# Jurnalul Oficial C 94/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 94 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6323 martie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 94

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6323 martie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 94/01 | Rata de schimb a monedei euro — 20 martie 2020 | 1 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 94/01

Rata de schimb a monedei euro — 20 martie 2020

1

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 94/02 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 2 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 94/03 | Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol. | 4 |
| 2020/C 94/04 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 16 |
| 2020/C 94/05 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 27 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2020/C 94/02

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

2

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 94/03

Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol.

4

2020/C 94/04

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

16

2020/C 94/05

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 94/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

20 martie 2020

(2020/C 94/01)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0707 |
| JPY | yen japonez | 118,37 |
| DKK | coroana daneză | 7,4691 |
| GBP | lira sterlină | 0,91028 |
| SEK | coroana suedeză | 11,0598 |
| CHF | franc elvețian | 1,0546 |
| ISK | coroana islandeză | 150,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 12,1215 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,191 |
| HUF | forint maghiar | 350,91 |
| PLN | zlot polonez | 4,5315 |
| RON | leu românesc nou | 4,8505 |
| TRY | lira turcească | 6,9806 |
| AUD | dolar australian | 1,8226 |
| CAD | dolar canadian | 1,5257 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,3056 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8521 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5515 |
| KRW | won sud-coreean | 1 335,64 |
| ZAR | rand sud-african | 18,5127 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,5919 |
| HRK | kuna croată | 7,6098 |
| IDR | rupia indoneziană | 17 050,90 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7052 |
| PHP | peso Filipine | 54,895 |
| RUB | rubla rusească | 85,1038 |
| THB | baht thailandez | 34,851 |
| BRL | real brazilian | 5,3937 |
| MXN | peso mexican | 25,6864 |
| INR | rupie indiană | 80,4650 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0707

JPY

yen japonez

118,37

DKK

coroana daneză

7,4691

GBP

lira sterlină

0,91028

SEK

coroana suedeză

11,0598

CHF

franc elvețian

1,0546

ISK

coroana islandeză

150,70

NOK

coroana norvegiană

12,1215

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,191

HUF

forint maghiar

350,91

PLN

zlot polonez

4,5315

RON

leu românesc nou

4,8505

TRY

lira turcească

6,9806

AUD

dolar australian

1,8226

CAD

dolar canadian

1,5257

HKD

dolar Hong Kong

8,3056

NZD

dolar neozeelandez

1,8521

SGD

dolar Singapore

1,5515

KRW

won sud-coreean

1 335,64

ZAR

rand sud-african

18,5127

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,5919

HRK

kuna croată

7,6098

IDR

rupia indoneziană

17 050,90

MYR

ringgit Malaiezia

4,7052

PHP

peso Filipine

54,895

RUB

rubla rusească

85,1038

THB

baht thailandez

34,851

BRL

real brazilian

5,3937

MXN

peso mexican

25,6864

INR

rupie indiană

80,4650

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 23.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 94/2

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 94/02)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A. („Ageas Portugal”, Portugalia), controlată de Ageas SA/NV („Grupul Ageas”, Belgia), |
| --- | --- |

—

Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A. („Ageas Portugal”, Portugalia), controlată de Ageas SA/NV („Grupul Ageas”, Belgia),

| — | José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. („JMRS”, Portugalia), deținută de José de Mello Capital S.A. („JM Capital”, Portugalia), |
| --- | --- |

—

José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. („JMRS”, Portugalia), deținută de José de Mello Capital S.A. („JM Capital”, Portugalia),

| — | Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A („SPSI”, Portugalia). |
| --- | --- |

—

Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A („SPSI”, Portugalia).

Ageas Portugal și JMRS dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii SPSI.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii Ageas Portugal: societate de asigurări care își desfășoară activitatea în Portugalia; aceasta este deținută de Grupul Ageas care oferă servicii de asigurări de viață și asigurări generale pentru persoane fizice, întreprinderi și instituții și care este activ în mai multe țări din UE și din Asia; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Ageas Portugal: societate de asigurări care își desfășoară activitatea în Portugalia; aceasta este deținută de Grupul Ageas care oferă servicii de asigurări de viață și asigurări generale pentru persoane fizice, întreprinderi și instituții și care este activ în mai multe țări din UE și din Asia;

| — | în cazul întreprinderii JMRS: dezvoltarea unor soluții rezidențiale și a unor programe de reabilitare ortopedică, geriatrică și neurologică și furnizarea de servicii personalizate de îngrijire la domiciliu oferite de spitalele care fac parte din Grupul JM. Acest grup își desfășoară activitatea în domeniul furnizării de servicii medicale private și al infrastructurilor rutiere, precum și în industria chimică și este activ în Spania și Statele Unite; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii JMRS: dezvoltarea unor soluții rezidențiale și a unor programe de reabilitare ortopedică, geriatrică și neurologică și furnizarea de servicii personalizate de îngrijire la domiciliu oferite de spitalele care fac parte din Grupul JM. Acest grup își desfășoară activitatea în domeniul furnizării de servicii medicale private și al infrastructurilor rutiere, precum și în industria chimică și este activ în Spania și Statele Unite;

| — | în cazul întreprinderii SPSI: aceasta operează două centre rezidențiale pentru îngrijirea persoanelor în vârstă și exersează o activitate imobiliară în zona metropolitană a Lisabonei. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii SPSI: aceasta operează două centre rezidențiale pentru îngrijirea persoanelor în vârstă și exersează o activitate imobiliară în zona metropolitană a Lisabonei.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 23.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 94/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 94/4

---

Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol.

(2020/C 94/03)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de două luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Achterhoek – Winterswijk”

Numărul de referință: PDO-NL-02402

Data cererii: 21 noiembrie 2017

1.   Denumirea propusă pentru înregistrare

Achterhoek – Winterswijk

2.   Tipul de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Vin licoros |
| --- | --- |

3.

Vin licoros

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

| 9. | Vin perlant |
| --- | --- |

9.

Vin perlant

| 15. | Vin din struguri stafidiți |
| --- | --- |

15.

Vin din struguri stafidiți

| 16. | Vin din struguri supracopți |
| --- | --- |

16.

Vin din struguri supracopți

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Categoria de vin 1: VIN - vin roșu, sec, fructat sau dulce

Soiuri de struguri: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N) sau un cupaj al acestora

Caracteristici organoleptice

Culoare: roșu închis, în funcție de combinația de soiuri

Aromă: fructe de culoare roșu închis, cum ar fi fructele de pădure, murele și cireșele. Aroma specifică depinde de combinația de soiuri.

Gust: arome subtile de fructe pentru un vin accesibil, conține taninuri.

Caracteristici analitice

Conținutul de zahăr al vinului sec, fructat este cuprins între 0,5 și 6 grame/litru.

Vinurile roșii dulci au un conținut de zahăr cuprins între 15 și 30 de grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 63,84 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10,5

Aciditatea totală minimă

63,84 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 1: VIN - vin roșu, maturat în butoi

Soiuri de struguri: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N) sau un cupaj al acestora

Caracteristici organoleptice

Culoare: roșu intens, în funcție de combinația de soiuri

Aromă: fructe de culoare roșu închis, cum ar fi fructele de pădure, murele și cireșele. Aroma specifică depinde de combinația de soiuri.

Gust: vinuri cu o bună corpolență și cu note de vanilie, cu taninuri maturate

Caracteristici analitice

Vinul are un conținut de zahăr cuprins între 0,5 și 6 grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 11,5 |
| Aciditatea totală minimă | 63,84 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

11,5

Aciditatea totală minimă

63,84 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 1: VIN - vin alb, sec, fructat sau dulce

Soiuri de struguri: Johanniter (B), Souvignier Gris (Rs), Solaris (B), Merzling (B) sau un cupaj al acestora

Caracteristici organoleptice

Culoare: variază de la galben la galben-auriu, în funcție de combinație

Aromă: pentru vinurile obținute din soiurile Solaris și Merzling: fructe tropicale; vinurile obținute din soiurile Johanniter și Souvignier Gris au o aromă de fructe coapte, cum ar fi de mere galbene.

Gust: fructate și proaspete, vinurile obținute din soiul Johanniter conțin note de Riesling, parțial din cauza acidității lor, în timp ce vinurile obținute din soiul Souvignier Gris sunt mai corpolente.

Vinurile obținute din soiul Solaris au o aciditate proaspătă, iar vinurile obținute din soiul Merzling combină gustul dulce cu o aciditate fructată.

Caracteristici analitice

Conținut de zahăr al vinului sec: între 1 și 8 grame/litru

Conținut de zahăr al vinului dulce: între 15 și 30 de grame/litru

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 77,14 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10,5

Aciditatea totală minimă

77,14 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 1: VIN - vin alb, maturat în butoi

Soi de struguri: Solaris (B)

Caracteristici organoleptice

Culoare: galben auriu

Aromă: buchet de fructe autohtone și fructe tropicale precum mango sau ananas copt

Gust: prospețime acidă. Butoaiele conferă vinului note lemnoase și gust cremos.

Caracteristici analitice

Vinul are un conținut de zahăr cuprins între 15 și 30 de grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 77,14 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10,5

Aciditatea totală minimă

77,14 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 1: VIN - vin roze, cu o aromă fructată plină

Soiuri de struguri: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N) sau un cupaj al acestora, posibil și cu Solaris (B)/Johanniter (B)

Caracteristici organoleptice

Culoare: roz somon

Aromă: dulceagă, de fructe roșii

Gust: fructat, caracter ușor dulce, aromă plină

Caracteristici analitice

Vinul are un conținut de zahăr cuprins între 3 și 10 grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10 |
| Aciditatea totală minimă | 63,84 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10

Aciditatea totală minimă

63,84 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 3: VIN LICOROS, roșu

Soiuri de struguri: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N) sau un cupaj al acestora

Caracteristici organoleptice

Culoare: roșu

Aromă: dulce, de coacăze negre, ușor condimentată

Gust: condimentat, cu un bun echilibru între gustul dulce și aciditatea fructată

Caracteristici analitice

Vinul are un conținut de zahăr cuprins între 50 și 100 de grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 18 |
| Aciditatea totală minimă | 63,84 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

18

Aciditatea totală minimă

63,84 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 5: VIN SPUMANT DE CALITATE, alb

Soiuri de struguri: Johanniter (B), Souvignier Gris (Rs), Solaris (B) sau un cupaj al acestora

Caracteristici organoleptice

Culoare: alb

Aromă: de măr, de citrice

Gust: fructat, proaspăt cu bule foarte mici, destul de corpolent

Caracteristici analitice

Vinul are un conținut de zahăr cuprins între 5 și 16 grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 79,8 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10,5

Aciditatea totală minimă

79,8 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 9: VIN PERLANT, roze

Soiuri de struguri: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N) sau un cupaj al acestora, posibil și cu Solaris/Johanniter (B)

Caracteristici organoleptice

Culoare: roz somon

Aromă: discretă, de fructe roșii

Gust: fructat, care dă o senzație înțepătoare

Caracteristici analitice

Vinul are un conținut de zahăr cuprins între 5 și 16 grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10 |
| Aciditatea totală minimă | 63,84 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10

Aciditatea totală minimă

63,84 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 15: VIN din struguri stafidiți, alb

Soi de struguri: Solaris (B)

Caracteristici organoleptice

Culoare: galben auriu

Aromă: de fruct tropical copt, de miere

Gust: corpolent, cremos, dulce cu o prospețime corpolentă

Caracteristici analitice

Vinul are un conținut de zahăr cuprins între 120 și 240 de grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 9 |
| Aciditatea totală minimă | 66,5 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

9

Aciditatea totală minimă

66,5 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Categoria de vin 16: VIN din struguri supracopți, alb

Soi de struguri: Solaris (B)

Caracteristici organoleptice

Culoare: galben auriu

Aromă: de fruct tropical copt, de miere

Gust: corpolent, cremos, dulce cu o prospețime corpolentă

Caracteristici analitice

Vinul are un conținut de zahăr cuprins între 50 și 120 de grame/litru.

