# Euroopa Liidu C 197/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 197 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide24. august 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 197

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide24. august 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Regioonide Komitee |
| | 70. istungjärk 6.–7. juuni 2007 |
| 2007/C 197/01 | Regioonide Komitee arvamus Euroopa demograafiline tulevik | 1 |
| 2007/C 197/02 | Regioonide Komitee arvamus 2006. aasta laienemispakett — Integratsioonisuutlikkus | 7 |
| 2007/C 197/03 | Regioonide Komitee arvamus 2006. aasta laienemispakett — Kandidaatriigid | 12 |
| 2007/C 197/04 | Regioonide Komitee arvamus Laienemispakett 2006 — Võimalikud kandidaatriigid | 16 |
| 2007/C 197/05 | Regioonide Komitee ettevalmistav arvamus Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus Euroopa Liidu säästva arengu strateegiasse | 21 |
| 2007/C 197/06 | Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus Euroopa Liidu reformimise protsessi taaskäivitamine, pidades silmas 21.–22. juuni 2007. aasta Euroopa Ülemkogu | 30 |
| 2007/C 197/07 | Regioonide Komitee arvamus Ühenduse postiteenused | 37 |
| 2007/C 197/08 | Regioonide Komitee arvamus Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel | 48 |
| 2007/C 197/09 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa arengukonsensuse juhtimine | 52 |
| 2007/C 197/10 | Regioonide Komitee arvamus Piirkonnad majandusmuutustes | 57 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

70. istungjärk 6.–7. juuni 2007

2007/C 197/01

Regioonide Komitee arvamus Euroopa demograafiline tulevik

1

2007/C 197/02

Regioonide Komitee arvamus 2006. aasta laienemispakett — Integratsioonisuutlikkus

7

2007/C 197/03

Regioonide Komitee arvamus 2006. aasta laienemispakett — Kandidaatriigid

12

2007/C 197/04

Regioonide Komitee arvamus Laienemispakett 2006 — Võimalikud kandidaatriigid

16

2007/C 197/05

Regioonide Komitee ettevalmistav arvamus Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus Euroopa Liidu säästva arengu strateegiasse

21

2007/C 197/06

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus Euroopa Liidu reformimise protsessi taaskäivitamine, pidades silmas 21.–22. juuni 2007. aasta Euroopa Ülemkogu

30

2007/C 197/07

Regioonide Komitee arvamus Ühenduse postiteenused

37

2007/C 197/08

Regioonide Komitee arvamus Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel

48

2007/C 197/09

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa arengukonsensuse juhtimine

52

2007/C 197/10

Regioonide Komitee arvamus Piirkonnad majandusmuutustes

57

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

70. istungjärk 6.–7. juuni 2007

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/1

---

Regioonide Komitee arvamus „Euroopa demograafiline tulevik”

(2007/C 197/01)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab erilist vajadust käsitleda demograafilisi arenguid eraldi piirkondade ning linnade ja valdade tasandil, kuna ka üksikute liikmesriikide piires toimuvad paralleelselt väga erinevad ja osaliselt lausa vastukäivad arengud, samas ilmnevad aga teatavad samalaadsete põhijoontega tüüpilised arengud Euroopa eri piirkondades. Piirkondade ning linnade ja valdade vastavad poliitilised tegevuskavad ja suunised peavad edaspidi lähtuma realistlikest rahvastiku arengu prognoosidest; |
| --- | --- |

—

rõhutab erilist vajadust käsitleda demograafilisi arenguid eraldi piirkondade ning linnade ja valdade tasandil, kuna ka üksikute liikmesriikide piires toimuvad paralleelselt väga erinevad ja osaliselt lausa vastukäivad arengud, samas ilmnevad aga teatavad samalaadsete põhijoontega tüüpilised arengud Euroopa eri piirkondades. Piirkondade ning linnade ja valdade vastavad poliitilised tegevuskavad ja suunised peavad edaspidi lähtuma realistlikest rahvastiku arengu prognoosidest;

| — | on seisukohal, et demograafilise arengu küsimusi tuleb käsitada mitmeid poliitikavaldkondi hõlmava teemana, et suuta juba varakult ennetada pikaajalisi ohte ning tunnetada ja ära kasutada tekkivaid võimalusi. Selleks on vaja tunnistada ka ebameeldivaid tõsiasju ja võtta avalikus arutelus arvesse kõik faktid. Sobivaid meetmeid saab arendada vaid siis, kui poliitikud ja avalikkus on jõudnud arusaamani, et lisaks kogu ühiskonna vananemisele on ka rahvastiku vähenemine ümberpööramatu struktuuriline tõsiasi; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et demograafilise arengu küsimusi tuleb käsitada mitmeid poliitikavaldkondi hõlmava teemana, et suuta juba varakult ennetada pikaajalisi ohte ning tunnetada ja ära kasutada tekkivaid võimalusi. Selleks on vaja tunnistada ka ebameeldivaid tõsiasju ja võtta avalikus arutelus arvesse kõik faktid. Sobivaid meetmeid saab arendada vaid siis, kui poliitikud ja avalikkus on jõudnud arusaamani, et lisaks kogu ühiskonna vananemisele on ka rahvastiku vähenemine ümberpööramatu struktuuriline tõsiasi;

| — | rõhutab, et demograafiline väljakutse iseenesest ei anna põhjust pidada seda ühekülgselt negatiivseks nähtuseks. Ühelt poolt sünnib küll vähem lapsi, kui on vajalik rahvastiku taastootmiseks — asjaolu, mis kujuneb pikas perspektiivis Euroopa ühiskondade probleemiks, millele tuleb leida lahendus. Samas aga pikeneb inimeste eluiga ja nad püsivad hea tervise juures senisest kaugem, mis on hea uudis. Lisaks sellele tuleb tõdeda, et eakad inimesed võivad ühiskonda anda olulise panuse, ning kõnealust fakti tuleb nimetatud arutelu raames tunnustada. Samuti tulevad hoogsa majanduskasvuga linnastutele kasuks sisserändevood, mis praegu veel jõuavad sündimuse puudujäägi tasa teha. |
| --- | --- |

—

rõhutab, et demograafiline väljakutse iseenesest ei anna põhjust pidada seda ühekülgselt negatiivseks nähtuseks. Ühelt poolt sünnib küll vähem lapsi, kui on vajalik rahvastiku taastootmiseks — asjaolu, mis kujuneb pikas perspektiivis Euroopa ühiskondade probleemiks, millele tuleb leida lahendus. Samas aga pikeneb inimeste eluiga ja nad püsivad hea tervise juures senisest kaugem, mis on hea uudis. Lisaks sellele tuleb tõdeda, et eakad inimesed võivad ühiskonda anda olulise panuse, ning kõnealust fakti tuleb nimetatud arutelu raames tunnustada. Samuti tulevad hoogsa majanduskasvuga linnastutele kasuks sisserändevood, mis praegu veel jõuavad sündimuse puudujäägi tasa teha.

I.   Poliitilised soovitused

Komisjoni teatis „Euroopa demograafiline tulevik — kuidas teha väljakutsest võimalus”

KOM(2006) 571 lõplik

REGIOONIDE KOMITEE

Üldmärkused komisjoni teatise kohta

| 1. | tervitab selgesõnaliselt komisjoni algatust jätkata arutelu rohelise raamatu üle pealkirjaga „Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus” ja käsitada muutusi senise väljakutse asemel edaspidi pigem võimalusena. Komisjoni lähenemine vahetada kogemusi ja käivitada üleeuroopaline arutelu demograafiliste muutustega toimetuleku üle, millest tehakse kokkuvõte iga kahe aasta tagant korraldataval Euroopa demograafilisel foorumil, toetab oluliselt liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi. Piirkondade võrgustike loomine ja toetamine üleeuroopalisel tasandil ja parimate tavade kasutamine ja edendamine annab märkimisväärse panuse konstruktiivsesse ja tulevikku suunatud arutellu kõnealuses küsimuses; |
| --- | --- |

1.

tervitab selgesõnaliselt komisjoni algatust jätkata arutelu rohelise raamatu üle pealkirjaga „Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus” ja käsitada muutusi senise väljakutse asemel edaspidi pigem võimalusena. Komisjoni lähenemine vahetada kogemusi ja käivitada üleeuroopaline arutelu demograafiliste muutustega toimetuleku üle, millest tehakse kokkuvõte iga kahe aasta tagant korraldataval Euroopa demograafilisel foorumil, toetab oluliselt liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi. Piirkondade võrgustike loomine ja toetamine üleeuroopalisel tasandil ja parimate tavade kasutamine ja edendamine annab märkimisväärse panuse konstruktiivsesse ja tulevikku suunatud arutellu kõnealuses küsimuses;

| 2. | toetab komisjoni üldisi strateegiaid sellise Euroopa loomiseks,






  — | mis soodustab demograafilist uuenemist, toetades perekondi, kes soovivad saada lapsi, ja aidates neil ühitada töö- ja eraelu; |
| --- | --- | --- |

2.

toetab komisjoni üldisi strateegiaid sellise Euroopa loomiseks,

—

mis soodustab demograafilist uuenemist, toetades perekondi, kes soovivad saada lapsi, ja aidates neil ühitada töö- ja eraelu;

| — | mis väärtustab tööd ja ei soodusta enneaegset lahkumist tööelust, kuid toetab elukestva õppe strateegiate, ealise diskrimineerimise keelamise ja vanusele vastavate töökorraldusvormide toetamisega suuremat tööhõivet ning kvaliteetsemat ja pikemat aktiivset elu; |
| --- | --- |

—

mis väärtustab tööd ja ei soodusta enneaegset lahkumist tööelust, kuid toetab elukestva õppe strateegiate, ealise diskrimineerimise keelamise ja vanusele vastavate töökorraldusvormide toetamisega suuremat tööhõivet ning kvaliteetsemat ja pikemat aktiivset elu;

| — | mis paneb aluse eurooplaste kõrgemale tootlikkusele ja tulemuslikkusele, et tagada Euroopa konkurentsivõime ka demograafiliste muutuste ajal. Ühiskonna muutunud vanuseline struktuur ei kanna endas mitte ainult majandusliku kahanemise ohtu, vaid loob ka võimaluse töötada välja uued tooted ja teenused, mis on võimelised avama uusi turge; |
| --- | --- |

—

mis paneb aluse eurooplaste kõrgemale tootlikkusele ja tulemuslikkusele, et tagada Euroopa konkurentsivõime ka demograafiliste muutuste ajal. Ühiskonna muutunud vanuseline struktuur ei kanna endas mitte ainult majandusliku kahanemise ohtu, vaid loob ka võimaluse töötada välja uued tooted ja teenused, mis on võimelised avama uusi turge;

| — | mis on valmis seaduslike sisserändajate vastuvõtmiseks ja integreerimiseks. See aitab katta täiendava tööjõu vajaduse ja kindlustada sotsiaalkaitsesüsteemide säilimise; |
| --- | --- |

—

mis on valmis seaduslike sisserändajate vastuvõtmiseks ja integreerimiseks. See aitab katta täiendava tööjõu vajaduse ja kindlustada sotsiaalkaitsesüsteemide säilimise;

| — | mis on tänu kindlale rahandusele võimeline asjakohaselt reageerima sotsiaalkaitsesüsteemide muutuvatele nõudmistele ja väldib suureneva koorma asetamist tulevaste põlvkondade õlgadele; |
| --- | --- |

