2020120LV.01000701-E0004), gan vienošanos par Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (ESM) lomas palielināšanu. Vienlaikus EESK brīdina par risku izjaukt līdzsvaru starp galvenajiem pīlāriem (sk. iepriekš), uz kuriem balstās EMS. Attiecībā uz stabilizācijas instrumentu pārvaldību EESK atbalsta to demokratizāciju, proti, EMS politiskajā pīlārā vairāk iesaistīt Eiropas Parlamentu un sociālos partnerus, vienlaikus ievērojot Eiropas sociālo tiesību pīlāra un IAM principus. |

Briselē, 2020. gada 19. februārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020120LV.01000701-E0001)  [OV C 47, 11.2.2020., 106. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC); [OV C 353, 18.10.2019., 32. lpp](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(2)](#ntc2-C_2020120LV.01000701-E0002)  Šiem jautājumiem EESK pievērsusies nesenos atzinumos [OV C 47, 11.2.2020., 106. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC), [OV C 62, 15.2.2019., 131. lpp](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC)., [OV C 282, 20.8.2019., 20. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC)

[(3)](#ntc3-C_2020120LV.01000701-E0003)  [OV C 353, 18.10.2019., 90. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)

[(4)](#ntc4-C_2020120LV.01000701-E0004)  Sk. EESK atzinumu [OV C 47, 11.2.2020., 106. lpp.](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC)

---

PIELIKUMS

Šis specializētās nodaļas atzinuma punkts tika grozīts, lai atspoguļotu pilnsapulces apstiprināto grozījumu, taču sākotnējais formulējums saņēma vairāk nekā vienu ceturto daļu nodoto balsu (Reglamenta 59. panta 4. punkts):

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13. | EESK uzskata, ka ir pamats turpināt pārdomas par nodokļu sistēmas pašreizējo parametru atbilstību un ilgtspēju. Eurozonai ir raksturīgs salīdzinoši liels nodokļu slogs, kas sliecas uz darbaspēka aplikšanu ar nodokļiem. Savukārt vides un īpašuma nodokļi kopumā veido ļoti nelielu daļu no kopējiem nodokļiem. Tāpēc EESK norāda, ka ir jāievieš tādi nodokļu veidi, kas atvieglotu darbaspēka nodokļu slogu un palielinātu to, piemēram, par finanšu spekulācijām. Komiteja iesaka ieviest taisnīgu nodokļu režīmu, it īpaši attiecībā uz jauniem digitālās ekonomikas veidiem, kuros kapitāls tiek vairāk koncentrēts uz vērtības iegūšanu, nevis preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu. Nākotnē vides nodokļi varētu būt svarīgs instruments, ar ko veicināt patērētāju un ražotāju “zaļāku” rīcību, būtiski neietekmējot ekonomikas izaugsmes nosacījumus. Vienlaikus EESK norāda, ka nodokļu sistēmu iespējamās izmaiņas nedrīkst vēl vairāk saasināt jau tāpat ļoti nelīdzsvaroto ienākumu un bagātības sadalījumu. EESK aicina turpināt un pastiprināt centienus cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (agresīva nodokļu plānošana), lai uzlabotu nodokļu sistēmas efektivitāti. EESK piekrīt Eiropas Komisijai, ka, izstrādājot nodokļu politiku, kas palīdzētu radīt taisnīgus apstākļus vienotajā tirgū, ir vajadzīga ciešāka dalībvalstu koordinācija un sadarbība. EESK atbalsta arī Eiropas Komisijas centienus un apspriedes, kuru mērķis ir panākt vienošanos par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), kā arī vienošanos par peļņas sadales pārskatīšanu starp valstīm. EESK, atbalstot Komisijas priekšlikumu par kvalificēta vairākuma balsojumu, uzskata, ka ir svarīgi to īstenot pakāpeniski un panākt plašu vienprātību par tā piemērošanas nosacījumiem. |

Balsošanas rezultāts:

| | |
| --- | --- |
| Par: | 80 |
| Pret: | 48 |
| Atturas: | 21 |

---