Caracteristicile de mai jos pentru care nu sunt specificate valori sunt conforme cu limitele prevăzute în reglementările UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 73,15 miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

12

Aciditatea totală minimă

73,15 miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici oenologice

a.   Practici oenologice esențiale

Norme de producție a vinului și practică oenologică specifică

Următoarele norme de producție a vinului se aplică tuturor categoriilor de vinuri enumerate mai jos.

| — | Îmbogățirea maximă este supusă normelor stabilite în regulamentul UE, fiind posibilă îmbogățirea suplimentară cu 0,5 %, cu condiția să fie autorizată pentru anul în cauză de autoritățile naționale (în acest caz, Ministerul Agriculturii, Mediului și Calității Alimentelor). |
| --- | --- |

—

Îmbogățirea maximă este supusă normelor stabilite în regulamentul UE, fiind posibilă îmbogățirea suplimentară cu 0,5 %, cu condiția să fie autorizată pentru anul în cauză de autoritățile naționale (în acest caz, Ministerul Agriculturii, Mediului și Calității Alimentelor).

| — | Dezacidificarea este supusă limitelor definite în regulamentul UE. |
| --- | --- |

—

Dezacidificarea este supusă limitelor definite în regulamentul UE.

| — | Pentru acidificare, trebuie obținută aprobarea pentru fiecare an din partea autorităților naționale (în acest caz, Ministerul Agriculturii, Mediului și Calității Alimentelor), în baza unei cereri depuse pentru anul în cauză, după care se vor aplica limitele prevăzute în reglementările UE. |
| --- | --- |

—

Pentru acidificare, trebuie obținută aprobarea pentru fiecare an din partea autorităților naționale (în acest caz, Ministerul Agriculturii, Mediului și Calității Alimentelor), în baza unei cereri depuse pentru anul în cauză, după care se vor aplica limitele prevăzute în reglementările UE.

Categoria de vin 1: VIN - vin roșu, sec, fructat sau dulce

Practică oenologică specifică

Fermentația pulpei timp de cel puțin 4 zile

Categoria de vin 1: VIN - vin roșu, maturat în butoi

Practică oenologică specifică

Fermentația pulpei timp de cel puțin 4 zile

Maturare în butoaie de lemn timp de cel puțin 8 luni

Categoria de vin 1: VIN - vin alb, sec, fructat sau dulce

Practică oenologică specifică

Fermentație la rece, la temperatură mai mică de 18 °C (excepție: se crește temperatura la începutul fermentației în cazul vinurilor care fermentează mai greu)

Categoria de vin 1: VIN - vin alb, maturat în butoi

Practică oenologică specifică

Fermentație la rece, la temperatură mai mică de 18 °C (excepție: se crește temperatura la începutul fermentației în cazul vinurilor care fermentează mai greu)

Maturarea în butoaie de lemn a cel puțin 50 % din volum pentru o perioadă minimă de 3 luni

Categoria de vin 1: VIN - vin roze, aromă fructată plină

Practică oenologică specifică

Fermentație la rece, la temperatură mai mică de 18 °C (excepție: se crește temperatura la începutul fermentației în cazul vinurilor care fermentează mai greu)

Categoria de vin 3: VIN LICOROS, roșu

Practică oenologică specifică

Fermentația pulpei timp de cel puțin 4 zile

Maturare în butoaie de lemn timp de cel puțin 1 an

Adăugarea de alcool de vin

Categoria de vin 5: VIN SPUMANT DE CALITATE, alb

Practică oenologică specifică

Fermentație la rece, la temperatură mai mică de 18 °C (excepție: se crește temperatura la începutul fermentației în cazul vinurilor care fermentează mai greu)

A doua fermentație în sticlă, folosind metoda tradițională

Categoria de vin 9: VIN PERLANT, roze

Practică oenologică specifică

Fermentație la rece, la temperatură mai mică de 18 °C (excepție: se crește temperatura la începutul fermentației în cazul vinurilor care fermentează mai greu)

Adaos de dioxid de carbon în timpul îmbutelierii (la o presiune maximă de 2,5 bari)

Categoria de vin 15: VIN din struguri stafidiți, alb

Practică oenologică specifică

Recoltare târzie, struguri culeși manual

Struguri uscați natural, apoi uscați pe paie timp de cel puțin 2 săptămâni

Transformați în vin prin fermentație la rece, la temperatură mai mică de 18 °C

Categoria de vin 16: VIN din struguri supracopți, alb

Practică oenologică specifică

Recoltarea târzie a strugurilor cu un conținut de zahăr de cel puțin 120 de grade Oechsle

Fermentație la rece, la temperatură mai mică de 18 °C (excepție: se crește temperatura la începutul fermentației în cazul vinurilor care fermentează mai greu)

b.   Randamente maxime

Roșu, Regent (N)

50 de hectolitri pe hectar

Roșu, Pinotin (N)

50 de hectolitri pe hectar

Roșu, Monarch (N)

50 de hectolitri pe hectar

Roșu, Acolon (N)

50 de hectolitri pe hectar

Roșu, Cabertin (N)

50 de hectolitri pe hectar

Roșu, Cabernet Cortis (N)

50 de hectolitri pe hectar

Alb, Souvignier Gris (Rs)

60 de hectolitri pe hectar

Alb, Souvignier Gris (Rs), struguri stafidiți

20 de hectolitri pe hectar

Alb, Souvignier Gris (Rs), struguri supracopți

40 de hectolitri pe hectar

Alb, Johanniter (B)

60 de hectolitri pe hectar

Alb, Johanniter (B), struguri stafidiți

20 de hectolitri pe hectar

Alb, Johanniter (B), struguri supracopți

40 de hectolitri pe hectar

Alb, Solaris (B)

50 de hectolitri pe hectar

Alb, Solaris (B), struguri stafidiți

20 de hectolitri pe hectar

Alb, Solaris (B), struguri supracopți

40 de hectolitri pe hectar

Alb, Merzling (B)

60 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul geografic delimitat este situat în partea de est a regiunii Achterhoek, extinzându-se până la granița cu Germania, și este mărginit de granițele localității Winterswijk.

În arealul Achterhoek – Winterswijk, plantațiile viticole care intră sub incidența acestei denumiri de origine protejate cuprind zone în care solurile sunt clasificate ca HN21, KX și eZE23. În aceste zone există, de asemenea, soluri de tipul HN23, ZG23 și ZG21 care conțin humus și lehm, care sunt importante pentru producția strugurilor. Împreună, aceste tipuri de soluri alcătuiesc cea mai mare parte a arealului delimitat.

Localitatea are un număr mare de zone periferice, formate din nouă cătune, toate făcând parte din localitatea Winterswijk. Cătunele, privite în sensul acelor de ceasornic pe hartă, sunt următoarele: Meddo (1 448 de locuitori), Huppel (414 locuitori), Henxel (268 de locuitori), Ratum (354 de locuitori), Brinkheurne (272 de locuitori), Kotten (798 de locuitori), Woold (861 de locuitori), Miste (675 de locuitori) și Corle (281 de locuitori). Meddo este singurul dintre cătune care are un centru al satului cu diverse facilități.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin principal(e)

| | Cabertin (N) (VB-91-26-17) |
| --- | --- |

Cabertin (N) (VB-91-26-17)

| | Cabernet Cortis |
| --- | --- |

Cabernet Cortis

| | Johanniter (B) |
| --- | --- |

Johanniter (B)

| | Monarch |
| --- | --- |

Monarch

| | Acolon |
| --- | --- |

Acolon

| | Pinotin (N) |
| --- | --- |

Pinotin (N)

| | Regent (N) |
| --- | --- |

Regent (N)

| | Souvignier Gris |
| --- | --- |

Souvignier Gris

| | Solaris |
| --- | --- |

Solaris

| | Merzling (B) |
| --- | --- |

Merzling (B)

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Arealul delimitat

Cea mai mare parte a arealului delimitat este situată pe podișul din regiunea de est a Olandei și are o structură a solului care diferă (conținând lehm și calcar) de cea din zonele regiunii Achterhoek aflate la vest de localitatea Winterswijk (unde solul este format din argilă fluvială și din depuneri de nisip la suprafață).

Zona Winterswijk este cunoscută pentru peisajul său dominat de garduri vii și pentru cariera care conține resturi fosile. La suprafața mai multor albii de ape curgătoare din Winterswijk pot fi găsite straturi datând din Jurasicul timpuriu (Lias). În 2005, guvernul neerlandez a desemnat în consecință zona Winterswijk drept aria naturală de importanță națională Winterswijk, având o suprafață totală de aproape 22 000 de hectare.

Solul

Solul zonei denumite „podișul din regiunea de est a Olandei”, care conține lehm, dar și calcar, înconjoară Winterswijk. Solul din celelalte părți ale regiunii Achterhoek este format din argilă fluvială și depozite de nisip de suprafață.

Arealul delimitat are diferite tipuri de sol, care alternează și se îmbină între ele.

Tipurile de sol au următoarele caracteristici:

| — | Un strat bun de humus. |
| --- | --- |

—

Un strat bun de humus.

| — | Solul conține lehm, ceea ce ajută ca vinul să aibă aromă plină și împiedică uscarea solului. |
| --- | --- |

—

Solul conține lehm, ceea ce ajută ca vinul să aibă aromă plină și împiedică uscarea solului.

| — | Stratul de lehm (lut) reduce viteza cu care se usucă vița-de-vie. |
| --- | --- |

—

Stratul de lehm (lut) reduce viteza cu care se usucă vița-de-vie.

| — | Stratul nisipos de deasupra asigură un bun echilibru al apei. |
| --- | --- |

—

Stratul nisipos de deasupra asigură un bun echilibru al apei.

| — | Apa subterană absoarbe mineralele din subsol (cum ar fi calcarul pe care îl conține), asigurând nutrienți adecvați pentru vița-de-vie. |
| --- | --- |

—

Apa subterană absoarbe mineralele din subsol (cum ar fi calcarul pe care îl conține), asigurând nutrienți adecvați pentru vița-de-vie.

Clima și mediul înconjurător

Arealul delimitat nu este departe de stația Institutului Meteorologic Regal Neerlandez de la Hupsel, unde valorile medii înregistrate în ceea ce privește clima (2010-2015) pentru sezonul vitivinicol au fost, din mai până în septembrie, după cum urmează:

| — | Temperatura medie: 15,58 °C |
| --- | --- |

—

Temperatura medie: 15,58 °C

| — | Temperatura minimă medie: 9,93 °C |
| --- | --- |

—

Temperatura minimă medie: 9,93 °C

| — | Temperatura maximă medie: 20,83 °C |
| --- | --- |

—

Temperatura maximă medie: 20,83 °C

| — | Umiditatea relativă medie: 78,36 % |
| --- | --- |

—

Umiditatea relativă medie: 78,36 %

| — | Media precipitațiilor: 78,54 mm pe lună |
| --- | --- |

—

Media precipitațiilor: 78,54 mm pe lună

| — | Media orelor cu soare: 192,93 ore pe lună |
| --- | --- |

—

Media orelor cu soare: 192,93 ore pe lună

Faptul că temperaturile pe timp de noapte sunt ușor sub media națională ajută ca vinurile să fie proaspete și fructate, în timp ce temperaturile maxime ușor mai ridicate și numărul mai mare de ore cu soare înseamnă că strugurii sunt mai copți.