—

mis on tänu kindlale rahandusele võimeline asjakohaselt reageerima sotsiaalkaitsesüsteemide muutuvatele nõudmistele ja väldib suureneva koorma asetamist tulevaste põlvkondade õlgadele;

| 3. | on seisukohal, et demograafilise arengu küsimusi tuleb käsitada mitmeid poliitikavaldkondi hõlmava teemana, et suuta juba varakult ennetada pikaajalisi ohte ning tunnetada ja ära kasutada tekkivaid võimalusi. Selleks on vaja tunnistada ka ebameeldivaid tõsiasju ja võtta avalikus arutelus arvesse kõik faktid. Sobivaid meetmeid saab arendada vaid siis, kui poliitikud ja avalikkus on jõudnud arusaamani, et lisaks kogu ühiskonna vananemisele on ka rahvastiku vähenemine ümberpööramatu struktuuriline tõsiasi; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et demograafilise arengu küsimusi tuleb käsitada mitmeid poliitikavaldkondi hõlmava teemana, et suuta juba varakult ennetada pikaajalisi ohte ning tunnetada ja ära kasutada tekkivaid võimalusi. Selleks on vaja tunnistada ka ebameeldivaid tõsiasju ja võtta avalikus arutelus arvesse kõik faktid. Sobivaid meetmeid saab arendada vaid siis, kui poliitikud ja avalikkus on jõudnud arusaamani, et lisaks kogu ühiskonna vananemisele on ka rahvastiku vähenemine ümberpööramatu struktuuriline tõsiasi;

| 4. | rõhutab, et demograafiline väljakutse iseenesest ei anna põhjust pidada seda ühekülgselt negatiivseks nähtuseks. Ühelt poolt sünnib küll vähem lapsi, kui on vajalik rahvastiku taastootmiseks — asjaolu, mis kujuneb pikas perspektiivis Euroopa ühiskondade probleemiks, millele tuleb leida lahendus. Samas aga pikeneb inimeste eluiga ja nad püsivad hea tervise juures senisest kaugem, mis on hea uudis. Lisaks sellele tuleb tõdeda, et eakad inimesed võivad ühiskonda anda olulise panuse, ning kõnealust fakti tuleb nimetatud arutelu raames tunnustada. Samuti tulevad hoogsa majanduskasvuga linnastutele kasuks sisserändevood, mis praegu veel jõuavad sündimuse puudujäägi tasa teha. Teisest küljest toimuvad demograafilised muutused paljudes maapiirkondades oluliselt kiiremini, mis on tingitud nooremate inimeste massilisest mujale siirdumisest ning osaliselt eakate pensionile jäänud inimeste sisserändest. Ent antud arengu tagajärjel suurenevad väheneva elanikkonnaga piirkondade probleemid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et demograafiline väljakutse iseenesest ei anna põhjust pidada seda ühekülgselt negatiivseks nähtuseks. Ühelt poolt sünnib küll vähem lapsi, kui on vajalik rahvastiku taastootmiseks — asjaolu, mis kujuneb pikas perspektiivis Euroopa ühiskondade probleemiks, millele tuleb leida lahendus. Samas aga pikeneb inimeste eluiga ja nad püsivad hea tervise juures senisest kaugem, mis on hea uudis. Lisaks sellele tuleb tõdeda, et eakad inimesed võivad ühiskonda anda olulise panuse, ning kõnealust fakti tuleb nimetatud arutelu raames tunnustada. Samuti tulevad hoogsa majanduskasvuga linnastutele kasuks sisserändevood, mis praegu veel jõuavad sündimuse puudujäägi tasa teha. Teisest küljest toimuvad demograafilised muutused paljudes maapiirkondades oluliselt kiiremini, mis on tingitud nooremate inimeste massilisest mujale siirdumisest ning osaliselt eakate pensionile jäänud inimeste sisserändest. Ent antud arengu tagajärjel suurenevad väheneva elanikkonnaga piirkondade probleemid;

| 5. | jagab komisjoni seisukohta, et kõikidele põlvkondadele tuleb tagada vastavad õigused, nagu seda kinnitatakse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatises „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine”. Lastele ja noortele tuleb anda laiaulatuslik võimalus osaleda ühiskonnas. Siia kuuluvad nende perede toetamine, kvaliteetsete lapsehoiu- ja haridusasutuste loomine ja ülalpidamine, kutseõpe ja väljavaated tööturul. Keskealiste põlvkond vajab abi ja toetust oma laste eest hoolitsemisel ja nende kasvatamisel, kuid samuti vanemate põlvkondade hooldamisel. Ning vanem põlvkond vajab abi, et vanaduses võimalikult iseseisvalt ja aktiivselt ühiskondlikus elus osaleda; |
| --- | --- |

5.

jagab komisjoni seisukohta, et kõikidele põlvkondadele tuleb tagada vastavad õigused, nagu seda kinnitatakse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatises „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine”. Lastele ja noortele tuleb anda laiaulatuslik võimalus osaleda ühiskonnas. Siia kuuluvad nende perede toetamine, kvaliteetsete lapsehoiu- ja haridusasutuste loomine ja ülalpidamine, kutseõpe ja väljavaated tööturul. Keskealiste põlvkond vajab abi ja toetust oma laste eest hoolitsemisel ja nende kasvatamisel, kuid samuti vanemate põlvkondade hooldamisel. Ning vanem põlvkond vajab abi, et vanaduses võimalikult iseseisvalt ja aktiivselt ühiskondlikus elus osaleda;

| 6. | peab komisjoni esitatud demograafilist arengut mõjutavaid tegureid olulisteks. Arengut Euroopas iseloomustavad üldiselt keskmise laste arvu vähenemine naise kohta, vanemate ja väga eakate inimeste osatähtsuse suurenemine rahvastikus, eluea jätkuv pikenemine ja kõnealuste rahvastiku struktuuris toimuvate muutuste vaid osaline tasakaalustamine siserände mõjul. Liikmesriikide tasandil kogutud andmed võimaldavad aga vaid piiratud ulatuses teha järeldusi tegelike arengute kohta; |
| --- | --- |

6.

peab komisjoni esitatud demograafilist arengut mõjutavaid tegureid olulisteks. Arengut Euroopas iseloomustavad üldiselt keskmise laste arvu vähenemine naise kohta, vanemate ja väga eakate inimeste osatähtsuse suurenemine rahvastikus, eluea jätkuv pikenemine ja kõnealuste rahvastiku struktuuris toimuvate muutuste vaid osaline tasakaalustamine siserände mõjul. Liikmesriikide tasandil kogutud andmed võimaldavad aga vaid piiratud ulatuses teha järeldusi tegelike arengute kohta;

| 7. | rõhutab erilist vajadust käsitleda demograafilisi arenguid eraldi piirkondade ning linnade ja valdade tasandil, kuna ka üksikute liikmesriikide piires toimuvad paralleelselt väga erinevad ja osaliselt lausa vastukäivad arengud, samas ilmnevad aga teatavad samalaadsete põhijoontega tüüpilised arengud Euroopa eri piirkondades. Piirkondade ning linnade ja valdade vastavad poliitilised tegevuskavad ja suunised peavad edaspidi lähtuma väiksemaid alasid hõlmavatest realistlikest rahvastiku arengu prognoosidest, mille abil tuleks tagada võrdsed võimalused kõigile; |
| --- | --- |

7.

rõhutab erilist vajadust käsitleda demograafilisi arenguid eraldi piirkondade ning linnade ja valdade tasandil, kuna ka üksikute liikmesriikide piires toimuvad paralleelselt väga erinevad ja osaliselt lausa vastukäivad arengud, samas ilmnevad aga teatavad samalaadsete põhijoontega tüüpilised arengud Euroopa eri piirkondades. Piirkondade ning linnade ja valdade vastavad poliitilised tegevuskavad ja suunised peavad edaspidi lähtuma väiksemaid alasid hõlmavatest realistlikest rahvastiku arengu prognoosidest, mille abil tuleks tagada võrdsed võimalused kõigile;

| 8. | kordab oma seisukohta, mida on väljendanud arvamuses rohelise raamatu kohta pealkirjaga „Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus”. Komitee arvates on komisjon oma teatises „Euroopa demograafiline tulevik: kuidas teha väljakutsest võimalus” ja „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” võtnud arvesse komitee kõnealuse arvamuse olulisi aspekte; |
| --- | --- |

8.

kordab oma seisukohta, mida on väljendanud arvamuses rohelise raamatu kohta pealkirjaga „Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus”. Komitee arvates on komisjon oma teatises „Euroopa demograafiline tulevik: kuidas teha väljakutsest võimalus” ja „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” võtnud arvesse komitee kõnealuse arvamuse olulisi aspekte;

Märkused komisjoni järelduste kohta

| 9. | jagab komisjoni arvamust, et konkreetsed meetmed demograafilisele väljakutsele reageerimiseks kuuluvad liikmesriikide pädevusalasse. Komitee rõhutab siiski piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vastutust demograafiliste väljakutsetega toimetulekul. Demograafiliste muutuste tagajärjed puudutavad eelkõige linnu ja valdu; |
| --- | --- |

9.

jagab komisjoni arvamust, et konkreetsed meetmed demograafilisele väljakutsele reageerimiseks kuuluvad liikmesriikide pädevusalasse. Komitee rõhutab siiski piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vastutust demograafiliste väljakutsetega toimetulekul. Demograafiliste muutuste tagajärjed puudutavad eelkõige linnu ja valdu;

| 10. | avaldab tugevat toetust Euroopa Komisjoni uue põlvkondadevahelise kokkuleppe saavutamisel. See tähendab, et






  — | iga üksiku põlvkonna õigusi ja huvisid tuleb austada. Iga põlvkonna võimalused osaleda haridussüsteemis, tööturul ja ühiskondlikus elus muutuvad olulisemaks. Eelkõige lapsed ja noored, kelle proportsionaalne osakaal rahvastikus väheneb, vajavad häid ja usaldusväärseid võimalusi osalemaks vananevas ühiskonnas. Eri vanuserühmade töövõimalusi tuleb üldiselt tugevdada, taas erilise tähelepanuga laste ja noorte olukorrale, kuid ka eri vanuserühmi puudutavate uute ja diferentseeritud käsitluste kinnistamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

10.

avaldab tugevat toetust Euroopa Komisjoni uue põlvkondadevahelise kokkuleppe saavutamisel. See tähendab, et

—

iga üksiku põlvkonna õigusi ja huvisid tuleb austada. Iga põlvkonna võimalused osaleda haridussüsteemis, tööturul ja ühiskondlikus elus muutuvad olulisemaks. Eelkõige lapsed ja noored, kelle proportsionaalne osakaal rahvastikus väheneb, vajavad häid ja usaldusväärseid võimalusi osalemaks vananevas ühiskonnas. Eri vanuserühmade töövõimalusi tuleb üldiselt tugevdada, taas erilise tähelepanuga laste ja noorte olukorrale, kuid ka eri vanuserühmi puudutavate uute ja diferentseeritud käsitluste kinnistamise kaudu;

| — | kogemuste ja pädevuste vahetamine ning põlvkondadevaheline vastastikune toetamine on ühiskondliku arenguvõime ja solidaarse kooseksisteerimise eeldus. Nimetatud kogemustevahetus toimub esmajoones perekonnas. Liikuvuse ja paindlikkuse vajadus nt seoses tööturuga ning üksinda elavate inimeste suurem hulk muudab põlvkondadevahelised suhted väljaspool perekonda demograafilise muutuse käigus olulisemaks. Sellele tuleb ka Euroopa tasandil tulevikus rohkem tähelepanu pöörata, sest põlvkonnaüleste tegutsemisviiside kaudu võib olemasolevat potentsiaali demograafilise muutuse kujundamiseks varasemast paremini ära kasutada. Põlvkonnaüleseid tegutsemisviise rakendavaid võrgustikke ja algatusi tuleks seetõttu tulevikus rohkem toetada ja edendada; |
| --- | --- |

—

kogemuste ja pädevuste vahetamine ning põlvkondadevaheline vastastikune toetamine on ühiskondliku arenguvõime ja solidaarse kooseksisteerimise eeldus. Nimetatud kogemustevahetus toimub esmajoones perekonnas. Liikuvuse ja paindlikkuse vajadus nt seoses tööturuga ning üksinda elavate inimeste suurem hulk muudab põlvkondadevahelised suhted väljaspool perekonda demograafilise muutuse käigus olulisemaks. Sellele tuleb ka Euroopa tasandil tulevikus rohkem tähelepanu pöörata, sest põlvkonnaüleste tegutsemisviiside kaudu võib olemasolevat potentsiaali demograafilise muutuse kujundamiseks varasemast paremini ära kasutada. Põlvkonnaüleseid tegutsemisviise rakendavaid võrgustikke ja algatusi tuleks seetõttu tulevikus rohkem toetada ja edendada;

| — | uus põlvkondadevaheline kokkulepe tuleks Euroopa tasandil muuta teemaks, mille kohta vahetatakse pidevalt teadmisi ja kogemusi koos parimate tavade mudelitega ühiskondlikuks arenguks demograafiliste muutuste käigus. See kehtib ka Euroopa demograafilise arengu foorumi jätkamise kohta. Kõnealusesse läbipaistvasse ja avatud dialoogi tuleb võimalikult tõhusalt kaasata kodanikuühiskonna esindusühendusi; |
| --- | --- |

—

uus põlvkondadevaheline kokkulepe tuleks Euroopa tasandil muuta teemaks, mille kohta vahetatakse pidevalt teadmisi ja kogemusi koos parimate tavade mudelitega ühiskondlikuks arenguks demograafiliste muutuste käigus. See kehtib ka Euroopa demograafilise arengu foorumi jätkamise kohta. Kõnealusesse läbipaistvasse ja avatud dialoogi tuleb võimalikult tõhusalt kaasata kodanikuühiskonna esindusühendusi;

| 11. | peab vajalikuks viidata liikmesriikide ja ELi tasandil juba käivitatud reformidele, mis hõlmavad uuendatud Lissaboni strateegiat majanduskasvu ja tööhõive nimel, stabiilsuse ja kasvu pakti, säästva arengu strateegiat ja avatud kooskõlastusmeetodit sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas. Ent komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et märkus, mille kohaselt tuleb jõupingutusi hoogsalt jätkata ka seoses viie peamise poliitilise tegevussuuna nimetamisega, ei ole kaugeltki mitte piisav, et seeläbi luua raamtingimused vajalikele lähenemistele üleeuroopalisel, liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

11.