Aspecte umane (cultivare și vinificație)

Procesul de cultivare se caracterizează prin următoarele practici, selectate special pentru a produce un vin de calitate:

| — | Selectarea soiurilor: Soiurile selectate sunt capabile să se coacă bine în mediul local și să ofere aromele necesare. De asemenea, acestea sunt selectate pentru rezistența lor, pentru a face cultivarea mai sustenabilă. |
| --- | --- |

—

Selectarea soiurilor: Soiurile selectate sunt capabile să se coacă bine în mediul local și să ofere aromele necesare. De asemenea, acestea sunt selectate pentru rezistența lor, pentru a face cultivarea mai sustenabilă.

| — | Densitatea butucilor de viță-de-vie: Distanța dintre rânduri este de 2-2,2 m (pentru a le asigura suficientă lumină solară), iar distanța dintre butuci este de 1-1,25 m. Prin urmare, suprafața pe butuc de viță-de-vie este de aproximativ 2,2 m2, asigurându-se faptul că fiecare butuc de viță-de-vie obține suficienți nutrienți (pentru ca strugurii să se coacă și aromele să se dezvolte). |
| --- | --- |

—

Densitatea butucilor de viță-de-vie: Distanța dintre rânduri este de 2-2,2 m (pentru a le asigura suficientă lumină solară), iar distanța dintre butuci este de 1-1,25 m. Prin urmare, suprafața pe butuc de viță-de-vie este de aproximativ 2,2 m2, asigurându-se faptul că fiecare butuc de viță-de-vie obține suficienți nutrienți (pentru ca strugurii să se coacă și aromele să se dezvolte).

| — | Fâșiile dintre rândurile de viță-de-vie se curăță de vegetație pentru a se capta căldura degajată în timpul nopții, astfel încât să se accelereze coacerea. De asemenea, acest lucru ajută la combaterea înghețului nocturn. În mod alternativ, fâșiile dintre rânduri pot fi păstrate verzi, acoperite cu vegetație scundă. |
| --- | --- |

—

Fâșiile dintre rândurile de viță-de-vie se curăță de vegetație pentru a se capta căldura degajată în timpul nopții, astfel încât să se accelereze coacerea. De asemenea, acest lucru ajută la combaterea înghețului nocturn. În mod alternativ, fâșiile dintre rânduri pot fi păstrate verzi, acoperite cu vegetație scundă.

| — | Vârful lăstarilor de viță-de-vie se îndepărtează în perioada de creștere pentru a asigura faptul că nutrienții ajung la ciorchini. |
| --- | --- |

—

Vârful lăstarilor de viță-de-vie se îndepărtează în perioada de creștere pentru a asigura faptul că nutrienții ajung la ciorchini.

| — | Cultivarea este limitată (randamentul maxim specificat în descrierea vinurilor). Ciorchinii sunt răriți atunci când este necesar. |
| --- | --- |

—

Cultivarea este limitată (randamentul maxim specificat în descrierea vinurilor). Ciorchinii sunt răriți atunci când este necesar.

| — | Conducerea viței-de-vie: S-a decis să se utilizeze metoda Guyot (în care vița-de-vie este fixată în fiecare an de firul utilizat pentru legare), cu un frunziș crescut pe verticală până la o înălțime de aproximativ 2,2 m (pentru a absorbi lumina solară pentru fotosinteză) și cu o porțiune în care ciorchinii sunt expuși la lumină, odată ce frunzele au fost eliminate (uscare mai rapidă, lumina soarelui). |
| --- | --- |

—

Conducerea viței-de-vie: S-a decis să se utilizeze metoda Guyot (în care vița-de-vie este fixată în fiecare an de firul utilizat pentru legare), cu un frunziș crescut pe verticală până la o înălțime de aproximativ 2,2 m (pentru a absorbi lumina solară pentru fotosinteză) și cu o porțiune în care ciorchinii sunt expuși la lumină, odată ce frunzele au fost eliminate (uscare mai rapidă, lumina soarelui).

| — | Una dintre deciziile-cheie în procesul de cultivare este momentul recoltării strugurilor. Decizia se ia pe baza unei monitorizări foarte atente a coacerii strugurilor – conținutul lor de zahăr, aciditatea (pH) și aromele – pentru a produce un vin de calitate. |
| --- | --- |

—

Una dintre deciziile-cheie în procesul de cultivare este momentul recoltării strugurilor. Decizia se ia pe baza unei monitorizări foarte atente a coacerii strugurilor – conținutul lor de zahăr, aciditatea (pH) și aromele – pentru a produce un vin de calitate.

Următoarele procese utilizate joacă un rol deosebit de important în modelarea caracterului vinurilor produse:

| — | Vinurile sunt produse pe baza specificațiilor orientate către calitatea recoltării (conținut rezidual de zahăr, aciditate, conținut minim de alcool, maturarea în contact cu lemnul). În fiecare an, un grup de experți degustători decide cu privire la compoziția exactă a fiecărui cupaj și dacă acesta ar trebui să fie maturat în butoi. |
| --- | --- |

—

Vinurile sunt produse pe baza specificațiilor orientate către calitatea recoltării (conținut rezidual de zahăr, aciditate, conținut minim de alcool, maturarea în contact cu lemnul). În fiecare an, un grup de experți degustători decide cu privire la compoziția exactă a fiecărui cupaj și dacă acesta ar trebui să fie maturat în butoi.

| — | Vinurile albe și roze sunt supuse procesului de fermentare la rece pentru a le conferi prospețime și note fructate. |
| --- | --- |

—

Vinurile albe și roze sunt supuse procesului de fermentare la rece pentru a le conferi prospețime și note fructate.

| — | Se utilizează butoaie din lemn pentru maturarea vinurilor roșii, pentru a le conferi o aromă plină, cu taninuri blânde, iar vinurile albe sunt supuse maturării parțiale în contact cu lemnul pentru a produce un vin mai plin. |
| --- | --- |

—

Se utilizează butoaie din lemn pentru maturarea vinurilor roșii, pentru a le conferi o aromă plină, cu taninuri blânde, iar vinurile albe sunt supuse maturării parțiale în contact cu lemnul pentru a produce un vin mai plin.

Legătura cauzală

Calitatea vinului este rezultatul combinației dintre climă, sol, practicile de cultivare și cele oenologice.

Combinarea straturilor de sol asigură un bun echilibru al apei. Subsolul furnizează calcar și nutrienți minerali prin intermediul apelor subterane, în timp ce lehmul și humusul din stratul superior al solului asigură condițiile necesare pentru ca strugurii să se dezvolte.

Solurile care conțin humus și lehm sunt ideale pentru viticultură. Acestea păstrează bine umiditatea și nutrienții, permițând ca aromele strugurilor să se dezvolte pe deplin și să se producă un vin corpolent, robust, chiar și în perioadele destul de secetoase.

Clima (care este mai degrabă de tip continental) contribuie la atingerea gradului de coacere necesar al strugurilor, menținând însă aroma proaspătă și fructată a vinului (ca urmare a temperaturilor ușor mai scăzute din timpul nopții).

Factorul uman – cum ar fi selecția soiurilor, metoda de cultivare folosită (utilizarea maximă a luminii solare, rărirea ciorchinilor), gestionarea recoltei (verificarea nivelului de zahăr, a acidității și a aromelor) și practicile oenologice (fermentarea la rece, maturarea în butoaie de lemn) – reprezintă un alt aspect care, împreună cu solul și clima, permite producerea vinurilor de calitate. Vinurile rezultate sunt vinuri cu denumire de soi și vinuri cupajate (pline și fructate) care pot fi recunoscute ușor; acestea pot fi vinuri albe (aromă de fructe coapte/de citrice) proaspete, vinuri roze și vinuri roșii cu taninuri blânde.

În concluzie, combinația dintre climă (prospețime și coacere), sol (lehm/humus cu calcar pentru un bun echilibru al apei și nutrienți), cultivare (selectarea soiurilor, densitatea viței-de-vie, gestionarea frunzișului, decizii privind recoltarea) și practicile oenologice (cum ar fi fermentarea la rece, utilizarea maturării în butoi) asigură:

| — | prospețimea și aroma plină, fructată a vinurilor albe și roze; |
| --- | --- |

—

prospețimea și aroma plină, fructată a vinurilor albe și roze;

| — | taninurile blânde și aroma plină a vinurilor roșii. |
| --- | --- |

—

taninurile blânde și aroma plină a vinurilor roșii.

Această combinație se aplică categoriei „Vin”, dar și celorlalte categorii de vinuri („Vin licoros”, „Vin spumant de calitate”, „Vin perlant”) care sunt produse în același mod și din aceiași struguri ca vinul care intră sub incidența categoriei 1 „Vin” („vin de bază”), însă cărora li s-au adăugat caracteristicile specifice categoriei din care fac parte, prin operații suplimentare în timpul procesului de vinificație.

Pentru „Vinul din struguri stafidiți” și „Vinul din struguri supracopți”, combinația dintre climă, sol, practicile de cultivare și cele oenologice este, de asemenea, importantă. Aceste vinuri de desert de calitate sunt, totuși, produse prin coacerea mai îndelungată (conținut mai mare de zahăr)/uscarea strugurilor (conținut mai mare de zahăr/concentrare de arome).