peab vajalikuks viidata liikmesriikide ja ELi tasandil juba käivitatud reformidele, mis hõlmavad uuendatud Lissaboni strateegiat majanduskasvu ja tööhõive nimel, stabiilsuse ja kasvu pakti, säästva arengu strateegiat ja avatud kooskõlastusmeetodit sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas. Ent komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et märkus, mille kohaselt tuleb jõupingutusi hoogsalt jätkata ka seoses viie peamise poliitilise tegevussuuna nimetamisega, ei ole kaugeltki mitte piisav, et seeläbi luua raamtingimused vajalikele lähenemistele üleeuroopalisel, liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 12. | kahetseb, et komisjoni teatises ei ole kirjeldatud liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike poliitiliste meetmete osa. Rahvastiku areng on eelkõige seotud piirkondliku ja kohaliku arenguga. Teatises tuuakse ära liikmesriikide ja ELi tasandil kogutud andmed, millest võiks järeldada, justkui tuleks kõnealustele probleemidele leida lahendused kõigepealt nendel tasanditel. Regioonide Komitee arvates on see eksitav. Selline lähenemine pigem takistab piirkondade suurenevate erinevuste — sealhulgas liikmesriikidesisesest rändest tingitud erinevuste — tunnetamist; |
| --- | --- |

12.

kahetseb, et komisjoni teatises ei ole kirjeldatud liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike poliitiliste meetmete osa. Rahvastiku areng on eelkõige seotud piirkondliku ja kohaliku arenguga. Teatises tuuakse ära liikmesriikide ja ELi tasandil kogutud andmed, millest võiks järeldada, justkui tuleks kõnealustele probleemidele leida lahendused kõigepealt nendel tasanditel. Regioonide Komitee arvates on see eksitav. Selline lähenemine pigem takistab piirkondade suurenevate erinevuste — sealhulgas liikmesriikidesisesest rändest tingitud erinevuste — tunnetamist;

| 13. | tervitab komisjoni kavatsust korraldada iga kahe aasta tagant Euroopa demograafiline foorum, mille tulemused kajastataks iga-aastase eduaruande peatükis. Siiski ei pea komitee asjakohaseks ühekülgset keskendumist eluea eeldatavale pikenemisele. Pigem on vaja võrdselt arvesse võtta demograafiliste muutustega kaasnevaid eri aspekte; |
| --- | --- |

13.

tervitab komisjoni kavatsust korraldada iga kahe aasta tagant Euroopa demograafiline foorum, mille tulemused kajastataks iga-aastase eduaruande peatükis. Siiski ei pea komitee asjakohaseks ühekülgset keskendumist eluea eeldatavale pikenemisele. Pigem on vaja võrdselt arvesse võtta demograafiliste muutustega kaasnevaid eri aspekte;

| 14. | rõhutab, et demograafilised muutused pakuvad märkimisväärseid võimalusi parandada uute toodete ja teenuste abil vanemate inimeste elukvaliteeti ning luua sel viisil uusi töökohti, suurendada majanduskasvu ja parandada Euroopa konkurentsivõimet. See puudutab kõiki tegevusvaldkondi, mis edendavad vanemate inimeste sõltumatut ja aktiivset elu: käsitööndus, tööstus, kaubandus ja ühiskondlikud organisatsioonid, muuhulgas nt valdkonnad, nagu turism, kultuur, majapidamis-, liikuvus- või finantsteenused; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et demograafilised muutused pakuvad märkimisväärseid võimalusi parandada uute toodete ja teenuste abil vanemate inimeste elukvaliteeti ning luua sel viisil uusi töökohti, suurendada majanduskasvu ja parandada Euroopa konkurentsivõimet. See puudutab kõiki tegevusvaldkondi, mis edendavad vanemate inimeste sõltumatut ja aktiivset elu: käsitööndus, tööstus, kaubandus ja ühiskondlikud organisatsioonid, muuhulgas nt valdkonnad, nagu turism, kultuur, majapidamis-, liikuvus- või finantsteenused;

| 15. | toetab asjaolu, et vanemate inimeste vajadusi ja nn hõbedase (eakate inimeste huve arvestava) majanduse võimalusi integreeritakse rohkem ka Euroopa tasandil, siia kuulub ka nimetatud temaatika lülitamine Lissaboni strateegiasse; |
| --- | --- |

15.

toetab asjaolu, et vanemate inimeste vajadusi ja nn hõbedase (eakate inimeste huve arvestava) majanduse võimalusi integreeritakse rohkem ka Euroopa tasandil, siia kuulub ka nimetatud temaatika lülitamine Lissaboni strateegiasse;

Regioonide Komitee soovitused ja nõudmised

| 16. | märgib, et üleeuroopalised demograafilised üldsuundumused on piirkonniti vägagi erinevad. Paralleelselt võivad mõju avaldada mitmed arengud, mis viib olukorrani, kus Euroopa piirkondade hulgas leidub nii võitjaid (nt Londoni ja Müncheni linnastud) kui kaotajaid (nt Ida-Saksamaa ja Lääne-Poola piirkonnad). Kõnealuste suundumuste tulemusena seatakse ohtu territoriaalne ühtekuuluvus. Lisaks demograafilistele muutustele mõjutab rahvastiku arengut sisseränne väljastpoolt ELi. ELi-sisene ränne toetab üldsuundumusi, kusjuures üha atraktiivsemaks muutuvad eelkõige suure majanduskasvuga linnastud. Nende erinevate arengute tagajärjel toimuvad nii elanikkonna suurenemise kui ka vähenemise protsessid; |
| --- | --- |

16.

märgib, et üleeuroopalised demograafilised üldsuundumused on piirkonniti vägagi erinevad. Paralleelselt võivad mõju avaldada mitmed arengud, mis viib olukorrani, kus Euroopa piirkondade hulgas leidub nii võitjaid (nt Londoni ja Müncheni linnastud) kui kaotajaid (nt Ida-Saksamaa ja Lääne-Poola piirkonnad). Kõnealuste suundumuste tulemusena seatakse ohtu territoriaalne ühtekuuluvus. Lisaks demograafilistele muutustele mõjutab rahvastiku arengut sisseränne väljastpoolt ELi. ELi-sisene ränne toetab üldsuundumusi, kusjuures üha atraktiivsemaks muutuvad eelkõige suure majanduskasvuga linnastud. Nende erinevate arengute tagajärjel toimuvad nii elanikkonna suurenemise kui ka vähenemise protsessid;

| 17. | jagab komisjoni seisukohta, et uuendusvõime ja kvalifikatsiooni vaheline seos muutub demograafilises muutuses veelgi tähtsamaks. Naistel ja eelkõige emadel peaks tulevikus olema parem võimalus oma kvalifikatsiooni rakendada vastavalt oma soovile ja vajadustele. Lisaks tuleb haridussüsteemi ja ettevõtteid järkjärgult kohandada vanemate inimeste ja immigratsioonitaustaga inimeste arvu suurenemisega ning tihedas koostöös tuleb rakendada uusi elukestva õppe vorme; |
| --- | --- |

17.

jagab komisjoni seisukohta, et uuendusvõime ja kvalifikatsiooni vaheline seos muutub demograafilises muutuses veelgi tähtsamaks. Naistel ja eelkõige emadel peaks tulevikus olema parem võimalus oma kvalifikatsiooni rakendada vastavalt oma soovile ja vajadustele. Lisaks tuleb haridussüsteemi ja ettevõtteid järkjärgult kohandada vanemate inimeste ja immigratsioonitaustaga inimeste arvu suurenemisega ning tihedas koostöös tuleb rakendada uusi elukestva õppe vorme;

| 18. | peab pere ja töö ühitamist oluliseks raamtingimuseks, tugevdamaks eri paikade konkurentsivõimet, mida toetatakse ka Euroopa tööhõivepoliitika raames ja mis etendab eriti olulist rolli demograafilisi arenguid soodustava Euroopa strateegia arengu raames; |
| --- | --- |

18.

peab pere ja töö ühitamist oluliseks raamtingimuseks, tugevdamaks eri paikade konkurentsivõimet, mida toetatakse ka Euroopa tööhõivepoliitika raames ja mis etendab eriti olulist rolli demograafilisi arenguid soodustava Euroopa strateegia arengu raames;

| 19. | tervitab kõnealuses kontekstis komisjoni teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine”. Regioonide Komitee rõhutab siiski, et meetmed perekondade toetamiseks ning töö- ja eraelu ühitamiseks ei tohiks olla ainus poliitiline vastus demograafilistele muutustele. Mitmed piirkonnad peavad demograafilisele arengule väga konkreetselt reageerima, kohandades teenuseid või infrastruktuuri — oma olulisusest hoolimata mõjutavad perepoliitika meetmed demograafilist arengut aeglaselt. Lisaks on paljudes piirkondades kvalifitseeritud noorte väljaränne suurem probleem kui tegelik sündimus piirkonda jäävate inimeste hulgas; |
| --- | --- |

19.

tervitab kõnealuses kontekstis komisjoni teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine”. Regioonide Komitee rõhutab siiski, et meetmed perekondade toetamiseks ning töö- ja eraelu ühitamiseks ei tohiks olla ainus poliitiline vastus demograafilistele muutustele. Mitmed piirkonnad peavad demograafilisele arengule väga konkreetselt reageerima, kohandades teenuseid või infrastruktuuri — oma olulisusest hoolimata mõjutavad perepoliitika meetmed demograafilist arengut aeglaselt. Lisaks on paljudes piirkondades kvalifitseeritud noorte väljaränne suurem probleem kui tegelik sündimus piirkonda jäävate inimeste hulgas;

| 20. | tervitab teatises „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” mainitud ideed perealliansi (Alliance for Families) loomiseks, et edendada heade tavade ja ulatusliku teabe vajalikku vahetamist; soovitab siiski kõnealust allianssi näha mitte ainult sündimuse suurendamise valguses, vaid ka osana ulatuslikust vastusest demograafilisele arengule. Regioonide Komitee ning sellega seotud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleks kõnealuse alliansi töösse täielikult kaasata; nad rõhutavad oma valmidust teha konstruktiivset koostööd ning esitada ettepanekuid Euroopa põlvkondade poliitika edasiseks kujundamiseks; |
| --- | --- |

20.

tervitab teatises „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” mainitud ideed perealliansi (Alliance for Families) loomiseks, et edendada heade tavade ja ulatusliku teabe vajalikku vahetamist; soovitab siiski kõnealust allianssi näha mitte ainult sündimuse suurendamise valguses, vaid ka osana ulatuslikust vastusest demograafilisele arengule. Regioonide Komitee ning sellega seotud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleks kõnealuse alliansi töösse täielikult kaasata; nad rõhutavad oma valmidust teha konstruktiivset koostööd ning esitada ettepanekuid Euroopa põlvkondade poliitika edasiseks kujundamiseks;

| 21. | tõstab esile demograafilise arengu piirkondlikke erinevusi. Kasvupiirkondadesse asuvad elama eelkõige noored, naised ja sisserändajad. Neis piirkondades suurenevad sotsiaalsed erinevused ka eraldumise tõttu, mis toob ühelt poolt kaasa suurenevad integratsiooninõudmised ja teiselt poolt suurenevad jõupingutused eakatele inimestele sobiva infrastruktuuri rajamiseks ja parandamiseks, et ära hoida liigset sotsiaalset tõrjutust; |
| --- | --- |

21.

tõstab esile demograafilise arengu piirkondlikke erinevusi. Kasvupiirkondadesse asuvad elama eelkõige noored, naised ja sisserändajad. Neis piirkondades suurenevad sotsiaalsed erinevused ka eraldumise tõttu, mis toob ühelt poolt kaasa suurenevad integratsiooninõudmised ja teiselt poolt suurenevad jõupingutused eakatele inimestele sobiva infrastruktuuri rajamiseks ja parandamiseks, et ära hoida liigset sotsiaalset tõrjutust;

| 22. | tunnistab, et sisserändajate integratsioon on ühiskonna tuleviku seisukohast otsustava tähtsusega. Komitee lähtub sellest, et vaatamata vajalikele tugevdatud jõupingutustele hariduse valdkonnas järeltulevate põlvkondade potentsiaali ärakasutamiseks, püsib vajadus kolmandatest riikidest pärit kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele. Oluline konkurents kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu pärast avaldab demograafilisele arengule siiski vaid piiratud mõju; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et sisserändajate integratsioon on ühiskonna tuleviku seisukohast otsustava tähtsusega. Komitee lähtub sellest, et vaatamata vajalikele tugevdatud jõupingutustele hariduse valdkonnas järeltulevate põlvkondade potentsiaali ärakasutamiseks, püsib vajadus kolmandatest riikidest pärit kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele. Oluline konkurents kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu pärast avaldab demograafilisele arengule siiski vaid piiratud mõju;

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et väheneva elanikkonnaga piirkondadest inimesed lahkuvad, ja lahkuvad eelkõige noored (eriti 20- kuni 30 aastased) ja naised ning hea hariduse ja väljaõppe saanud inimesed. Erinevalt kasvupiirkondadest ei kujune taandarenguga piirkondadest rände sihtpiirkondi. Selle tagajärjel tekib ELi piirkondades väga erineva iseloomuga probleemseid olukordi makrotasandil valitsevate samasuguste suundumuste taustal; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu asjaolule, et väheneva elanikkonnaga piirkondadest inimesed lahkuvad, ja lahkuvad eelkõige noored (eriti 20- kuni 30 aastased) ja naised ning hea hariduse ja väljaõppe saanud inimesed. Erinevalt kasvupiirkondadest ei kujune taandarenguga piirkondadest rände sihtpiirkondi. Selle tagajärjel tekib ELi piirkondades väga erineva iseloomuga probleemseid olukordi makrotasandil valitsevate samasuguste suundumuste taustal;

| 24. | sellega seoses juhib tähelepanu hoolekande tuleviku küsimusele. Väheneva elanikkonnaga piirkondadest lahkub suhteliselt palju tööealisi inimesi. Samas suureneb ebaproportsionaalselt eakate inimeste osakaal. Lisaks raskendab noorte lahkumine lahenduse leidmist küsimusele, kuidas tagada tulevikus hooldusteenuste osutamine hooldust vajavatele inimestele, ja seda eriti seoses erasektori osutatavate teenustega koduhoolduse valdkonnas. Selle tulemusel kasvab avaliku ja erasektori pakutavate sotsiaalteenuste tähtsus eelkõige väheneva elanikkonnaga piirkondades; |
| --- | --- |

24.

sellega seoses juhib tähelepanu hoolekande tuleviku küsimusele. Väheneva elanikkonnaga piirkondadest lahkub suhteliselt palju tööealisi inimesi. Samas suureneb ebaproportsionaalselt eakate inimeste osakaal. Lisaks raskendab noorte lahkumine lahenduse leidmist küsimusele, kuidas tagada tulevikus hooldusteenuste osutamine hooldust vajavatele inimestele, ja seda eriti seoses erasektori osutatavate teenustega koduhoolduse valdkonnas. Selle tulemusel kasvab avaliku ja erasektori pakutavate sotsiaalteenuste tähtsus eelkõige väheneva elanikkonnaga piirkondades;

| 25. | peab vajalikuks võtta arvesse piirkondlikul tasandil täheldatavaid vastandlikke arenguprotsesse ja koguda vastavaid andmeid, mis võimaldavad kõnealuseid arenguprotsesse hinnata. Kohalikku, piirkondlikku ja riigi tasandit iseloomustavad andmed peavad olema üksteisega võrreldavad. See tuleks sotsiaaldemograafilise seire näol muuta korrapäraseks ülesandeks; |
| --- | --- |

25.

peab vajalikuks võtta arvesse piirkondlikul tasandil täheldatavaid vastandlikke arenguprotsesse ja koguda vastavaid andmeid, mis võimaldavad kõnealuseid arenguprotsesse hinnata. Kohalikku, piirkondlikku ja riigi tasandit iseloomustavad andmed peavad olema üksteisega võrreldavad. See tuleks sotsiaaldemograafilise seire näol muuta korrapäraseks ülesandeks;

| 26. | tõstab esile erilist arengut Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides ja Saksamaa uutes liidumaades. Kõnealustes piirkondades ilmneb sündimuse languse ja struktuurimuutuste mõju kõige selgemini juba praegu, lisaks edeneb areng väga kiiresti. Need piirkonnad on juba praegu arengujärgus, kuhu enamik Euroopa piirkondadest jõuab alles hiljem või kus ta hakkab esinema leebemal kujul. Regioonide Komitee näeb kõnealuste piirkondade toetamises, sh komisjoni algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” raames võimalust arendada kogu Euroopale sobivaid vahendeid demograafiliste muutustega toimetulekuks; |
| --- | --- |

26.

tõstab esile erilist arengut Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides ja Saksamaa uutes liidumaades. Kõnealustes piirkondades ilmneb sündimuse languse ja struktuurimuutuste mõju kõige selgemini juba praegu, lisaks edeneb areng väga kiiresti. Need piirkonnad on juba praegu arengujärgus, kuhu enamik Euroopa piirkondadest jõuab alles hiljem või kus ta hakkab esinema leebemal kujul. Regioonide Komitee näeb kõnealuste piirkondade toetamises, sh komisjoni algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” raames võimalust arendada kogu Euroopale sobivaid vahendeid demograafiliste muutustega toimetulekuks;

| 27. | juhib tähelepanu liikmesriikide selliste vähemuskultuuride probleemidele, kelle kultuur ja keele säilimine võivad sattuda erilisse ohtu tulenevalt rahvaste liikumisest ja demograafilistest muutustest. Muutustega kogukondade ja perekondade koosseisus kaasnevad muutused harjumustes ja keelekasutuses ning selleks peavad kogukonnad olema valmistunud; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu liikmesriikide selliste vähemuskultuuride probleemidele, kelle kultuur ja keele säilimine võivad sattuda erilisse ohtu tulenevalt rahvaste liikumisest ja demograafilistest muutustest. Muutustega kogukondade ja perekondade koosseisus kaasnevad muutused harjumustes ja keelekasutuses ning selleks peavad kogukonnad olema valmistunud;

| 28. | rõhutab, et praegune demograafiline väljakutse on Euroopa ajaloos pretsedenditu. Järelikult ei ole Euroopa ühiskondadele pakkuda valmis ja töökindlaid lahendusi, kuidas antud arengule reageerida. Maailmas on seni saadud vastavaid kogemusi vaid Jaapanis. Seetõttu tervitab komitee komisjoni avatud lähenemist kõnealusele küsimusele; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et praegune demograafiline väljakutse on Euroopa ajaloos pretsedenditu. Järelikult ei ole Euroopa ühiskondadele pakkuda valmis ja töökindlaid lahendusi, kuidas antud arengule reageerida. Maailmas on seni saadud vastavaid kogemusi vaid Jaapanis. Seetõttu tervitab komitee komisjoni avatud lähenemist kõnealusele küsimusele;

| 29. | on arvamusel, et komisjoni teatises on liialt keskendutud inimeste eluea pikenemisele ja selle tagajärgedele. Teatises on jäänud käsitlemata sama tähtsusega küsimus, kuidas tulla toime rahvastiku vähenemise tagajärgedega, ja sellega seotud ümberkorralduste küsimused, millega seisavad silmitsi asjaomased piirkonnad. Vaatamata sellele, et vastavad lahendused tuleb leida pigem liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil, tuleb kõnealuseid küsimusi arutada seoses struktuurifondide vahendite kasutamisega alati siis, kui asi puutub infrastruktuuri; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et komisjoni teatises on liialt keskendutud inimeste eluea pikenemisele ja selle tagajärgedele. Teatises on jäänud käsitlemata sama tähtsusega küsimus, kuidas tulla toime rahvastiku vähenemise tagajärgedega, ja sellega seotud ümberkorralduste küsimused, millega seisavad silmitsi asjaomased piirkonnad. Vaatamata sellele, et vastavad lahendused tuleb leida pigem liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil, tuleb kõnealuseid küsimusi arutada seoses struktuurifondide vahendite kasutamisega alati siis, kui asi puutub infrastruktuuri;

| 30. | peab sellega seoses vajalikuks läbi vaadata ühekülgne panustamine majanduskasvu ELi tegevuskavades. Väheneva elanikkonnaga piirkonnad peavad oma arengukontseptsioone kohandama muutustega, infrastruktuur peab väiksemale elanikkonnale olema taskukohane ja seda tuleb üritada säilitada, piirkondlikud arengukontseptsioonid peavad piisavalt arvestama väiksema elanikkonna vajadustega. See aga ei tähenda, et tuleks vähendada investeeringute mahtu, vaid et investeeringuidki tuleb kohandada. Majanduse ja ühiskonna areng väheneva elanikkonna ja suurte piirkondlike erinevuste tingimustes kujutab endast eelkõige kvalitatiivset, mitte kvantitatiivset küsimust. See tähendab, et seni vaid kasvule orienteeritud poliitikas tuleb lisaks arvesse võtta ka vähenemist ja ümberkorraldust; |
| --- | --- |

30.

peab sellega seoses vajalikuks läbi vaadata ühekülgne panustamine majanduskasvu ELi tegevuskavades. Väheneva elanikkonnaga piirkonnad peavad oma arengukontseptsioone kohandama muutustega, infrastruktuur peab väiksemale elanikkonnale olema taskukohane ja seda tuleb üritada säilitada, piirkondlikud arengukontseptsioonid peavad piisavalt arvestama väiksema elanikkonna vajadustega. See aga ei tähenda, et tuleks vähendada investeeringute mahtu, vaid et investeeringuidki tuleb kohandada. Majanduse ja ühiskonna areng väheneva elanikkonna ja suurte piirkondlike erinevuste tingimustes kujutab endast eelkõige kvalitatiivset, mitte kvantitatiivset küsimust. See tähendab, et seni vaid kasvule orienteeritud poliitikas tuleb lisaks arvesse võtta ka vähenemist ja ümberkorraldust;

| 31. | tõdeb, et edukas toimetulek demograafiliste muutuste väljakutsega eeldab järgmiste poliitiliste raamtingimuste täitmist:






  — | vältida tuleb linnade ja piirkondade vahelist vähetulemuslikku võidujooksu elanikkonna suurendamise pärast. Suuremad ja tugevamad linnad ja piirkonnad meelitavad inimesi sinna elama asuma oma atraktiivsuse või soodustingimuste pakkumisega. Seda tehakse aga teiste linnade ja piirkondade arvel, mille tagajärjel halveneb sealne demograafiline olukord veelgi; |
| --- | --- | --- |

31.

tõdeb, et edukas toimetulek demograafiliste muutuste väljakutsega eeldab järgmiste poliitiliste raamtingimuste täitmist:

—

vältida tuleb linnade ja piirkondade vahelist vähetulemuslikku võidujooksu elanikkonna suurendamise pärast. Suuremad ja tugevamad linnad ja piirkonnad meelitavad inimesi sinna elama asuma oma atraktiivsuse või soodustingimuste pakkumisega. Seda tehakse aga teiste linnade ja piirkondade arvel, mille tagajärjel halveneb sealne demograafiline olukord veelgi;

| — | juba varases järgus tuleb lahenduste otsimisse kaasata järgneva kõrgema haldustasandi asutusi. Piirkondadel tuleb teha senisest tihedamat koostööd laiapõhjaliste ja partnerlusele toetuvate strateegiate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

—

juba varases järgus tuleb lahenduste otsimisse kaasata järgneva kõrgema haldustasandi asutusi. Piirkondadel tuleb teha senisest tihedamat koostööd laiapõhjaliste ja partnerlusele toetuvate strateegiate väljatöötamisel;

| — | kogu ühiskond tuleb juba varakult kaasata demograafiliste muutuste tagajärgedest teavitamise teel, et kõik ühiskonnaelu osalejad saaksid kavandada oma tegevust vastavalt muutustele; |
| --- | --- |

—

kogu ühiskond tuleb juba varakult kaasata demograafiliste muutuste tagajärgedest teavitamise teel, et kõik ühiskonnaelu osalejad saaksid kavandada oma tegevust vastavalt muutustele;

| — | valitsused peavad seadma teatud tingimused, et aeglustada demograafiliste muutuste protsessi. Kõigi liikmesriikide poliitikas tuleks arvestada noorte naiste vajadusi, kes soovivad ühendada karjääri ja perekonna; selle võimaldamiseks tuleks luua paremad sotsiaaltoetuse mehhanismid. Sarnased mehhanismid peaksid olema kättesaadavad ka eakatele inimestele; neile tuleks võimaldada paindlikumaid töötingimusi; |
| --- | --- |

—

valitsused peavad seadma teatud tingimused, et aeglustada demograafiliste muutuste protsessi. Kõigi liikmesriikide poliitikas tuleks arvestada noorte naiste vajadusi, kes soovivad ühendada karjääri ja perekonna; selle võimaldamiseks tuleks luua paremad sotsiaaltoetuse mehhanismid. Sarnased mehhanismid peaksid olema kättesaadavad ka eakatele inimestele; neile tuleks võimaldada paindlikumaid töötingimusi;

| 32. | peab seetõttu vajalikuks toetada piirkonniti kohandatud ja diferentseeritud strateegiaid, mis tagavad elanikkonnale võimalikult hea juurdepääsu üldhuviteenustele, info- ja sidetehnoloogia teenustele ning haridusele; |
| --- | --- |

32.

peab seetõttu vajalikuks toetada piirkonniti kohandatud ja diferentseeritud strateegiaid, mis tagavad elanikkonnale võimalikult hea juurdepääsu üldhuviteenustele, info- ja sidetehnoloogia teenustele ning haridusele;

| 33. | toonitab, et demograafiline muutus tähendab, et tööajalugu tuleb vaadelda uues valguses. Majanduses ja halduses tuleb senisest enam ära kasutada eakamate töötajate kogemusi. Oluline on, et eakatele inimestele oleks tööelu viimastel aastatel tagatud suurem paindlikkus. Sellised algatused nagu kodus töötamine, paindlik tööaeg ja järkjärguline pensionileminek on olulised võimalused, mida tuleks pakkuda ja mis võivad julgustada eakamaid töötajaid kauem töötama. Euroopa ettevõtted ja eelkõige tööturu osapooled peaksid kogu töövõimeliseks eaks välja töötama töö jagamise uued mudelid, et ühelt poolt võimaldada parimaid tööhõiveperspektiive noortele töötajatele ja teiselt poolt edendada eakamatele töötajatele sobivat tegevust; |
| --- | --- |