Detalii despre celelalte categorii de vinuri (exceptând categoria „Vin”)

| — | Vin licoros
  Vinul licoros este format dintr-un „vin de bază”, cu aceleași proprietăți organoleptice (rezultate din combinația dintre sol, climă și acțiunea umană) ca și categoria „Vin”, dar cu conținutul de zahăr rezidual dorit specific vinului licoros. Mai mult, vinul licoros este maturat în butoi timp de cel puțin 1 an (ceea ce îi permite să dezvolte taninuri mai blânde și note lemnoase) și i se adaugă alcool de vin pentru a-l transforma într-un lichior. Vinul licoros are o tărie alcoolică dobândită minimă de 18 %. |
| --- | --- |

—

Vin licoros

Vinul licoros este format dintr-un „vin de bază”, cu aceleași proprietăți organoleptice (rezultate din combinația dintre sol, climă și acțiunea umană) ca și categoria „Vin”, dar cu conținutul de zahăr rezidual dorit specific vinului licoros. Mai mult, vinul licoros este maturat în butoi timp de cel puțin 1 an (ceea ce îi permite să dezvolte taninuri mai blânde și note lemnoase) și i se adaugă alcool de vin pentru a-l transforma într-un lichior. Vinul licoros are o tărie alcoolică dobândită minimă de 18 %.

| — | Vin spumant de calitate
  „Vinul de bază” pentru vinul spumant are aceleași proprietăți organoleptice ca și categoria „Vin” (aceeași prospețime și aceeași aromă fructată rezultate din combinația dintre sol, climă și acțiunea umană). De asemenea, vinul spumant prezintă caracteristici care rezultă din transformarea vinului de bază folosind metoda de fermentare în sticlă (metoda tradițională), ceea ce îi conferă spuma sa elegantă. Vinul prezintă o suprapresiune de minimum 3,5 bari. Cupajarea folosită pentru vinul spumant de calitate are o tărie alcoolică totală minimă în volume de 10,5 %. |
| --- | --- |

—

Vin spumant de calitate

„Vinul de bază” pentru vinul spumant are aceleași proprietăți organoleptice ca și categoria „Vin” (aceeași prospețime și aceeași aromă fructată rezultate din combinația dintre sol, climă și acțiunea umană). De asemenea, vinul spumant prezintă caracteristici care rezultă din transformarea vinului de bază folosind metoda de fermentare în sticlă (metoda tradițională), ceea ce îi conferă spuma sa elegantă. Vinul prezintă o suprapresiune de minimum 3,5 bari. Cupajarea folosită pentru vinul spumant de calitate are o tărie alcoolică totală minimă în volume de 10,5 %.

| — | Vin perlant
  „Vinul de bază” utilizat pentru vinul perlant are, de asemenea, aceleași proprietăți organoleptice ca și categoria „Vin” (aceeași prospețime și aceeași aromă fructată rezultate din combinația dintre sol, climă și acțiunea umană). Vinul perlant prezintă, de asemenea, caracteristici care rezultă din adăugarea de CO2 pentru a obține aspectul de perlă. Vinul perlant are o tărie alcoolică dobândită minimă de 10 % și o suprapresiune de cel mult 2,5 bari. Acesta este un vin de vară proaspăt și foarte fructat. |
| --- | --- |

—

Vin perlant

„Vinul de bază” utilizat pentru vinul perlant are, de asemenea, aceleași proprietăți organoleptice ca și categoria „Vin” (aceeași prospețime și aceeași aromă fructată rezultate din combinația dintre sol, climă și acțiunea umană). Vinul perlant prezintă, de asemenea, caracteristici care rezultă din adăugarea de CO2 pentru a obține aspectul de perlă. Vinul perlant are o tărie alcoolică dobândită minimă de 10 % și o suprapresiune de cel mult 2,5 bari. Acesta este un vin de vară proaspăt și foarte fructat.

| — | Vinul din struguri stafidiți (vin de desert)
  Etapa esențială de coacere a strugurilor pentru o perioadă mai îndelungată înainte de uscarea lor timp de cel puțin 2 săptămâni este cea care oferă vinului din struguri stafidiți concentrația sa de zaharuri și arome. Procesul de fermentare la rece duce la obținerea unui vin cu o tărie alcoolică dobândită minimă de 9,4 %.
  Concentrația de arome din acest vin fructat este rezultatul combinației dintre sol, climă și acțiunea umană. Atenția acordată de persoanele care produc acest vin de desert este, în special, elementul care îi conferă aroma sa plină. |
| --- | --- |

—

Vinul din struguri stafidiți (vin de desert)

Etapa esențială de coacere a strugurilor pentru o perioadă mai îndelungată înainte de uscarea lor timp de cel puțin 2 săptămâni este cea care oferă vinului din struguri stafidiți concentrația sa de zaharuri și arome. Procesul de fermentare la rece duce la obținerea unui vin cu o tărie alcoolică dobândită minimă de 9,4 %.

Concentrația de arome din acest vin fructat este rezultatul combinației dintre sol, climă și acțiunea umană. Atenția acordată de persoanele care produc acest vin de desert este, în special, elementul care îi conferă aroma sa plină.

| — | Vinul din struguri supracopți (vin de desert)
  Ca urmare a etapei esențiale de coacere a strugurilor o perioadă mai îndelungată, vinul din struguri supracopți are un conținut de zahăr de cel puțin 110 grade Oechsle. Rezultatul acestui proces, care implică fermentarea la rece fără îmbogățire, este un vin cu o tărie alcoolică dobândită minimă de 12 %, a cărui aromă fructată este obținută din combinația dintre sol, climă și acțiunea umană. Atenția acordată de persoanele care produc acest vin de desert este, în special, elementul care îi conferă aroma sa plină.
  Ca urmare a acestei abordări, vinurile continuă să câștige medalii în fiecare an în cadrul a numeroase competiții organizate atât în Țările de Jos, cât și în străinătate (de exemplu, la Viena). |
| --- | --- |

—

Vinul din struguri supracopți (vin de desert)

Ca urmare a etapei esențiale de coacere a strugurilor o perioadă mai îndelungată, vinul din struguri supracopți are un conținut de zahăr de cel puțin 110 grade Oechsle. Rezultatul acestui proces, care implică fermentarea la rece fără îmbogățire, este un vin cu o tărie alcoolică dobândită minimă de 12 %, a cărui aromă fructată este obținută din combinația dintre sol, climă și acțiunea umană. Atenția acordată de persoanele care produc acest vin de desert este, în special, elementul care îi conferă aroma sa plină.

Ca urmare a acestei abordări, vinurile continuă să câștige medalii în fiecare an în cadrul a numeroase competiții organizate atât în Țările de Jos, cât și în străinătate (de exemplu, la Viena).

9.   Condiții suplimentare esențiale

NICIUNA

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2017/06/Productdossier-BOB-Achterhoek-Winterswijk.pdf

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

---

| 23.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 94/16

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 94/04)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Touraine”

Număr de referință PDO-FR-A0501-AM01

Data comunicării: 19 decembrie 2019

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Arealul geografic

Arealul geografic a fost revizuit pentru a se ține seama de fuzionările de comune survenite în arealul geografic al denumirii, și anume eliminarea și adăugarea unei comune.

Punctul 6 din documentul unic se modifică în consecință.

2.   Arealul parcelat delimitat

La capitolul 1 secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini, după cuvintele „9 iunie 2010” se adaugă cuvintele „și 14 iunie 2018”.

Scopul acestei modificări este de a adăuga data la care autoritatea națională competentă a aprobat o modificare a arealului parcelat delimitat în cadrul arealului geografic de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în cadrul arealului geografic de producție, a parcelelor propice pentru obținerea produsului cu denumire de origine protejată în cauză.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

3.   Zona situată în imediata vecinătate

Zona situată în imediata vecinătate a fost revizuită pentru a se ține seama de fuzionările de comune survenite în arealul geografic al denumirii, și anume eliminarea unei comune.

Punctul 9 din documentul unic se modifică în consecință.

4.   Soiurile de viță-de-vie

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, pentru vinurile roșii, au fost eliminate soiurile Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon și Gamay.

Această modificare are drept rezultat faptul că soiul de viță-de-vie Côt este de acum singurul soi posibil pentru vinurile roșii. Această modificare a fost solicitată deoarece Côt este un soi de viță-de-vie istoric al regiunii și pentru că din acesta se obțin în arealul în cauză produse de o calitate mai ridicată.

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, pentru vinurile roze, au fost eliminate soiurile Cabernet Franc și Cabernet Sauvignon.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

5.   Ponderea soiurilor de viță-de-vie în exploatație

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, datorită eliminării anumitor soiuri de viță-de-vie pentru vinurile roșii și vinurile roze, normele privind ponderea în exploatație au fost revizuite.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

6.   Distanța dintre rânduri

Pentru denumirea geografică complementară „Amboise”, distanța dintre rânduri este modificată de la minimum 1 m la minimum 0,90 m.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

7.   Tăiere

Pentru denumirea geografică complementară „Amboise”, normele de tăiere, care erau diferite în funcție de soiul de viță-de-vie, sunt simplificate după cum urmează:

„Cu cel mult 11 ochi pe butuc:

| — | fie prin tăiere Guyot simplă, cu unul sau două brațe purtând o singură coardă de rod; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere Guyot simplă, cu unul sau două brațe purtând o singură coardă de rod;

| — | fie prin tăiere scurtă (Gobelet, conducere în evantai sau în «cordon de Royat»), lăsându-se maximum 3 ochi per cep de rod; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere scurtă (Gobelet, conducere în evantai sau în «cordon de Royat»), lăsându-se maximum 3 ochi per cep de rod;

Indiferent de metoda de tăiere, numărul de lăstari cu rod din an pe butuc este mai mic sau egal cu 11.”

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

8.   Spaliere

Dispozițiile specifice privind spalierea se elimină pentru denumirea geografică complementară „Amboise”.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

9.   Conținutul de zahăr al strugurilor

Pentru denumirea geografică complementară „Amboise”, conținutul de zahăr a fost mărit pentru a garanta o calitate superioară a strugurilor:

Conținutul minim de zahăr al strugurilor (g/litru de must)

| Vinuri albe seci | 179 |
| --- | --- |
| Vinuri albe demiseci, demidulci și dulci | 212 |
| Vinuri roze | 179 |
| Vinuri roșii | 189 |

Vinuri albe seci

179

Vinuri albe demiseci, demidulci și dulci

212

Vinuri roze

179

Vinuri roșii

189

Tăria alcoolică naturală minimă în volume

| Vinuri albe seci | 11% |
| --- | --- |
| Vinuri albe demiseci, demidulci și dulci | 13% |
| Vinuri roze | 11% |
| Vinuri roșii | 11% |

Vinuri albe seci

11%

Vinuri albe demiseci, demidulci și dulci

13%

Vinuri roze

11%

Vinuri roșii

11%

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

10.   Producția și randamentul maxim

Pentru denumirea geografică complementară „Amboise”, producția este redusă de la 55 la 52 de hectolitri pe hectar pentru vinurile albe.

Pentru denumirea geografică complementară „Amboise”, randamentul maxim scade de la 63 la 60 de hectolitri pe hectar pentru vinurile roșii și albe și de la 67 la 60 de hectolitri pe hectar pentru vinurile roze.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

11.   Pierderea dreptului de a utiliza denumirea

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, pierderea dreptului de a utiliza denumirea de origine protejată se produce de la 65 de hectolitri pe hectar pentru vinurile albe și de la 70 de hectolitri pe hectar pentru vinurile roșii și roze.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

12.   Asamblarea

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, datorită eliminării anumitor soiuri de struguri pentru vinurile roze, au fost create norme privind proporția în cadrul asamblării.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

13.   Zaharuri fermentabile

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, categoria vinurilor roze demiseci este eliminată ca urmare a lipsei de utilizare.

În ceea ce privește vinurile albe seci cu denumirea geografică complementară „Amboise”, conținutul de zaharuri fermentabile scade de la maximum 9 g pe litru la maximum 8 g pe litru.

Pentru vinurile albe demiseci cu denumirea geografică complementară „Amboise”, conținutul de zaharuri fermentabile scade de la minimum 9 grame pe litru la minimum 8 g pe litru.

În cazul vinurilor roze seci cu denumirea geografică complementară „Amboise”, conținutul de zaharuri fermentabile scade de la maximum 9 g pe litru la maximum 6 g pe litru.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

14.   Îmbogățirea

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, vinurile albe care prezintă un conținut de zaharuri fermentabile mai mare de 8 g pe litru sunt elaborate fără îmbogățire. Scopul acestei modificări este de a limita posibilitățile de îmbogățire.