33.

toonitab, et demograafiline muutus tähendab, et tööajalugu tuleb vaadelda uues valguses. Majanduses ja halduses tuleb senisest enam ära kasutada eakamate töötajate kogemusi. Oluline on, et eakatele inimestele oleks tööelu viimastel aastatel tagatud suurem paindlikkus. Sellised algatused nagu kodus töötamine, paindlik tööaeg ja järkjärguline pensionileminek on olulised võimalused, mida tuleks pakkuda ja mis võivad julgustada eakamaid töötajaid kauem töötama. Euroopa ettevõtted ja eelkõige tööturu osapooled peaksid kogu töövõimeliseks eaks välja töötama töö jagamise uued mudelid, et ühelt poolt võimaldada parimaid tööhõiveperspektiive noortele töötajatele ja teiselt poolt edendada eakamatele töötajatele sobivat tegevust;

| 34. | kutsub üles tugevdama elukestvat õpet kui kodanike õigust ja kohustust, et kohanduda majanduse ja ühiskonna pidevalt muutuvate nõudmistega; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles tugevdama elukestvat õpet kui kodanike õigust ja kohustust, et kohanduda majanduse ja ühiskonna pidevalt muutuvate nõudmistega;

| 35. | märgib, et väheneva elanikkonnaga piirkondades tekib vajadus kohandada üldhuviteenuseid, infrastruktuuri ja ühiskonnaelu elanikkonna arvu ning muutuva ja väheneva nõudlusega vastavalt vajadustele. Väljakutsed, millega seisavad silmitsi viimase laienemislainega ELiga ühinenud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid ning Ida-Saksamaa, näitavad, et infrastruktuuri lammutamisele ja ümberkorraldamisele orienteeritud poliitilistest kontseptsioonidest sõltub piirkondade tulevane konkurentsivõime; |
| --- | --- |

35.

märgib, et väheneva elanikkonnaga piirkondades tekib vajadus kohandada üldhuviteenuseid, infrastruktuuri ja ühiskonnaelu elanikkonna arvu ning muutuva ja väheneva nõudlusega vastavalt vajadustele. Väljakutsed, millega seisavad silmitsi viimase laienemislainega ELiga ühinenud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid ning Ida-Saksamaa, näitavad, et infrastruktuuri lammutamisele ja ümberkorraldamisele orienteeritud poliitilistest kontseptsioonidest sõltub piirkondade tulevane konkurentsivõime;

| 36. | peab vajalikuks struktuurifondide ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) üldist läbivaatamist demograafilise muutuse tagajärgedega toimetuleku seisukohast. Seetõttu tervitab komitee komisjoni kavatsust pöörata 2008. aasta lõpus vastuvõetava teatise ettepanekutes vananeva elanikkonna vajaduste mõistlikumaks arvessevõtmiseks erilist tähelepanu struktuurifondide võimalikule rollile selles valdkonnas; |
| --- | --- |

36.

peab vajalikuks struktuurifondide ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) üldist läbivaatamist demograafilise muutuse tagajärgedega toimetuleku seisukohast. Seetõttu tervitab komitee komisjoni kavatsust pöörata 2008. aasta lõpus vastuvõetava teatise ettepanekutes vananeva elanikkonna vajaduste mõistlikumaks arvessevõtmiseks erilist tähelepanu struktuurifondide võimalikule rollile selles valdkonnas;

| 37. | kutsub sellega seoses üles struktuurifondide ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rolli läbi vaatama, et muu hulgas hinnata, kas vahendites arvestatakse piisavalt kasvavate ja kahanevate piirkondade vajadusi. Lisaks palub komitee fondide läbivaatamisel pidada kinni ajagraafikust, mis tagaks tulemuste selgumise veel enne esimese toetusperioodi lõppu. Regioonide Komitee ootab, et komisjon mainiks sihtala 3 programmide ja koostööprogrammi Interreg IVC prioriteetide hulgas kesksel kohal demograafilist muutust; |
| --- | --- |

37.

kutsub sellega seoses üles struktuurifondide ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rolli läbi vaatama, et muu hulgas hinnata, kas vahendites arvestatakse piisavalt kasvavate ja kahanevate piirkondade vajadusi. Lisaks palub komitee fondide läbivaatamisel pidada kinni ajagraafikust, mis tagaks tulemuste selgumise veel enne esimese toetusperioodi lõppu. Regioonide Komitee ootab, et komisjon mainiks sihtala 3 programmide ja koostööprogrammi Interreg IVC prioriteetide hulgas kesksel kohal demograafilist muutust;

| 38. | juhib tähelepanu asjaolule, et linnastud, kuhu saabub elama palju inimesi, seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega eri elanikkonna rühmade integreerumisel. Demograafiline areng mõjutab rahvastiku eri rühmi erinevas ulatuses. Sisserändajaperedest pärinevate noorte integreerumisest on saamas Euroopa ühiskondade tuleviku jaoks otsustava tähtsusega küsimus. Ja eelkõige linnastud seisavad silmitsi probleemiga, et elanikkonna eri rühmade demograafiline koosseis muutub väga kiiresti; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu asjaolule, et linnastud, kuhu saabub elama palju inimesi, seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega eri elanikkonna rühmade integreerumisel. Demograafiline areng mõjutab rahvastiku eri rühmi erinevas ulatuses. Sisserändajaperedest pärinevate noorte integreerumisest on saamas Euroopa ühiskondade tuleviku jaoks otsustava tähtsusega küsimus. Ja eelkõige linnastud seisavad silmitsi probleemiga, et elanikkonna eri rühmade demograafiline koosseis muutub väga kiiresti;

| 39. | teeb kõnealuste sündmuste taustal ettepaneku tuvastada üleeuroopalisel tasandil tüüpilised piirkondlikud ja kohalikud probleemid ja arengud, millest igaüks nõuab eraldi vastuste leidmist ja strateegiate väljatöötamist. Probleemide ja arengute tuvastamisele aitavad kaasa lisas toodud näited. |
| --- | --- |

39.

teeb kõnealuste sündmuste taustal ettepaneku tuvastada üleeuroopalisel tasandil tüüpilised piirkondlikud ja kohalikud probleemid ja arengud, millest igaüks nõuab eraldi vastuste leidmist ja strateegiate väljatöötamist. Probleemide ja arengute tuvastamisele aitavad kaasa lisas toodud näited.

Brüssel, 6. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

II.   Menetlus

| Pealkiri: | Komisjoni teatis „Euroopa demograafiline tulevik — kuidas teha väljakutsest võimalus” |
| --- | --- |
| Viide: | KOM(2006) 571 lõplik |
| Õiguslik alus: | EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1 |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | |
| Komisjoni konsulteerimistaotlus: | 12. oktoober 2006 |
| Komitee juhatuse otsus: | 25. aprill 2006 |
| Juhtivkomisjon: | majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon (ECOS) |
| Raportöör: | Brandenburgi liidumaa föderaal- ja Euroopa asjade volinik, riigikantselei riigisekretär Gerd Harms (DE/PES) |
| Analüüsi teabekiri: | 14. detsember 2006 |
| Arutamine komisjonis: | 2. veebruar 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 30. märts 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | häälteenamusega vastu võetud |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6.–7. juuni 2007, 6. juuni istung |
| Komitee varasemad arvamused: | arvamus teemal „Komisjoni teatis. Roheline raamat „Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus””
  CdR 152/2005 fin  (1)— KOM(2005) 94 lõplik. |

Pealkiri:

Pealkiri:

Komisjoni teatis „Euroopa demograafiline tulevik — kuidas teha väljakutsest võimalus”

Viide:

Viide:

KOM(2006) 571 lõplik

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Komisjoni konsulteerimistaotlus:

Komisjoni konsulteerimistaotlus:

12. oktoober 2006

Komitee juhatuse otsus:

Komitee juhatuse otsus:

25. aprill 2006

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon (ECOS)

Raportöör:

Raportöör:

Brandenburgi liidumaa föderaal- ja Euroopa asjade volinik, riigikantselei riigisekretär Gerd Harms (DE/PES)

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

14. detsember 2006

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

2. veebruar 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

30. märts 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

häälteenamusega vastu võetud

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6.–7. juuni 2007, 6. juuni istung

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

arvamus teemal „Komisjoni teatis. Roheline raamat „Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus””

CdR 152/2005 fin  (1)— KOM(2005) 94 lõplik.

1

---

(1)  ELT C 115, 16.5.2006, lk 61.

1

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/7

---

Regioonide Komitee arvamus „2006. aasta laienemispakett — Integratsioonisuutlikkus”

(2007/C 197/02)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | peab integratsioonisuutlikkust teguriks, mida tuleb asjakohaselt arvesse võtta laienemisprotsessi tempo määratlemisel. Komitee arvates ei ole see ettekääne Euroopa Liiduga ühinemise takistamiseks või lisakriteerium, vaid pigem läbipaistvuse tugisammas, mis puudutab eelkõige Euroopa Liitu ja seejärel kandidaatriike; |
| --- | --- |

—

peab integratsioonisuutlikkust teguriks, mida tuleb asjakohaselt arvesse võtta laienemisprotsessi tempo määratlemisel. Komitee arvates ei ole see ettekääne Euroopa Liiduga ühinemise takistamiseks või lisakriteerium, vaid pigem läbipaistvuse tugisammas, mis puudutab eelkõige Euroopa Liitu ja seejärel kandidaatriike;

| — | leiab, et ELi laienemine tähendab eelkõige ühinemist ühise poliitilise projektiga, mis põhineb lisaks ühistele poliitikatele ja institutsioonidele ka ühistel väärtustel ja põhimõtetel. Võimet integreerida uusi liikmeid tuleb niisiis pidada vahendiks, mille eesmärk on säilitada nimetatud põhimõtteid ja väärtusi, ühenduse poliitikaid ja institutsioonide toimimist. Et ühist poliitilist projekti mitte nõrgendada, tuleks seda, otse vastupidi, järgmiste laienemistega tugevdada; |
| --- | --- |

—

leiab, et ELi laienemine tähendab eelkõige ühinemist ühise poliitilise projektiga, mis põhineb lisaks ühistele poliitikatele ja institutsioonidele ka ühistel väärtustel ja põhimõtetel. Võimet integreerida uusi liikmeid tuleb niisiis pidada vahendiks, mille eesmärk on säilitada nimetatud põhimõtteid ja väärtusi, ühenduse poliitikaid ja institutsioonide toimimist. Et ühist poliitilist projekti mitte nõrgendada, tuleks seda, otse vastupidi, järgmiste laienemistega tugevdada;

| — | meenutab, et ELi laienemisel tuleb säilitada tema võime toimida, otsustada ja viia ellu tõhusaid ühiseid poliitikaid. Ühendus peab seega seadma oma laienemispoliitika tingimuseks võime säilitada oma spetsiifiline institutsiooniline, finants- ja poliitiline struktuur, mis ei tohi laienemise tõttu nõrgeneda või esialgsest eesmärgist kõrvale kalduda ja tähendust kaotada; |
| --- | --- |

—

meenutab, et ELi laienemisel tuleb säilitada tema võime toimida, otsustada ja viia ellu tõhusaid ühiseid poliitikaid. Ühendus peab seega seadma oma laienemispoliitika tingimuseks võime säilitada oma spetsiifiline institutsiooniline, finants- ja poliitiline struktuur, mis ei tohi laienemise tõttu nõrgeneda või esialgsest eesmärgist kõrvale kalduda ja tähendust kaotada;

| — | rõhutab, et iga laienemisprotsessi puhul — mida praegu olemasolevate aluslepingute põhjal ning eelkõige Nice'i lepingut ja praeguseid finantsperspektiivemuutmata läbi viia ei saa- peaksid kõik Euroopa institutsioonid ja asutused muudatuste hindamises osalema; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et iga laienemisprotsessi puhul — mida praegu olemasolevate aluslepingute põhjal ning eelkõige Nice'i lepingut ja praeguseid finantsperspektiivemuutmata läbi viia ei saa- peaksid kõik Euroopa institutsioonid ja asutused muudatuste hindamises osalema;

| — | peab konstruktiivseks Regioonide Komitee kaasamist ELi rahastamissüsteemi reformi, mis tuleb läbi viia institutsioonilise reformiga üheaegselt ning peaks olema osaks ELi laienemispoliitikast. eelöeldust tulenevalt kinnitab komitee taas oma veendumust, et ühenduse tegevust ei saa tõhustada vahendeid vähendades, ja meenutab, et tulevases finantsstruktuuris on eriliselt oluline keskenduda valdkondadele, mis loovad Euroopa lisaväärtust. |
| --- | --- |

—

peab konstruktiivseks Regioonide Komitee kaasamist ELi rahastamissüsteemi reformi, mis tuleb läbi viia institutsioonilise reformiga üheaegselt ning peaks olema osaks ELi laienemispoliitikast. eelöeldust tulenevalt kinnitab komitee taas oma veendumust, et ühenduse tegevust ei saa tõhustada vahendeid vähendades, ja meenutab, et tulevases finantsstruktuuris on eriliselt oluline keskenduda valdkondadele, mis loovad Euroopa lisaväärtust.