În plus, pentru toate vinurile cu denumirea geografică complementară „Amboise”, îmbogățirea este limitată la 1 %.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

15.   Capacitatea de vinificare

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, dispoziția specifică referitoare la capacitatea de vinificare se elimină.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

16.   Elevajul

În cazul vinurilor albe și roșii cu denumirea geografică complementară „Amboise”, perioada de elevaj se prelungește, de la cel puțin până la 31 decembrie, la data de 30 aprilie a anului care urmează recoltării.

Scopul acestei modificări este de a ține seama de practici și de faptul că, în prezent, vinurile roșii sunt obținute doar din soiul Côt, care este mai taninos și care are nevoie de o perioadă mai lungă de elevaj pentru a le permite taninurilor să dobândească suplețe. Extinderea duratei de maturare a vinurilor albe îmbunătățește calitatea gustativă a acestora.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

17.   Presarea

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, vinurile roze sunt elaborate de acum, în mod obligatoriu, prin tehnica presării directe înainte de fermentare, o tehnică ce contribuie la creșterea calității.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

18.   Introducerea pe piață pentru consum

În ceea ce privește denumirea geografică complementară „Amboise”, dată fiind modificarea perioadei de elevaj, data punerii la dispoziție pentru consumatori este amânată până la 15 mai.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

19.   Circulația între antrepozitarii autorizați

La capitolul 1 secțiunea IX punctul 5, se elimină litera (b), care se referă la data introducerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

20.   Legătura cu arealul geografic

Pentru denumirea geografică complementară „Amboise”, ca urmare a modificării perioadei de elevaj, legătura cu originea a fost completată cu propozițiile „Elevajul vinurilor roșii conferă suplețe structurii lor tanice. În cazul vinurilor albe, elevajul consolidează complexitatea aromatică.”

Punctul 8 din documentul unic se modifică în consecință.

21.   Măsură tranzitorie

Măsurile tranzitorii care au expirat au fost eliminate.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

22.   Principalele puncte care trebuie controlate

Principalele puncte care trebuie controlate au fost revizuite pentru a simplifica redactarea acestora.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

23.   Adresa

Adresa INAO din caietul de sarcini a fost actualizată.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Touraine

2.   Tip de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Norme analitice

Aceste vinuri sunt vinuri liniștite albe, roșii, roze și vinuri spumante albe și roze. Vinurile liniștite albe, roșii și roze prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10 %.

Fiecare lot de vin îndeplinește, după ambalare, următoarele norme analitice:

| — | Vinurile albe și roze prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 4 grame pe litru și o aciditate totală mai mare de 3,5 grame pe litru, exprimată în acid tartric. |
| --- | --- |

—

Vinurile albe și roze prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 4 grame pe litru și o aciditate totală mai mare de 3,5 grame pe litru, exprimată în acid tartric.

| — | Vinurile roșii prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 2 grame pe litru. În cazul vinurilor roșii, fermentația malolactică este finalizată. Conținutul de acid malic este mai mic sau egal cu 0,3 grame pe litru. |
| --- | --- |

—

Vinurile roșii prezintă un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 2 grame pe litru. În cazul vinurilor roșii, fermentația malolactică este finalizată. Conținutul de acid malic este mai mic sau egal cu 0,3 grame pe litru.

| — | Vinurile albe și roze elaborate fără îmbogățire și care prezintă o tărie alcoolică dobândită în volume de minimum 12,5 % au un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 6 grame pe litru. În acest caz, conținutul de aciditate totală nu este mai mic cu mai mult de 1 gram pe litru, exprimat în acid tartric, decât conținutul de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză). |
| --- | --- |

—

Vinurile albe și roze elaborate fără îmbogățire și care prezintă o tărie alcoolică dobândită în volume de minimum 12,5 % au un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 6 grame pe litru. În acest caz, conținutul de aciditate totală nu este mai mic cu mai mult de 1 gram pe litru, exprimat în acid tartric, decât conținutul de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză).

După îmbogățire, vinurile nu depășesc următoarea tărie alcoolică totală în volume: 12,5 % pentru vinurile liniștite albe, roșii și roze și 13 % pentru vinurile spumante albe și roze (în cazul îmbogățirii mustului).

Pentru vinurile liniștite albe și roze, valorile pentru aciditatea volatilă și pentru dioxidul de sulf total sunt cele stabilite de reglementările comunitare. Pentru vinurile liniștite roșii, valorile pentru aciditatea volatilă, aciditatea totală și dioxidul de sulf total sunt cele stabilite de reglementările comunitare.

Pentru vinurile spumante roze și albe, valorile pentru aciditatea volatilă, aciditatea totală, dioxidul de sulf total și dioxidul de carbon sunt cele stabilite de reglementările comunitare.

Fiecare lot de vin neambalat care poate beneficia de mențiunea „primeur” sau „nouveau” prezintă o aciditate volatilă mai mică sau egală cu 10,2 miliechivalenți pe litru.

Vinurile care beneficiază de denumirea de origine controlată „Touraine” sunt vinuri care prezintă un gust rotund și note finale proaspete și bine echilibrate.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Descriere

Vinurile albe, adesea de culoare auriu deschis, prezintă o gamă aromatică care poate varia de la note fructate care amintesc de citrice sau fructe exotice până la note florale care amintesc de flori albe. Aceste vinuri păstrează la final, în momentul degustării, o senzație de prospețime.

Vinurile roze se deschid spre arome delicate care amintesc de coacăze negre, fructe exotice sau citrice.

Vinurile roșii obținute din soiul de viță-de-vie Gamay N (vinuri care beneficiază de indicația „Gamay” sau vinuri care beneficiază de mențiunea „primeur” sau „nouveau”) prezintă frecvent o culoare vișinie și, în general, dezvăluie arome calde de fructe roșii mici pe taninuri catifelate. Aceste vinuri sunt echilibrate și îmbină lejeritatea cu finețea. Vinurile obținute din asamblări sau doar din soiul Cabernet Franc N, la vest de meridianul din Tours, sunt vinuri elegante și puternice, cu o bună structură tanică, a căror expresie aromatică este o combinație de fructe roșii și negre, pe culori care variază de la rubiniu închis la granat intens.

Vinurile spumante albe și roze sunt obținute pe o structură dominant acidă, care le conferă vinurilor întreaga sa prospețime și finețe. Această aciditate este însoțită de note fructate și, în timp, se poate afirma o aromă de brioșă.

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice esențiale

| — | Pentru elaborarea vinurilor roze, se interzice utilizarea cărbunilor de uz oenologic, singuri sau în amestecuri, în cadrul preparatelor; |
| --- | --- |

—

Pentru elaborarea vinurilor roze, se interzice utilizarea cărbunilor de uz oenologic, singuri sau în amestecuri, în cadrul preparatelor;

| — | În cazul vinurilor roșii, sunt autorizate tehnicile de îmbogățire prin sustragere, iar nivelul maxim de concentrație parțială în raport cu volumele utilizate este stabilit la 10 %; |
| --- | --- |

—

În cazul vinurilor roșii, sunt autorizate tehnicile de îmbogățire prin sustragere, iar nivelul maxim de concentrație parțială în raport cu volumele utilizate este stabilit la 10 %;

| — | Vinurile spumante sunt elaborate exclusiv prin a doua fermentație în sticle; |
| --- | --- |

—

Vinurile spumante sunt elaborate exclusiv prin a doua fermentație în sticle;

| — | Vinurile nu depășesc, după îmbogățire, următoarea tărie alcoolică totală în volume: 12,5 % pentru vinurile liniștite albe, roșii și roze și 13 % pentru vinurile spumante albe și roze (în cazul îmbogățirii mustului). |
| --- | --- |

—

Vinurile nu depășesc, după îmbogățire, următoarea tărie alcoolică totală în volume: 12,5 % pentru vinurile liniștite albe, roșii și roze și 13 % pentru vinurile spumante albe și roze (în cazul îmbogățirii mustului).

În afara dispozițiilor menționate mai sus, vinurile trebuie să respecte, în ceea ce privește practicile oenologice, obligațiile prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

Practica de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 500 de butuci pe hectar, cu o distanță maximă între rânduri de 2,1 metri. Distanța dintre butucii de pe același rând este mai mare sau egală cu 1 metru.

Vița-de-vie este tăiată conform următoarelor tehnici, cu maximum 11 ochi pe butuc:

| — | fie prin tăiere Guyot simplă, lăsându-se maximum 9 ochi pe coarda de rod pentru soiul de struguri Sauvignon B și 8 ochi pe coarda de rod pentru celelalte soiuri, și cel mult 2 cepuri de rod; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere Guyot simplă, lăsându-se maximum 9 ochi pe coarda de rod pentru soiul de struguri Sauvignon B și 8 ochi pe coarda de rod pentru celelalte soiuri, și cel mult 2 cepuri de rod;

| — | fie prin tăiere cu două cordițe de rod purtând maximum 5 ochi; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere cu două cordițe de rod purtând maximum 5 ochi;

| — | fie prin tăiere scurtă (conducere în evantai), lăsându-se maximum 2 ochi pe cep de rod; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere scurtă (conducere în evantai), lăsându-se maximum 2 ochi pe cep de rod;

| — | fie prin tăiere scurtă (conducere în „cordon de Royat”). |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere scurtă (conducere în „cordon de Royat”).

Indiferent de modalitatea de tăiere, vița-de-vie poate fi tăiată cu 2 ochi suplimentari pe butuc, cu condiția ca, în stadiul fenologic corespunzător unui număr de 11 sau 12 frunze, numărul de lăstari cu rod din anul respectiv pe butuc să fie de maximum 11.

b.   Randamente maxime

Vinuri albe

72 de hectolitri la hectar

Vinuri roșii și roze

66 de hectolitri la hectar

Vinuri spumante

78 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor, precum și recoltarea strugurilor, vinificarea, elaborarea, elevajul și ambalarea vinurilor spumante se realizează pe teritoriul următoarelor comune (listă întocmită pe baza Codului geografic oficial din 2018):

| — | - departamentul Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (doar pe vechiul teritoriu comunal al localității Langeais, devenită comună de reședință), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

- departamentul Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (doar pe vechiul teritoriu comunal al localității Langeais, devenită comună de reședință), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | departamentul Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (pentru teritoriul comunelor delegate Chambon-sur-Cisse și Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (pentru teritoriul comunei delegate Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (pentru teritoriul comunei delegate Onzain). |
| --- | --- |

—

departamentul Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (pentru teritoriul comunelor delegate Chambon-sur-Cisse și Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (pentru teritoriul comunei delegate Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (pentru teritoriul comunei delegate Onzain).

7.   Soiurile principale de viță-de-vie

Orbois B

Sauvignon Gris G - Fié Gris

Sauvignon B - Sauvignon Blanc

Cabernet Franc N

Cabernet-Sauvignon N

Côt N - Malbec

Gamay N

Pinot Noir N

Grolleau N

Grolleau Gris G

Meunier N

Pineau d’Aunis N

Pinot Gris G

Chardonnay B

Chenin B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

a)   Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic se prezintă sub forma unui platou ușor ondulat, în partea de sud-vest a bazinului parizian, și corespunde unei zone de confluență pe teritoriul căreia râurile Cher, Indre și Vienne se alătură fluviului Loara. Podgoria, care se întinde pe o distanță de aproximativ o sută de kilometri, este organizată de-a lungul văilor, cu excepția regiunii viticole Sologne, situată la est, a cărei podgorie se întinde pe un platou aflat între râurile Cher și Loara.

Arealele geografice ale denumirilor geografice complementare „Amboise” și „Mesland” sunt situate în centrul văilor care se înșiră, de la vest la est, de-a lungul regiunii Val de Loire, în timp ce arealul geografic al denumirii geografice complementare „Azay-le-Rideau” se învecinează cu valea râului Indre. Valea râului Cher adăpostește, în partea sa din aval, denumirea geografică complementară „Chenonceaux”, în timp ce „Oisly” ocupă platoul oriental situat între râurile Loara și Cher.

În general, altitudinea depășește rareori 100 de metri sau 120 de metri pe teritoriul celor 143 de comune care formează arealul geografic.

Vinurile provin de pe parcele care au făcut obiectul unei delimitări stricte și precise, inspirate de centrele istorice de producție. Printre aceste parcele se disting: - parcelele care prezintă soluri derivate din argilă cu silex, la care s-au adăugat nisipuri miocene, soluri denumite local „bournais perrucheux”, - parcelele care prezintă soluri dezvoltate pe argile cu silex sau „perruches” sau soluri argilo-calcaroase, pietroase, derivate din calcar, denumite local „aubuis”; acestea sunt soluri calde și permeabile, care se află pe primele pante sau „coaste” ale văilor; - parcelele care prezintă soluri tipice văilor, așezate pe terase formate din depuneri aluvionare vechi, cunoscute local sub denumirea de „graviers” (prundișuri).

Arealul geografic beneficiază de o climă oceanică, cu o atenuare clară a influenței acesteia de îndată ce se înaintează către partea de est a arealului geografic, în zona meridianului din Tours. Temperaturile și precipitațiile ilustrează această atenuare, înregistrându-se aproximativ 550 milimetri de precipitații în vest și până la 650 milimetri în est, precum și o mai mare amplitudine termică la est, semn al unei influențe oceanice degradate mai accentuate.

b)   Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Ruinele unei prese vechi, descoperite la Cheillé, aproape de Azay-le-Rideau, atestă cultivarea viței-de-vie în regiunea „Touraine” încă din secolul al II-lea. Sub influența bisericii, între secolul al VIII-lea și secolul al XII-lea, viticultura se află în plină expansiune.

Prezența Curții regale în Valea Loarei în secolul al XVI-lea (castelele de la Chambord, Chenonceau etc.) contribuie la o dezvoltare considerabilă a producției de vinuri de calitate, precum și la renumele anumitor plaiuri viticole („crus”). Producția se dezvoltă după promulgarea Edictului celor 20 de leghe, prin care se interzicea producția viticolă în jurul capitalei, și își fac apariția soiurile „Gamay”, originare din regiunea Lyon.

Căi naturale de circulație, râurile Loara și Cher au încurajat în mod spontan inițierea, dezvoltarea și exportul producției din arealul geografic. Cele mai bune vinuri sunt comercializate în principal în Olanda și Anglia, prin intermediul barierei vamale Ingrandes-sur-Loire, aflate în apropierea orașului Nantes. Aceste vinuri de calitate au fost denumite, în acea epocă, „vinurile mării”, datorită adecvării lor pentru transport.

În secolul al XVIII-lea, se dezvoltă o podgorie în valea inferioară a râului Cher, în jurul orașelor Bléré, Thésée, Montrichard și Chenonceaux. O descriere a soiurilor de viță-de-vie din acest sector este realizată cu ocazia anchetei agricole din anul XII (1804). În lucrarea „Tableau du plan de vigne le plus propagé sur les côtes du Cher”, soiul „Côt” este prezentat ca fiind soiul principal, „cel mai răspândit pe coasta râului Cher cu expunere sudică, care produce un vin de calitatea întâi”.

În 1845, contele ODART menționează, de asemenea, în lucrarea sa „Ampélographie” soiul Côt N ca fiind „soiul cel mai cultivat pe malurile râurilor Cher și Lot”. Jules GUYOT, în 1860, întotdeauna foarte precis în descrierile sale, menționează: „Bretonul (Cabernet Franc N) își are centrul principal în Bourgueil, între Chinon și Saumur, unde stă la baza unor vinuri excelente; însă acesta dispare spre estul regiunii, unde soiurile Côt, Chardenet, Pinot Noir, Beurot și Meunier (...) domină în Loir-et-Cher...”.

După criza filoxerei, podgoria „Touraine” este reconstituită cu soiuri de viță-de-vie derivate în special din noi soiuri altoite, cum ar fi soiurile Gamay N și Sauvignon B. Arealul geografic se construiește atunci treptat, integrând sectoare vitivinicole cu potențial ridicat de calitate și, cu puțin timp înainte de începutul celui de al Doilea Război Mondial, în anul 1939, este recunoscută denumirea de origine controlată „Coteaux de Touraine”.

În 1953, denumirea „Touraine” a fost adoptată definitiv, cu posibilitatea de a completa acest nume cu denumirea geografică complementară „Azay-le-Rideau”, pentru un mic sector din valea râului Indre.

În 1955, sunt recunoscute denumirile geografice complementare „Amboise” și „Mesland”. Acestea se concentrează asupra a două sectoare ale căror soiuri de viță-de-vie au rămas tradiționale, în special Chenin B.

Podgoria acoperea la acel moment o suprafață de 8 000 de hectare, iar producătorii, grupați în cadrul a cinci cooperative vinicole, dezvoltă producția de vinuri provenite din soiurile Sauvignon B și Gamay N, care dobândesc o reputație solidă în sectorul serviciilor de alimentație publică, sub denumirile comune „Sauvignon de Touraine” și „Gamay de Touraine”.

Începând din 1985, conștienți de potențialul teritoriului lor și al soiurilor lor de viță-de-vie, producătorii din valea râului Cher introduc soiurile Côt N și Sauvignon B pe parcelele de pe primele „coaste”, în timp ce producătorii din regiunea viticolă Sologne plantează cu predilecție soiul Sauvignon B pe parcelele cu soluri nisipoase.

Această activitate de căutare a autenticității se va concretiza în recunoașterea denumirilor geografice complementare „Chenonceaux” pentru vinurile albe și roșii de pe coastele râului Cher și „Oisly” pentru vinurile albe din regiunea viticolă Sologne.

În 2009, podgoria acoperă o suprafață de 4 500 de hectare, cultivate de aproximativ 800 de producători. Se produc aproximativ 260 000 de hectolitri de vin, din care peste 60 % sunt vinuri albe. Vinuri liniștite: vinurile care beneficiază de denumirea de origine controlată „Touraine” prezintă un gust rotund și note finale proaspete și bine echilibrate.

Vinurile albe, adesea de culoare auriu deschis, prezintă o gamă aromatică care poate varia de la note fructate care amintesc de citrice sau fructe exotice până la note florale care amintesc de flori albe. Aceste vinuri păstrează la final, în momentul degustării, o senzație de prospețime.

Vinurile roze se deschid spre arome delicate care amintesc de coacăze negre, fructe exotice sau citrice. Aceste vinuri roze pot beneficia de mențiunea „primeur” sau „nouveau” și, prin urmare, sunt produse pentru a fi consumate rapid, în lunile care urmează elaborării lor.

Vinurile roșii obținute din soiul Gamay N (vinuri care beneficiază de indicația „Gamay” sau vinuri care beneficiază de mențiunea „primeur” sau „nouveau”) prezintă frecvent o culoare vișinie și, în general, dezvăluie arome calde de fructe roșii mici pe taninuri catifelate. Aceste vinuri sunt echilibrate și îmbină lejeritatea cu finețea. Vinurile obținute din asamblări sau doar din soiul Cabernet Franc N, la vest de meridianul din Tours, sunt vinuri elegante și puternice, cu o bună structură tanică, a căror expresie aromatică este o combinație de fructe roșii și negre, pe culori care variază de la rubiniu închis la grenat profund.

Vinuri spumante: vinurile spumante albe și roze sunt elaborate pe o structură dominant acidă, care le conferă vinurilor întreaga sa prospețime și finețe. Această aciditate este însoțită de note fructate și, în timp, se poate afirma o aromă de brioșă. Vinuri liniștite: rețeaua hidrografică importantă, alcătuită din râurile Loara, Vienne, Cher și Indre, a modelat de-a lungul timpului un platou deluros format din roci moi datând din era terțiară și secundară. Sub influența bisericii, în Evul Mediu, oamenii au introdus podgoria de-a lungul coastelor respective și pe marginile platoului.

Această apropiere față de cursurile de apă constituie deja, în perioada Renașterii, un atu important, care favorizează exportul vinurilor de „Touraine”. Astfel, caracterul permanent al barierei vamale Ingrandes-sur-Loire, de unde vinurile sunt exportate către Olanda, precum și aplicarea Edictului celor douăzeci de leghe în anul 1577 conturează podgoria din regiune și promovează o producție de calitate. Sub influența climei, în partea vestică a arealului geografic sunt cultivate cu predilecție soiurile de viță-de-vie Chenin B și Cabernet Franc N, în timp ce soiurile de viță-de-vie Sauvignon B, Côt N și Gamay N sunt privilegiate în partea estică a arealului geografic. Meridianul din Tours marchează această limită climatică naturală. Soiurile de viță-de-vie s-au impus în mod natural în această diversitate de condiții viticole oferite producătorilor.

Respectând uzanțele, arealul parcelat delimitat pentru recoltarea strugurilor ia în considerare doar parcelele cu soluri drenante, dezvoltate în principal pe formațiuni din Turonian și Senonian. Argila cu silex, bogată în pietre silicate, acoperă în cea mai mare parte solurile din văile intermediare. Acest silex, în cantitate mare la suprafață, joacă prin urmare un rol important în timpul coacerii strugurilor, prin creșterea nivelului de schimburi termice din sol. Aceste condiții contribuie în mare parte la calitatea vinurilor albe și a vinurilor roșii. Soiul de struguri Sauvignon B este potrivit în special pe parcelele care prezintă soluri „perruches” și „aubuis”. Acest soi găsește în astfel de soluri condițiile esențiale pentru o maturitate constantă, de-a lungul anilor. Vinurile obținute din acest soi prezintă, pe aceste soluri și în acest climat, un caracter proaspăt și original. În anul 2009, ele au reprezentat 2/3 din producția aferentă denumirii de origine controlate. Soiul Gamay N, soi negru din perioada de reconstrucție care a urmat crizei filoxerice, se află predominant pe parcelele cu soluri „din argilă cu silex”, iar vinurile obținute din acest soi sunt fructate și alerte.

Vinurile roșii din partea de est a meridianului din Tours sunt structurate în jurul soiului Côt N, în timp ce soiul Cabernet Franc N se impune în partea de vest a meridianului respectiv. Aceste vinuri prezintă o bună structură tanică.

În cadrul arealului geografic al denumirii de origine controlate „Touraine” și exprimând diversitatea mediilor naturale, sunt recunoscute 5 denumiri geografice complementare, cu norme de producție mai restrictive.

„Amboise”

Platoul din cretă moale prezintă un relief destul de marcat, cu o altitudine cuprinsă între 80 și 100 de metri. Diversitatea situațiilor geo-pedologice a oferit producătorilor posibilitatea de a găsi, pentru fiecare dintre soiurile care s-au impus, condițiile optime de exprimare a acestora. Vinurile roze sunt vinuri fructate și proaspete, vinurile roșii, care prezintă o bună structură tanică, au o expresie aromatică destul de intensă, evocând în principal note de fructe roșii, iar vinurile albe sunt în general seci, însă uneori pot conține zaharuri fermentabile și pot fi clasificate ca „demi-sec”, „moelleux” sau „doux”. Elevajul vinurilor roșii conferă suplețe structurii lor tanice. În cazul vinurilor albe, elevajul sporește complexitatea aromatică.