I.   Poliitilised soovitused

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Laienemisstrateegia ning peamised väljakutsed 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid.

KOM(2006) 649 lõplik

REGIOONIDE KOMIEE

„Integratsioonisuutlikkus” ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused

| 1. | on seisukohal, et integratsioonisuutlikkus on tegur, mida tuleb asjakohaselt arvesse võtta laienemisprotsessi tempo määratlemisel. Komitee arvates ei ole see ettekääne Euroopa Liiduga ühinemise takistamiseks või lisakriteerium, vaid pigem läbipaistvuse tugisammas, mis puudutab eelkõige Euroopa Liitu ja seejärel kandidaatriike; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et integratsioonisuutlikkus on tegur, mida tuleb asjakohaselt arvesse võtta laienemisprotsessi tempo määratlemisel. Komitee arvates ei ole see ettekääne Euroopa Liiduga ühinemise takistamiseks või lisakriteerium, vaid pigem läbipaistvuse tugisammas, mis puudutab eelkõige Euroopa Liitu ja seejärel kandidaatriike;

| 2. | seetõttu nõustub 2006. aasta detsembrikuus toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles nähakse integratsioonisuutlikkust kui üht võtmetegurit laienemispoliitika osas kodanike seas uuendatud konsensuse tagamisel; |
| --- | --- |

2.

seetõttu nõustub 2006. aasta detsembrikuus toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles nähakse integratsioonisuutlikkust kui üht võtmetegurit laienemispoliitika osas kodanike seas uuendatud konsensuse tagamisel;

| 3. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu suutlikkus integreerida uusi liikmesriike peegeldub eelkõige järgnevas: Euroopa Liidu finantssuutlikkus oma poliitika, eelkõige ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja ühtekuuluvuspoliitika, juhtimisel, või tööturu suutlikkus võtta vastu uusi töötajaid uutest liikmesriikidest, ning Euroopa Liidu institutsioonide suutlikkus töötada tõhusalt väga paljude liikmesriikidega vastavalt Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu juhistele; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu suutlikkus integreerida uusi liikmesriike peegeldub eelkõige järgnevas: Euroopa Liidu finantssuutlikkus oma poliitika, eelkõige ühtse põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja ühtekuuluvuspoliitika, juhtimisel, või tööturu suutlikkus võtta vastu uusi töötajaid uutest liikmesriikidest, ning Euroopa Liidu institutsioonide suutlikkus töötada tõhusalt väga paljude liikmesriikidega vastavalt Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu juhistele;

| 4. | tuletab meelde, et laienedes peab Euroopa Liit suutma säilitada oma teo- ja otsustusvõime tõhusa ühise poliitika rakendamisel, ning seetõttu peab Euroopa Liit siduma laienemispoliitika suutlikkusega säilitada oma eriomase institutsioonilise, finants- ja poliitilise struktuuri. Laienemine ei tohi kõnealust struktuuri nõrgendada ega esialgset mõtet ja eesmärki ohtu seada; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et laienedes peab Euroopa Liit suutma säilitada oma teo- ja otsustusvõime tõhusa ühise poliitika rakendamisel, ning seetõttu peab Euroopa Liit siduma laienemispoliitika suutlikkusega säilitada oma eriomase institutsioonilise, finants- ja poliitilise struktuuri. Laienemine ei tohi kõnealust struktuuri nõrgendada ega esialgset mõtet ja eesmärki ohtu seada;

| 5. | usub, et Euroopa Liidu laiendamine tähendab peamiselt ühist poliitilist projekti, mis põhineb väärtustel ja põhimõtetel ning ühisel poliitikal ja institutsioonidel, ning et integratsioonisuutlikkust tuleks vaadelda kui vahendit kõnealuste väärtuste, põhimõtete, poliitika ja Euroopa Liidu institutsioonide töö säilitamiseks. Et ühist poliitilist projekti mitte nõrgendada, tuleks seda, otse vastupidi, järgmiste laienemistega tugevdada. |
| --- | --- |

5.

usub, et Euroopa Liidu laiendamine tähendab peamiselt ühist poliitilist projekti, mis põhineb väärtustel ja põhimõtetel ning ühisel poliitikal ja institutsioonidel, ning et integratsioonisuutlikkust tuleks vaadelda kui vahendit kõnealuste väärtuste, põhimõtete, poliitika ja Euroopa Liidu institutsioonide töö säilitamiseks. Et ühist poliitilist projekti mitte nõrgendada, tuleks seda, otse vastupidi, järgmiste laienemistega tugevdada.

| 6. | on seisukohal, et praegune, hiljaks jäänud arutelu integratsioonisuutlikkuse üle oleks tulnud pidada varem, juba Agenda 2000 läbirääkimistel ja seejärel iga järgmise laienemise eel ning ka 2007-2013. aastate finantsperspektiivi arutelul. |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et praegune, hiljaks jäänud arutelu integratsioonisuutlikkuse üle oleks tulnud pidada varem, juba Agenda 2000 läbirääkimistel ja seejärel iga järgmise laienemise eel ning ka 2007-2013. aastate finantsperspektiivi arutelul.

| 7. | märgib tasakaalu puudumist viisis, kuidas komisjoni dokumendis esitatakse integratsioonisuutlikkuse alast arutelu, vaadeldes seda pigem kandidaatriikide kui Euroopa Liidu vastutusse kuuluvana; |
| --- | --- |

7.

märgib tasakaalu puudumist viisis, kuidas komisjoni dokumendis esitatakse integratsioonisuutlikkuse alast arutelu, vaadeldes seda pigem kandidaatriikide kui Euroopa Liidu vastutusse kuuluvana;

| 8. | toob esile, et iga laienemisprotsessi puhul -mida praegu olemasolevate aluslepingute põhjal ning eelkõige Nice'i lepingut ja praeguseid finantsperspektiive muutmata läbi viia ei saa- peaksid kõik Euroopa institutsioonid ja asutused muudatuste hindamises osalema (näiteks ühtse turu reeglite, ELi eelarve ja rahaliste vahendite või institutsioonilise korralduse alal), mis on vajalikud laienemisprotsessi edu tagamiseks. Piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel koos riikide parlamentide ja kodanikuühiskonnaga on oluline roll kõnealuses hindamisprotsessis seoses ühiskondliku vastuvõtuvõimega (ühiskonna võime integreerida uusi Euroopa kodanikke, kes jagavad samu väärtusi, loovad ühise identiteedi ja kogukonna, eesmärgiga saavutada Euroopa rahvaste vahel veel tugevam liit); |
| --- | --- |

8.

toob esile, et iga laienemisprotsessi puhul -mida praegu olemasolevate aluslepingute põhjal ning eelkõige Nice'i lepingut ja praeguseid finantsperspektiive muutmata läbi viia ei saa- peaksid kõik Euroopa institutsioonid ja asutused muudatuste hindamises osalema (näiteks ühtse turu reeglite, ELi eelarve ja rahaliste vahendite või institutsioonilise korralduse alal), mis on vajalikud laienemisprotsessi edu tagamiseks. Piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel koos riikide parlamentide ja kodanikuühiskonnaga on oluline roll kõnealuses hindamisprotsessis seoses ühiskondliku vastuvõtuvõimega (ühiskonna võime integreerida uusi Euroopa kodanikke, kes jagavad samu väärtusi, loovad ühise identiteedi ja kogukonna, eesmärgiga saavutada Euroopa rahvaste vahel veel tugevam liit);

| 9. | leiab, et Euroopa Liit peaks suutma tagada, et kandidaatriigiga läbirääkimiste pidamise ajal võetakse arvesse integratsioonisuutlikkust, ning see peaks toimuma paralleelselt Kopenhaageni kriteeriumite täitmise kontrollimisega iga kandidaatriigi puhul eraldi; jagab Euroopa Parlamendi kriitikat, et komisjoni vastus oli ebapiisav, kuna seal ei käsitleta käimasolevaid läbirääkimisi integratsioonisuutlikkuse seisukohast üksikasjalikumalt ega esitata ka põhimõtteid, mille alusel integratsioonisuutlikkust määratleda. |
| --- | --- |

9.

leiab, et Euroopa Liit peaks suutma tagada, et kandidaatriigiga läbirääkimiste pidamise ajal võetakse arvesse integratsioonisuutlikkust, ning see peaks toimuma paralleelselt Kopenhaageni kriteeriumite täitmise kontrollimisega iga kandidaatriigi puhul eraldi; jagab Euroopa Parlamendi kriitikat, et komisjoni vastus oli ebapiisav, kuna seal ei käsitleta käimasolevaid läbirääkimisi integratsioonisuutlikkuse seisukohast üksikasjalikumalt ega esitata ka põhimõtteid, mille alusel integratsioonisuutlikkust määratleda.

| 10. | eeldab, et komisjon analüüsib enne järgmisi laienemisi protsessi mõju asjaomastele poliitikatele, nende rahastamisele ja ühenduse institutsionaalsele struktuurile; selle ettevõtmisega peaks ühinemisläbirääkimistel kaasnema mitmesuguste kandidaatriikides toimuvate reformiprotsesside detailne ja järjekindel analüüs, pöörates erilist tähelepanu suuremale kodanike osalusele ühinemisprotsessis ja avaliku halduse detsentraliseerimisele; |
| --- | --- |

10.

eeldab, et komisjon analüüsib enne järgmisi laienemisi protsessi mõju asjaomastele poliitikatele, nende rahastamisele ja ühenduse institutsionaalsele struktuurile; selle ettevõtmisega peaks ühinemisläbirääkimistel kaasnema mitmesuguste kandidaatriikides toimuvate reformiprotsesside detailne ja järjekindel analüüs, pöörates erilist tähelepanu suuremale kodanike osalusele ühinemisprotsessis ja avaliku halduse detsentraliseerimisele;

| 11. | soovitab, et institutsioonid edendaksid meetmeid, millega antakse kodanikele ja kodanikeühendustele võimalus väljendada ja vahetada avalikult arvamust integratsiooniprotsessi kohta; |
| --- | --- |

11.

soovitab, et institutsioonid edendaksid meetmeid, millega antakse kodanikele ja kodanikeühendustele võimalus väljendada ja vahetada avalikult arvamust integratsiooniprotsessi kohta;

| 12. | leiab, et seoses eelöelduga on ühtekuuluvuspoliitika tulevikku vaja põhjalikult analüüsida, ning et on otstarbekas töötada välja võimalikud erinevad laienemisstsenaariumid. Majanduslikult, sotsiaalselt ja ELi kodanike jaoks lisaväärtuse seisukohalt ühenduse ühe kõige olulisema poliitika integreerimissuutlikkuse ülesannet tuleb täita koostöös komiteega; |
| --- | --- |

12.

leiab, et seoses eelöelduga on ühtekuuluvuspoliitika tulevikku vaja põhjalikult analüüsida, ning et on otstarbekas töötada välja võimalikud erinevad laienemisstsenaariumid. Majanduslikult, sotsiaalselt ja ELi kodanike jaoks lisaväärtuse seisukohalt ühenduse ühe kõige olulisema poliitika integreerimissuutlikkuse ülesannet tuleb täita koostöös komiteega;

| 13. | on siiski teadlik, et integratsioonisuutlikkust on keeruline mõõta, kuna see on olemuslikult muutuv, sest koosneb Euroopa Liidu poolt pakutud vahenditest saavutamaks eesmärke, mis omakorda võivad aastate jooksul muutuda; nõuab seetõttu integratsioonisuutlikkuse ja selle mõõtmise selgemat määratlust; |
| --- | --- |

13.

on siiski teadlik, et integratsioonisuutlikkust on keeruline mõõta, kuna see on olemuslikult muutuv, sest koosneb Euroopa Liidu poolt pakutud vahenditest saavutamaks eesmärke, mis omakorda võivad aastate jooksul muutuda; nõuab seetõttu integratsioonisuutlikkuse ja selle mõõtmise selgemat määratlust;

| 14. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema neid puudutava ühenduse poliitika hindamisel ja mõju analüüsimisel, kus nimetatud poliitikat laienemise tõttu muudetakse. See on eriti oluline kandidaatriikidega piirnevate piirkondade puhul; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema neid puudutava ühenduse poliitika hindamisel ja mõju analüüsimisel, kus nimetatud poliitikat laienemise tõttu muudetakse. See on eriti oluline kandidaatriikidega piirnevate piirkondade puhul;

| 15. | ühineb selles osas Euroopa Parlamendi taotlusega anda omapoolne arvamus mitte ainult läbirääkimiste lõpus, vaid ka enne nende alustamist; |
| --- | --- |

15.

ühineb selles osas Euroopa Parlamendi taotlusega anda omapoolne arvamus mitte ainult läbirääkimiste lõpus, vaid ka enne nende alustamist;

| 16. | meenutab oma otsust luua (Lääne-Balkani, Horvaatia ja Türgi) töörühmad kasuliku vahendina kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abistamiseks nende püüdlustes tugevdada oma suutlikkust, et edendada vajalikku poliitilist dialoogi ELi ja kandidaatriikide vahel; soovib samuti, et nimetatud töörühmadest saaksid ühised nõuandekomiteed, kui see on sätestatud mitmetes assotsiatsioonilepingutes, ja et neist saaksid kandidaatriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsuste häälekandjad kogu läbirääkimiste perioodi vältel; |
| --- | --- |

16.

meenutab oma otsust luua (Lääne-Balkani, Horvaatia ja Türgi) töörühmad kasuliku vahendina kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abistamiseks nende püüdlustes tugevdada oma suutlikkust, et edendada vajalikku poliitilist dialoogi ELi ja kandidaatriikide vahel; soovib samuti, et nimetatud töörühmadest saaksid ühised nõuandekomiteed, kui see on sätestatud mitmetes assotsiatsioonilepingutes, ja et neist saaksid kandidaatriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsuste häälekandjad kogu läbirääkimiste perioodi vältel;

| 17. | rõhutab, et mõttevahetuses integratsioonisuutlikkuse üle tuleks välja pakkuda ka alternatiivseid lahendusi juhuks, kui laienemine teatud kandidaatriiki või teistesse riikidesse, kes on taotlenud kandidaatriigi staatust, aga kelle taotlus on tagasi lükatud, ei toimu, nagu näiteks Euroopa naabruspoliitika (ENP) tõhustamine, asjakohased toimimistavad (näiteks vabakaubanduslepingud või territoriaalne koostöö), mis võimaldavad arendada erinevaid integratsiooniviise ja/või privilegeeritud partnerlust. |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et mõttevahetuses integratsioonisuutlikkuse üle tuleks välja pakkuda ka alternatiivseid lahendusi juhuks, kui laienemine teatud kandidaatriiki või teistesse riikidesse, kes on taotlenud kandidaatriigi staatust, aga kelle taotlus on tagasi lükatud, ei toimu, nagu näiteks Euroopa naabruspoliitika (ENP) tõhustamine, asjakohased toimimistavad (näiteks vabakaubanduslepingud või territoriaalne koostöö), mis võimaldavad arendada erinevaid integratsiooniviise ja/või privilegeeritud partnerlust.

Institutsionaalne ja rahandusreform

| 18. | on nõus 2006. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustega ja rõhutab omalt poolt, et institutsioonilised küsimused tuleb lahendada enne uusi laienemisi ning 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi; kordab oma üleskutset, et reformiprotsessis leitaks lahendusi, mis tagaksid ELi otsustusprotsessi parema toimimise ja tugevdaks samal ajal kodanike ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist ELi õigusloomeprotsessis, tunnustades nii laienenud Euroopa mitmetasemelise juhtimise potentsiaali; |
| --- | --- |

18.

on nõus 2006. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustega ja rõhutab omalt poolt, et institutsioonilised küsimused tuleb lahendada enne uusi laienemisi ning 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi; kordab oma üleskutset, et reformiprotsessis leitaks lahendusi, mis tagaksid ELi otsustusprotsessi parema toimimise ja tugevdaks samal ajal kodanike ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist ELi õigusloomeprotsessis, tunnustades nii laienenud Euroopa mitmetasemelise juhtimise potentsiaali;

| 19. | leiab, et Regioonide Komitee tasub kaasata ELi rahastamissüsteemi reformi, mis tuleb läbi viia institutsioonilise reformiga üheaegselt ning mida ei saa ELi laienemispoliitikast eraldada. Komitee kinnitab samuti veendumust, et ühenduse toimimist ei saa tõhustada ressursse vähendades; toonitab, et tulevase finantsstruktuuri jaoks on eriti oluline keskenduda valdkondadele, mis loovad Euroopa lisaväärtust. |
| --- | --- |

19.

leiab, et Regioonide Komitee tasub kaasata ELi rahastamissüsteemi reformi, mis tuleb läbi viia institutsioonilise reformiga üheaegselt ning mida ei saa ELi laienemispoliitikast eraldada. Komitee kinnitab samuti veendumust, et ühenduse toimimist ei saa tõhustada ressursse vähendades; toonitab, et tulevase finantsstruktuuri jaoks on eriti oluline keskenduda valdkondadele, mis loovad Euroopa lisaväärtust.

Läbipaistvus ja teabevahetus avaliku arvamuse konsensuse saavutamiseks

| 20. | kiidab heaks komisjoni ettepanekud kandidaatriikide läbirääkimiste läbipaistvuse osas, et tugevdada laienemisprotsessi demokraatlikku legitiimsust ja vähendada lõhet kodanike ning ühinemis- ja laienemisküsimustega tegeleva poliitilise juhtkonna vahel. Komitee leiab, et samal eesmärgil, ja läbirääkimiste edendamiseks, on otstarbekas ühinemise erinevates etappides kaasata aktiivsemalt kodanikuühiskonda, kandidaatriikide piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi ning Regioonide Komiteed, eriti, kui analüüsitakse ühtekuuluvuspoliitikat ja detsentraliseerimist käsitlevaid peatükke. |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks komisjoni ettepanekud kandidaatriikide läbirääkimiste läbipaistvuse osas, et tugevdada laienemisprotsessi demokraatlikku legitiimsust ja vähendada lõhet kodanike ning ühinemis- ja laienemisküsimustega tegeleva poliitilise juhtkonna vahel. Komitee leiab, et samal eesmärgil, ja läbirääkimiste edendamiseks, on otstarbekas ühinemise erinevates etappides kaasata aktiivsemalt kodanikuühiskonda, kandidaatriikide piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi ning Regioonide Komiteed, eriti, kui analüüsitakse ühtekuuluvuspoliitikat ja detsentraliseerimist käsitlevaid peatükke.

| 21. | rõhutab, et komisjon peaks läbipaistvust ja kodanikelähedust rõhutava lähenemisviisi kohaselt kandidaatriike ja võimalikke kandidaatriike käsitleva iga-aastase aruande esitama kõnealustes riikides kõneldavates keeltes, et parandada ühinemisprotsessi kvaliteeti, võimaldades kodanikel osaleda riigi arutelul ELiga ühinemise küsimustes; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et komisjon peaks läbipaistvust ja kodanikelähedust rõhutava lähenemisviisi kohaselt kandidaatriike ja võimalikke kandidaatriike käsitleva iga-aastase aruande esitama kõnealustes riikides kõneldavates keeltes, et parandada ühinemisprotsessi kvaliteeti, võimaldades kodanikel osaleda riigi arutelul ELiga ühinemise küsimustes;

| 22. | rõhutab, et ühinemisprotsessi selle praegusel kujul juhitakse pigem ülaltpoolt ega allu riikliku parlamendi või kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontrollile kogu ühinemisprotsessi vältel. Samuti ei ole sellesse otseselt kaasatud kodanikke, poliitilisi parteisid, kodanikuühiskonda ega kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, mis on toonud kaasa järgmise olukorra:






  a) | kandidaatriikidelt nõutav kiirem ajakohastamine ja demokratiseerimine ei ole alati leidnud kodanike täielikku toetust; |
| --- | --- | --- |

22.

rõhutab, et ühinemisprotsessi selle praegusel kujul juhitakse pigem ülaltpoolt ega allu riikliku parlamendi või kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontrollile kogu ühinemisprotsessi vältel. Samuti ei ole sellesse otseselt kaasatud kodanikke, poliitilisi parteisid, kodanikuühiskonda ega kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, mis on toonud kaasa järgmise olukorra:

a)

kandidaatriikidelt nõutav kiirem ajakohastamine ja demokratiseerimine ei ole alati leidnud kodanike täielikku toetust;

| b) | muutustega ei ole alati kaasnenud administratiivne detsentraliseerimine, mis täidab just demokratiseerimise ja konsensuse katalüsaatori rolli; |
| --- | --- |

b)

muutustega ei ole alati kaasnenud administratiivne detsentraliseerimine, mis täidab just demokratiseerimise ja konsensuse katalüsaatori rolli;

| c) | sisemised, poliitilised ja sotsiaalsed reformid, mida laienemisprotsess eeldab, toetuvad nii riiklikele, piirkondlikele kui ka kohalikele haldusstruktuuridele, mis on aga reeglina nõrgad, ja seetõttu peaksid nad saama oskusteavet teistelt Euroopa haldusasutustelt mitmekesisuse ja subsidiaarsuse põhimõtet järgides; |
| --- | --- |

c)

sisemised, poliitilised ja sotsiaalsed reformid, mida laienemisprotsess eeldab, toetuvad nii riiklikele, piirkondlikele kui ka kohalikele haldusstruktuuridele, mis on aga reeglina nõrgad, ja seetõttu peaksid nad saama oskusteavet teistelt Euroopa haldusasutustelt mitmekesisuse ja subsidiaarsuse põhimõtet järgides;

| 23. | leiab seega, et kasulik oleks soovitada suuremale osalusele põhinevat lähenemist ja mestimist, mis on osutunud tõhusaks rahvaste vastastikuses tundmaõppimises, et aidata kandidaatriikide valitsusi võitluses korruptsiooni vastu avalikus halduses ning julgustada kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke valitsusi läbi viima halduse ja õiguse vallas vajalikke reforme; |
| --- | --- |

23.

leiab seega, et kasulik oleks soovitada suuremale osalusele põhinevat lähenemist ja mestimist, mis on osutunud tõhusaks rahvaste vastastikuses tundmaõppimises, et aidata kandidaatriikide valitsusi võitluses korruptsiooni vastu avalikus halduses ning julgustada kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke valitsusi läbi viima halduse ja õiguse vallas vajalikke reforme;

| 24. | toetab Euroopa Parlamendi ja komisjoni poolt rõhutatud lähenemist analüüsida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli teabevahetuses, st poliitikas, mis peaks suuremalt jaolt olema detsentraliseeritud ning avatud kodanikuühiskonna osalusele, mille abil edendada avaliku arvamuse konsensust, mis lisavad laienemisprotsessi läbipaistvuse ja vastutuse tugevdamist nii liikmes- kui kandidaatriikides, et protsess oleks võimalikult ühine; kiidab seega heaks komisjoni ettepanekud, kuid leiab, et komisjonil on endiselt kanda vastutus laienemist puudutava teabevahetuspoliitika osas. Komitee kutsub komisjoni üles edendama koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ühise eesmärgi täitmiseks vajalikke instrumente; |
| --- | --- |

24.

toetab Euroopa Parlamendi ja komisjoni poolt rõhutatud lähenemist analüüsida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli teabevahetuses, st poliitikas, mis peaks suuremalt jaolt olema detsentraliseeritud ning avatud kodanikuühiskonna osalusele, mille abil edendada avaliku arvamuse konsensust, mis lisavad laienemisprotsessi läbipaistvuse ja vastutuse tugevdamist nii liikmes- kui kandidaatriikides, et protsess oleks võimalikult ühine; kiidab seega heaks komisjoni ettepanekud, kuid leiab, et komisjonil on endiselt kanda vastutus laienemist puudutava teabevahetuspoliitika osas. Komitee kutsub komisjoni üles edendama koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ühise eesmärgi täitmiseks vajalikke instrumente;

| 25. | kutsub ELi eelarvepädevaid institutsioone üles andma rahalist toetust meetmetele, mida ELi liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad rakendama, nähes ette rahalisi vahendeid teabekampaaniate korraldamiseks laienemise teemal riiklikul ja kohalikul tasandil, ja toetama liikmes- ja kandidaatriikide kohalikke ja piirkondlikke haldusasutusi, et nad saaksid Euroopa asjadest tõhusamalt teavitada; |
| --- | --- |

25.

kutsub ELi eelarvepädevaid institutsioone üles andma rahalist toetust meetmetele, mida ELi liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad rakendama, nähes ette rahalisi vahendeid teabekampaaniate korraldamiseks laienemise teemal riiklikul ja kohalikul tasandil, ja toetama liikmes- ja kandidaatriikide kohalikke ja piirkondlikke haldusasutusi, et nad saaksid Euroopa asjadest tõhusamalt teavitada;