„Azay-le-Rideau”

Datorită poziționării sale între valea Loarei și cea a râului Indre, podgoria beneficiază de o climă temperată. Soiurile Ggrolleau N și Chenin B domină colinele și terasele nisipos-pietroase, în beneficiul producției de vinuri albe elegante și proaspete și de vinuri roze fructate. În mod tradițional, vinurile roze sunt produse obligatoriu prin tehnica presării directe înainte de fermentare, pentru a se obține notele fructate. Vinurile albe care uneori pot conține zaharuri fermentabile sunt elegante și minerale.

„Chenonceaux”

Arealul geografic se întinde pe coastele de pe ambele maluri ale râului Cher. Soiurile de viță-de-vie sunt plantate pe parcele cu soluri marcate de prezența importantă a silexului. Vinul alb are o expresie aromatică în general intensă, dezvăluind arome florale (păducel, salcâm etc.) și note mai fructate (citrice, fructe uscate etc.). Elevajul, cel puțin până la data de 30 aprilie a anului următor anului de recoltă, permite asigurarea rotunjimii și a fineței. Vinurile roșii prezintă o bună structură tanică. Expresia lor aromatică este destul de intensă, evocând în special note de fructe roșii. Elevajul, cel puțin până la data de 31 august a anului următor anului de recoltă, permite obținerea unui vin cu arome complexe și taninuri rotunde și catifelate.

„Mesland”

Arealul geografic, situat în partea de nord-est a arealului geografic al denumirii de origine protejată „Touraine”, corespunde unei margini a platoului cu vedere la fluviul Loara. Aici, solurile sunt unite de prezența silexului și a nisipurilor miocene. Variațiile de temperatură și localizarea geografică sunt ideale pentru soiurile de struguri timpurii. Vinurile roșii și roze, obținute, în principal, din soiul de struguri Gamay N, exprimă arome concentrate de fructe roșii mici. Vinurile albe, care pot conține uneori zaharuri fermentabile, au o expresie aromatică complexă, dezvăluind arome florale (păducel, tei, verbină etc.) și note mai fructate (citrice, pere etc.). Degustarea se încheie deseori cu o senzație de prospețime.

„Oisly”.

Situată în centrul regiunii viticole Sologne, această podgorie produce vinuri albe seci dintr-un singur soi de struguri, Sauvignon B, care își exprimă întreg potențialul pe solurile nisipoase și pietroase continentale și pe așa-numitele formațiuni „din Sologne” alcătuite din nisip, argile și falun. Clima arealului geografice se caracterizează în principal prin sezonul sub-uscat cel mai pronunțat din regiunea Touraine. Acest mediu natural oferă vinurilor prospețime marcată de arome fine și delicate, care amintesc de citrice și flori albe. Elevajul, cel puțin până la data de 30 aprilie a anului următor anului de recoltă, permite vinurilor să devină mai complexe.

„Touraine”, moștenitoarea podgoriilor și a văilor cântate de regi, este în continuare una dintre bijuteriile podgoriilor nordice, iar peisajele sale culturale vii, păstrate prin exploatarea seculară a viței-de-vie, au contribuit la înscrierea Văii Loarei în patrimoniul istoric al UNESCO.

Vinuri spumante

Producția de vinuri spumante se înscrie în contextul descris mai sus. Constatând că vinurile îmbuteliate în pivnițe aveau uneori tendința să fermenteze din nou, producătorii din Touraine și-au dorit să stăpânească acest proces și să valorifice aceste vinuri spumante în mod natural. Astfel, începând cu secolul al XIX-lea, au apărut vinurile „pétillants” oferite consumatorului. Prezența pivnițelor săpate în tuf a constituit atunci un factor favorabil dezvoltării producției acestor vinuri, care necesită spații de depozitare și de manipulare de dimensiuni mari și cu temperatură moderată.

Ca urmare a experienței dobândite timp de mai bine de un secol, producătorii de vinuri spumante posedă în prezent cunoștințe pe care le stăpânesc perfect și care se reflectă în compoziția cuvée-urilor. Originalitatea teritorială a vinurilor albe se datorează obligației ca soiul de viță-de-vie Chenin B sau Orbois B să fie prezent în proporție de 60 %. Maturarea îndelungată „sur lattes” contribuie la dezvoltarea aromelor de brioșe și a complexității vinurilor.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor, precum și pentru vinificarea, elevajul și ambalarea vinurilor spumante, este constituit din teritoriul următoarelor comune (listă întocmită pe baza Codului geografic oficial din 2018):

| — | departamentul Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | departamentul Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse;

| — | departamentul Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher; |
| --- | --- |

—

departamentul Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher;

| — | departamentul Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau. |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| — | Denumirea de origine controlată trebuie să fie în mod obligatoriu urmată de indicația „gamay” în conformitate cu dispozițiile din caietul de sarcini. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată trebuie să fie în mod obligatoriu urmată de indicația „gamay” în conformitate cu dispozițiile din caietul de sarcini.

| — | Denumirea de origine controlată poate fi completată cu una dintre următoarele denumiri geografice complementare, în conformitate cu dispozițiile stabilite în caietul de sarcini: „Amboise”, „Azay-le-Rideau”, „Chenonceaux”, „Mesland”, „Oisly”. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată poate fi completată cu una dintre următoarele denumiri geografice complementare, în conformitate cu dispozițiile stabilite în caietul de sarcini: „Amboise”, „Azay-le-Rideau”, „Chenonceaux”, „Mesland”, „Oisly”.

| — | Denumirea de origine controlată poate fi completată cu mențiunea „primeur” sau „nouveau”, în conformitate cu dispozițiile stabilite în caietul de sarcini. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată poate fi completată cu mențiunea „primeur” sau „nouveau”, în conformitate cu dispozițiile stabilite în caietul de sarcini.

| — | Toate mențiunile facultative a căror utilizare, în temeiul dispozițiilor Uniunii, poate fi reglementată de statele membre sunt înscrise pe etichete cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dublul dimensiunilor caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Toate mențiunile facultative a căror utilizare, în temeiul dispozițiilor Uniunii, poate fi reglementată de statele membre sunt înscrise pe etichete cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dublul dimensiunilor caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

| — | Dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea geografică „Val de Loire” nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea geografică „Val de Loire” nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată.

Denumiri geografice complementare

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| — | Denumirile geografice complementare „Amboise”, „Azay-le-Rideau” sau „Mesland” se înscriu în mod obligatoriu după denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Denumirile geografice complementare „Amboise”, „Azay-le-Rideau” sau „Mesland” se înscriu în mod obligatoriu după denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

| — | Denumirile geografice suplimentare „Chenonceaux” sau „Oisly” sunt înscrise în mod obligatoriu sub denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

Denumirile geografice suplimentare „Chenonceaux” sau „Oisly” sunt înscrise în mod obligatoriu sub denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

| — | Vinurile albe cu denumirile geografice complementare „Amboise”, „Mesland” sau „Azay-le-Rideau” trebuie să prezinte în mod obligatoriu pe etichetă mențiunea „demi-sec”, în conformitate cu normele analitice stabilite pentru această mențiune în prezentul caiet de sarcini, și mențiunea „moelleux” sau „doux”, corespunzătoare conținutului de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezent în vin, astfel cum este definit de reglementările Uniunii. |
| --- | --- |

—

Vinurile albe cu denumirile geografice complementare „Amboise”, „Mesland” sau „Azay-le-Rideau” trebuie să prezinte în mod obligatoriu pe etichetă mențiunea „demi-sec”, în conformitate cu normele analitice stabilite pentru această mențiune în prezentul caiet de sarcini, și mențiunea „moelleux” sau „doux”, corespunzătoare conținutului de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezent în vin, astfel cum este definit de reglementările Uniunii.

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| — | Vinurile roze care beneficiază de denumirea geografică complementară „Mesland” trebuie să prezinte în mod obligatoriu pe etichetă mențiunea „demi-sec”, în conformitate cu normele analitice stabilite pentru această mențiune în prezentul caiet de sarcini, și mențiunea „moelleux” sau „doux”, corespunzătoare conținutului de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezent în vin, astfel cum este definit de reglementările Uniunii. |
| --- | --- |

—

Vinurile roze care beneficiază de denumirea geografică complementară „Mesland” trebuie să prezinte în mod obligatoriu pe etichetă mențiunea „demi-sec”, în conformitate cu normele analitice stabilite pentru această mențiune în prezentul caiet de sarcini, și mențiunea „moelleux” sau „doux”, corespunzătoare conținutului de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezent în vin, astfel cum este definit de reglementările Uniunii.

| — | Vinurile care pot să beneficieze de mențiunea „primeur” sau „nouveau” trebuie prezentate în mod obligatoriu cu indicarea anului de recoltă. |
| --- | --- |

—

Vinurile care pot să beneficieze de mențiunea „primeur” sau „nouveau” trebuie prezentate în mod obligatoriu cu indicarea anului de recoltă.

| — | Pe etichetele vinurilor cu denumire de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici, cu condiția:






  — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- | --- |

—

Pe etichetele vinurilor cu denumire de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici, cu condiția:

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | ca acest loc să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acest loc să figureze în declarația de recoltă.

| — | Indicația „gamay” este înscrisă imediat sub denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni sunt mai mari sau egale, atât în înălțime, cât și în lățime, cu două treimi din dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată și cel mult egale cu acestea. |
| --- | --- |

—

Indicația „gamay” este înscrisă imediat sub denumirea de origine controlată, cu caractere ale căror dimensiuni sunt mai mari sau egale, atât în înălțime, cât și în lățime, cu două treimi din dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată și cel mult egale cu acestea.

Link către caietul de sarcini

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5f8c6cbf-bad9-4bba-9f9e-c780f349dfaf

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 23.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 94/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 94/27

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 94/05)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Vinsobres”

Număr de referință PDO-FR-A0690-AM02

Data comunicării: 8 ianuarie 2020

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Arealul parcelat delimitat

La capitolul I secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini, referitor la zonele în care sunt realizate diverse operațiuni, a fost adăugată data de 19 iunie 2019. Scopul acestei modificări este de a se adăuga data la care autoritatea națională competentă a aprobat o modificare a arealului parcelat delimitat în cadrul arealului geografic de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în cadrul arealului geografic de producție, a parcelelor propice pentru obținerea produsului cu denumire controlată în cauză.

Această modificare nu vizează documentul unic.

2.   Soiurile de viță-de-vie

Regulile privind proporțiile în ceea ce privește exploatarea soiurilor roșii nu se aplică în cazul producătorilor de struguri care nu își transformă producția în vin și care, în cadrul arealului delimitat în scopul denumirii de origine controlate „Vinsobres”, exploatează o suprafață totală mai mică de 1,5 ha.

Această modificare a caietului de sarcini nu vizează documentul unic.

3.   Irigarea

Irigarea este autorizată în conformitate cu norma națională stabilită la articolul D. 645-5 din Codul rural și al pescuitului maritim. Această dispoziție este prevăzută în secțiunea VI din caietul de sarcini, referitoare la managementul podgoriei.

Este eliminată interdicția de utilizare a instalațiilor de irigare fixe aflate în interiorul parcelelor.

Atunci când este autorizată irigarea, încărcarea maximă medie per parcelă a parcelelor irigate este fixată la 5 000 kg/ha, în loc de 7 000 kg/ha, pentru a nu exista o creștere a randamentului în vin.

Aceste modificări ale caietului de sarcini nu vizează documentul unic.

4.   Intrarea în producție a viței-de-vie tinere

Data intrării în producție a viței-de-vie tinere este devansată la al treilea an după anul în cursul căruia a fost realizată plantarea, în locul celui de-al șaptelea an (și la al doilea an, în locul celui de-al șaselea an, în cazul viței-de-vie altoite), pentru a putea fi realizate noi plantări și o reînnoire mai rapidă a podgoriei.

Această modificare a caietului de sarcini nu vizează documentul unic.

5.   Legătura cu arealul geografic

Legătura cu arealul geografic a fost completată prin menționarea perioadei obligatorii de maturare a vinurilor. În paragraful referitor la interacțiunile cauzale a fost adăugată fraza următoare: „Caracteristicile acestor vinuri concentrate devin mai marcate și sunt stabilizate printr-o maturare care durează cel puțin până la data de 15 martie a anului următor anului de recoltă.”

Documentul unic a fost completat cu această precizare la punctul referitor la „Legătura cu arealul geografic”.

6.   Data introducerii în circulație a vinurilor

Din capitolul I secțiunea IX din caietul de sarcini, referitoare la operațiunile de prelucrare, elaborare, maturare, ambalare și depozitare a vinurilor, a fost eliminată precizarea că vinurile pot fi introduse în circulație între antrepozitarii autorizați sau între comercianți de la data de 1 decembrie a anului de recoltă.

Eliminarea acestei restricții permite circulația vinurilor între diferitele categorii de operatori din arealul geografic delimitat și din zona situată în imediata vecinătate, înaintea momentului comercializării.

Această modificare a caietului de sarcini nu vizează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Vinsobres

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Denumirea de origine protejată „Vinsobres” este rezervată pentru vinurile roșii liniștite. Vinurile sunt elaborate în principal din soiurile Grenache N, Mourvèdre N și Syrah N.

Sunt concentrate, cu o bună intensitate olfactivă. Atunci când vinul este tânăr, mirosul său este caracterizat de note fructate (fructe proaspete), dar acestea evoluează ulterior spre note parfumate de fructe confiate, de băutură spirtoasă, de mirodenii (piper) și de plante aromatice.

La degustare, vinurile sunt deosebit de bine echilibrate. Sunt structurate și corpolente, cu taninuri mătăsoase și elegante. Aromele fructate oferă o persistență aromatică intensă și de lungă durată. Caracteristicile acestor vinuri concentrate devin mai marcate și sunt stabilizate printr-o maturare care durează cel puțin până la data de 15 martie a anului următor anului de recoltă. Maturarea conferă note de vanilie, de prăjit și de afumat.

Aceste vinuri prezintă o culoare roșie intensă și un miros bogat și complex. Sunt echilibrate, armonioase și potrivite pentru învechire.

Vinurile trebuie să prezinte următoarele caracteristici analitice:

| — | conținut de acid malic de maximum 0,4 g/l; intensitate a culorii modificată de minimum 8; indice de polifenoli totali de minimum 52; |
| --- | --- |

—

conținut de acid malic de maximum 0,4 g/l; intensitate a culorii modificată de minimum 8; indice de polifenoli totali de minimum 52;

| — | conținut de zaharuri fermentabile de maximum 3 g/l în cazul vinurilor cu o tărie alcoolică naturală în volume de maximum 14 %; |
| --- | --- |

—

conținut de zaharuri fermentabile de maximum 3 g/l în cazul vinurilor cu o tărie alcoolică naturală în volume de maximum 14 %;

| — | conținut de zaharuri fermentabile de maximum 4 g/l în cazul vinurilor cu o tărie alcoolică naturală în volume de peste 14 %. |
| --- | --- |

—

conținut de zaharuri fermentabile de maximum 4 g/l în cazul vinurilor cu o tărie alcoolică naturală în volume de peste 14 %.

Celelalte criterii analitice respectă normele Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% din volume) | 14,5 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volume) | 12,5 |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 14,28 |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% din volume)

14,5

Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volume)

12,5

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

14,28

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice esențiale

Practică oenologică specifică

| — | Este interzis orice tratament termic al recoltei la o temperatură de peste 40 °C. |
| --- | --- |

—

Este interzis orice tratament termic al recoltei la o temperatură de peste 40 °C.

| — | Utilizarea de bucăți de lemn este interzisă. |
| --- | --- |

—

Utilizarea de bucăți de lemn este interzisă.

În afara dispozițiilor sus-menționate, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim în ceea ce privește practicile oenologice.

Practică de cultivare

Distanța dintre butuci

| — | Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2,5 metri. |
| --- | --- |

—

Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2,5 metri.

| — | Fiecare butuc dispune de o suprafață maximă de 2,5 metri pătrați. Această suprafață se obține înmulțind distanțele dintre rânduri cu spațiile dintre butuci. |
| --- | --- |

—

Fiecare butuc dispune de o suprafață maximă de 2,5 metri pătrați. Această suprafață se obține înmulțind distanțele dintre rânduri cu spațiile dintre butuci.

| — | Distanța dintre butucii de pe același rând trebuie să fie între 0,80 m și 1,20 m. |
| --- | --- |

—

Distanța dintre butucii de pe același rând trebuie să fie între 0,80 m și 1,20 m.

Tăierea viței-de-vie

| — | Plantele de viță-de-vie sunt tăiate prin metoda tăierii scurte (utilizând metoda „Gobelet” sau metoda „Cordon de Royat”), astfel încât să aibă maximum 6 cepi de rod. |
| --- | --- |

—

Plantele de viță-de-vie sunt tăiate prin metoda tăierii scurte (utilizând metoda „Gobelet” sau metoda „Cordon de Royat”), astfel încât să aibă maximum 6 cepi de rod.

| — | Fiecare cep de rod trebuie să aibă maximum 2 ochi. |
| --- | --- |

—

Fiecare cep de rod trebuie să aibă maximum 2 ochi.

| — | Perioada de formare în „Cordon de Royat” în cazul tuturor soiurilor conduse prin această metodă este limitată la 2 ani. Pe parcursul acestei perioade este autorizată fie metoda Guyot simplă, cu maximum 8 ochi per coardă de rod și 1 sau 2 cepi de rod cu maximum 2 ochi, fie metoda Guyot dublă, cu maximum 6 ochi pe fiecare coardă de rod și 1 sau 2 cepi de rod cu maximum 2 ochi. |
| --- | --- |

—

Perioada de formare în „Cordon de Royat” în cazul tuturor soiurilor conduse prin această metodă este limitată la 2 ani. Pe parcursul acestei perioade este autorizată fie metoda Guyot simplă, cu maximum 8 ochi per coardă de rod și 1 sau 2 cepi de rod cu maximum 2 ochi, fie metoda Guyot dublă, cu maximum 6 ochi pe fiecare coardă de rod și 1 sau 2 cepi de rod cu maximum 2 ochi.

Irigarea poate fi permisă.

b.   Randamente maxime

42 de hectolitri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea, elaborarea și maturarea vinurilor se realizează pe teritoriul comunei Vinsobres din departamentul Drôme.

7.   Soiurile de struguri de vin principale

Grenache N

Syrah N - Shiraz

Mourvèdre N - Monastrell

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Arealul geografic al denumirii de origine controlate „Vinsobres” se află în departamentul Drôme, în centrul bazinului sedimentar format în miocen în locul în care în prezent se află comuna Valréas și al bazinului coluvial-aluvial al torentului montan Aygues, care are un regim mediteraneean și care transportă de milioane de ani materiale detritice grosiere de pe versanții alpini.

Rezultatul este un relief colinar cu altitudini de peste 500 m și cu orientare spre nord-est/sud-vest, la poalele dealurilor respective aflându-se mai multe niveluri de terase sau pante moderat înclinate, cu expunere spre sud.

Clima locală, mediteraneeană, este caracterizată de două perioade ploioase, prima toamna și a doua din martie până în mai, și de două perioade secetoase, în lunile ianuarie și februarie și, mai ales, în luna iulie. Media anuală a temperaturilor este de 12,7 °C. Mistralul (vânt dinspre nord) are un rol decisiv pentru mediul acestei regiuni. Acest vânt are un efect de uscare, dar, totodată, limitează, în mod natural, dezvoltarea bolilor criptogamice. De asemenea, clima uscată din timpul verii favorizează o bună coacere a strugurilor. Efectul de uscare al mistralului contribuie și el la concentrarea diverșilor constituenți ai boabelor.

În general, solurile sunt foarte pietroase, cu o culoare de la roșu la brun care le conferă, împreună cu topografia, o putere calorifică determinantă, care poate favoriza dezvoltarea precoce a plantei.

Aprovizionarea cu apă, asigurată de climă și de natura solurilor, favorizează obținerea în mod regulat a unor vinuri roșii foarte expresive. Echilibrul optim al acestor factori face ca planta să producă puțin, materia primă fiind concentrată în toate elementele sale constitutive (calitatea strugurilor).

Omogenitatea vinurilor produse și identitatea comună reflectă caracterul tipic legat de teritoriu care este recunoscut prin înregistrarea unei denumiri de origine controlată „comunală”. Acesta este rezultatul interacțiunii deosebite dintre factorii naturali și priceperea dobândită, de-a lungul timpului, de comunitatea producătorilor din această localitate.

Priceperea viticultorilor, reflectată în selectarea riguroasă a parcelelor destinate recoltei de struguri și în optimizarea expunerii la soare a viței-de-vie, permite limitarea efectelor altitudinii.

Astfel, în pofida variațiilor anuale ale climei, îmbinarea elementelor sus-menționate permite obținerea unei recolte de struguri bine copți și elaborarea unor vinuri puternice și concentrate, care pot fi păstrate pe termen mediu și lung. Caracteristicile acestor vinuri concentrate devin mai marcate și sunt stabilizate printr-o maturare care durează cel puțin până la data de 15 martie a anului următor anului de recoltă.

Echilibrul optim al tuturor acestor factori permite obținerea unor vinuri roșii cu culoare intensă, cu miros bogat și complex, echilibrate, armonioase și potrivite pentru învechire.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Menționarea pe etichetă a unei unități geografice mai restrânse

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe etichetele vinurilor cu denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai restrânse, cu condiția:

| — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

să figureze în declarația de recoltă.

Menționarea pe etichetă a unei unități geografice mai extinse

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe etichetele vinurilor cu denumire de origine protejată poate figura denumirea unității geografice mai extinse „Cru des Côtes du Rhône” sau „Vignobles de la Vallée du Rhône”.

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, elaborarea și maturarea vinurilor, este constituită din teritoriul a 36 de comune din departamentul Drôme și a 48 de comune din departamentul Vaucluse:

| — | Departamentul Drôme: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les Granges-Gontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-sur-Lauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-Saint-Secret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol; |
| --- | --- |

—

Departamentul Drôme: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les Granges-Gontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-sur-Lauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-Saint-Secret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol;

| — | Departamentul Vaucluse: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan. |
| --- | --- |

—

Departamentul Vaucluse: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Link către caietul de sarcini

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dddce4c8-b45c-443d-9853-598c16610d06

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---