Brüssel, 6. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

II.   Menetlus

| Pealkiri: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Laienemisstrateegia ning peamised väljakutsed 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid |
| --- | --- |
| Viide: | KOM(2006) 649 lõplik |
| Õiguslik alus: | EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1 |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | |
| Komisjoni konsulteerimistaotlus: | 8. november 2006 |
| Juhatuse otsus: | 25. aprill 2006 |
| Juhtivkomisjon: | välissuhete ja detsentraliseeritud koostöö komisjon (RELEX) |
| Raportöör: | Isidoro Gottardo (IT/EPP), Sacile (PN) vallavolikogu liige |
| Analüüsi teabekiri: | 7. detsember 2006 |
| Arutamine komisjonis: | 25. jaanuar 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 29. märts 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | võeti vastu häälteenamusega |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | CdR 115/2006 fin (1), arvamus teemal „Komisjoni teatis „Lääne-Balkani riigid teel Euroopa Liitu: tugevdades stabiilsust ja suurendades heaolu”, KOM(2006) 27 lõplik”. Raportöör: Franz Schausberger (AT/EPP), vastu võetud RK täiskogu istungjärgul 11. oktoobril 2006. aastal
  CdR 50/2006 fin (2), arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Kodanikuühiskonna dialoog ELi ja kandidaatriikide vahel”, KOM(2005) 290 lõplik” Raportöör: Isidoro Gottardo (IT/EPP), vastu võetud RK täiskogu istungjärgul 26. aprillil 2006. aastal
  CdR 499/2004 fin (3), arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus, millega sätestatakse Horvaatiaga loodava Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused” KOM(2004) 275 lõplik Raportöör: Isidoro Gottardo (IT/EPP), vastu võetud RK täiskogu istungjärgul 13. oktoobril 2005. aastal
  CdR 495/2004 fin (4), arvamus teemal „Euroopa Komisjoni soovitus Türgi edusammude kohta ühinemisettevalmistustes” KOM(2004) 656 lõplik Raportöör: Helen Lund (DK/PES), vastu võetud RK täiskogu istungjärgul 6. juulil 2005. aastal |

Pealkiri:

Pealkiri:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Laienemisstrateegia ning peamised väljakutsed 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid

Viide:

Viide:

KOM(2006) 649 lõplik

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Komisjoni konsulteerimistaotlus:

Komisjoni konsulteerimistaotlus:

8. november 2006

Juhatuse otsus:

Juhatuse otsus:

25. aprill 2006

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

välissuhete ja detsentraliseeritud koostöö komisjon (RELEX)

Raportöör:

Raportöör:

Isidoro Gottardo (IT/EPP), Sacile (PN) vallavolikogu liige

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

7. detsember 2006

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

25. jaanuar 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

29. märts 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

võeti vastu häälteenamusega

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

CdR 115/2006 fin (1), arvamus teemal „Komisjoni teatis „Lääne-Balkani riigid teel Euroopa Liitu: tugevdades stabiilsust ja suurendades heaolu”, KOM(2006) 27 lõplik”. Raportöör: Franz Schausberger (AT/EPP), vastu võetud RK täiskogu istungjärgul 11. oktoobril 2006. aastal

1

CdR 50/2006 fin (2), arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Kodanikuühiskonna dialoog ELi ja kandidaatriikide vahel”, KOM(2005) 290 lõplik” Raportöör: Isidoro Gottardo (IT/EPP), vastu võetud RK täiskogu istungjärgul 26. aprillil 2006. aastal

2

CdR 499/2004 fin (3), arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus, millega sätestatakse Horvaatiaga loodava Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused” KOM(2004) 275 lõplik Raportöör: Isidoro Gottardo (IT/EPP), vastu võetud RK täiskogu istungjärgul 13. oktoobril 2005. aastal

3

CdR 495/2004 fin (4), arvamus teemal „Euroopa Komisjoni soovitus Türgi edusammude kohta ühinemisettevalmistustes” KOM(2004) 656 lõplik Raportöör: Helen Lund (DK/PES), vastu võetud RK täiskogu istungjärgul 6. juulil 2005. aastal

4

---

(1)  ELT C 51 6.3.2007, lk 16.

1

(2)  ELT C 206 29.8.2006, lk 23.

2

(3)  ELT C 81 4.4.2006, lk 42.

3

(4)  ELT C 31 7.2.2006, lk 11.

4

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/12

---

Regioonide Komitee arvamus „2006. aasta laienemispakett — Kandidaatriigid”

(2007/C 197/03)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tuletab meelde, et laienemine on olnud Euroopa Liidu ning kogu Euroopa jaoks edukas ning rõhutab laienemisprotsessi piirkondliku ja kohaliku perspektiivi tähtsust ning tunnistab piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitika olulist rolli sisemise stabiilsuse tagamisel, mille esmatähtis osa on rohujuure tasandi demokraatia; |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, et laienemine on olnud Euroopa Liidu ning kogu Euroopa jaoks edukas ning rõhutab laienemisprotsessi piirkondliku ja kohaliku perspektiivi tähtsust ning tunnistab piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitika olulist rolli sisemise stabiilsuse tagamisel, mille esmatähtis osa on rohujuure tasandi demokraatia;

| — | rõhutab Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite jätkuva täitmise olulisust eelkõige seoses vajadusega tagada sõna- ja usuvabadus, naiste, vähemuste ja ametiühingute õigused ning seoses vajadusega teha edasisi uuendusi inimõiguste kaitse institutsioonilises raamistikus; |
| --- | --- |

—

rõhutab Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite jätkuva täitmise olulisust eelkõige seoses vajadusega tagada sõna- ja usuvabadus, naiste, vähemuste ja ametiühingute õigused ning seoses vajadusega teha edasisi uuendusi inimõiguste kaitse institutsioonilises raamistikus;

| — | rõhutab, et poliitiline järelevalve riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuva laienemisprotsessi üle on suur väljakutse, arvestades teema olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt. Seetõttu on komitee otsustanud luua Horvaatia ja Türgi töörühmad, mille ülesanne on arendada dialoogi kõigi sidusrühmadega, et töötada välja komitee poliitilised seisukohad; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et poliitiline järelevalve riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuva laienemisprotsessi üle on suur väljakutse, arvestades teema olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt. Seetõttu on komitee otsustanud luua Horvaatia ja Türgi töörühmad, mille ülesanne on arendada dialoogi kõigi sidusrühmadega, et töötada välja komitee poliitilised seisukohad;

| — | tervitab poliitiliste ja majanduslike kriteeriumite, ühenduse õigustiku ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamise osas Horvaatias tehtud edusamme ning tervitab, et Horvaatia ametivõimud täidavad jätkuvalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriumeid; |
| --- | --- |

—

tervitab poliitiliste ja majanduslike kriteeriumite, ühenduse õigustiku ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamise osas Horvaatias tehtud edusamme ning tervitab, et Horvaatia ametivõimud täidavad jätkuvalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriumeid;

| — | tervitab Türgi poolt ellu viidud põhjalikke reforme, kuid on jätkuvalt mures selle üle, et reformide tempo on aeglustunud ning tuletab meelde, et Türgiga ühise nõuandekomitee loomine on jätkuvalt komitee poliitiline eesmärk; |
| --- | --- |

—

tervitab Türgi poolt ellu viidud põhjalikke reforme, kuid on jätkuvalt mures selle üle, et reformide tempo on aeglustunud ning tuletab meelde, et Türgiga ühise nõuandekomitee loomine on jätkuvalt komitee poliitiline eesmärk;

| — | tervitab jätkuvat edu reformide elluviimisel ning seda, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik täidab rahuldavalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume, kuid märgib reformide elluviimise aeglasemat tempot 2006. aastal. |
| --- | --- |

—

tervitab jätkuvat edu reformide elluviimisel ning seda, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik täidab rahuldavalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume, kuid märgib reformide elluviimise aeglasemat tempot 2006. aastal.

I.   Poliitilised soovitused

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid”

KOM(2006) 649 lõplik

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised soovitused

| 1. | tuletab meelde, et järjestikused laienemised on algusest peale olnud oluline osa Euroopa ülesehitamise projektist; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et järjestikused laienemised on algusest peale olnud oluline osa Euroopa ülesehitamise projektist;

| 2. | tunnistab laienemisprotsessi olulist rolli ühinemisprotsessis osalevate riikide demokraatlikus ja stabiilses arengus, Euroopa piirkonna stabiilsuses ja Euroopa Liidu julgeolekus; |
| --- | --- |

2.

tunnistab laienemisprotsessi olulist rolli ühinemisprotsessis osalevate riikide demokraatlikus ja stabiilses arengus, Euroopa piirkonna stabiilsuses ja Euroopa Liidu julgeolekus;

| 3. | tuletab meelde, et laienemine on olnud Euroopa Liidu ning kogu Euroopa jaoks edukas. See on aidanud ületada Euroopa lõhenemist ning edendanud rahu ja stabiilsust kogu mandril; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et laienemine on olnud Euroopa Liidu ning kogu Euroopa jaoks edukas. See on aidanud ületada Euroopa lõhenemist ning edendanud rahu ja stabiilsust kogu mandril;

| 4. | rõhutab laienemisprotsessi piirkondliku ja kohaliku perspektiivi tähtsust ning tunnistab piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitika olulist rolli sisemise stabiilsuse tagamisel, mille esmatähtis osa on rohujuure tasandi demokraatia; |
| --- | --- |

4.

rõhutab laienemisprotsessi piirkondliku ja kohaliku perspektiivi tähtsust ning tunnistab piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitika olulist rolli sisemise stabiilsuse tagamisel, mille esmatähtis osa on rohujuure tasandi demokraatia;

| 5. | rõhutab, et iga riiki, mis taotleb Euroopa Liidu liikmesriigi staatust, tuleb hinnata objektiivselt vastavalt riigi saavutustele liikmesuse rangete kriteeriumite järgimisel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et iga riiki, mis taotleb Euroopa Liidu liikmesriigi staatust, tuleb hinnata objektiivselt vastavalt riigi saavutustele liikmesuse rangete kriteeriumite järgimisel;

| 6. | rõhutab, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetel tuginevat Euroopa head valitsemistava on võimalik saavutada detsentraliseerimise abil ühtset mudelit kehtestamata; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetel tuginevat Euroopa head valitsemistava on võimalik saavutada detsentraliseerimise abil ühtset mudelit kehtestamata;

| 7. | märgib, et pädevuste ja rahaliste vahendite tasakaalustatud ülekandmine detsentraliseeritud ametivõimudele on tõhusa kohaliku ja piirkondliku demokraatia teostamise seisukohalt esmatähtis; |
| --- | --- |

7.

märgib, et pädevuste ja rahaliste vahendite tasakaalustatud ülekandmine detsentraliseeritud ametivõimudele on tõhusa kohaliku ja piirkondliku demokraatia teostamise seisukohalt esmatähtis;

| 8. | kutsub üles koostööpüüdlustele ja nende kogemuste ning parimate tavade vahetamisele, mis on saavutatud ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide kohalike ning piirkondlike omavalitsuste rakendatud liitumiseelse poliitika käigus. |
| --- | --- |

8.

kutsub üles koostööpüüdlustele ja nende kogemuste ning parimate tavade vahetamisele, mis on saavutatud ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide kohalike ning piirkondlike omavalitsuste rakendatud liitumiseelse poliitika käigus.

Horvaatia

| 9. | tervitab poliitiliste ja majanduslike kriteeriumite, ühenduse õigustiku ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamise osas tehtud edusamme ning tervitab Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite jätkuvat täitmist; |
| --- | --- |

9.

tervitab poliitiliste ja majanduslike kriteeriumite, ühenduse õigustiku ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamise osas tehtud edusamme ning tervitab Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite jätkuvat täitmist;

| 10. | rõhutab, et poliitiline järelevalve riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuva laienemisprotsessi üle on suur väljakutse, arvestades teema olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt. Seetõttu on komitee otsustanud luua Horvaatia töörühma, mille ülesanne on arendada dialoogi kõigi sidusrühmadega, et töötada välja komitee poliitilised seisukohad; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et poliitiline järelevalve riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuva laienemisprotsessi üle on suur väljakutse, arvestades teema olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt. Seetõttu on komitee otsustanud luua Horvaatia töörühma, mille ülesanne on arendada dialoogi kõigi sidusrühmadega, et töötada välja komitee poliitilised seisukohad;

| 11. | rõhutab, et kõnealuse töörühma abil soovib Regioonide Komitee edendada alalist dialoogi Horvaatia poliitiliste esindajatega. Samuti innustab ja toetab laienemisprotsessiga seotud teabe- ja teabevahetuskampaaniate korraldamist Euroopa Liidu ja Horvaatia linnades ja piirkondades; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kõnealuse töörühma abil soovib Regioonide Komitee edendada alalist dialoogi Horvaatia poliitiliste esindajatega. Samuti innustab ja toetab laienemisprotsessiga seotud teabe- ja teabevahetuskampaaniate korraldamist Euroopa Liidu ja Horvaatia linnades ja piirkondades;

| 12. | rõhutab, et jõukuse ja stabiilsuse saavutamise üheks viisiks Horvaatias ja Lääne-Balkani piirkonnas on aktiivne piiriülene koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et jõukuse ja stabiilsuse saavutamise üheks viisiks Horvaatias ja Lääne-Balkani piirkonnas on aktiivne piiriülene koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

| 13. | tervitab asjaolu, et avaliku halduse reformimise strateegia on koostamisel, ning juhib tähelepanu vajadusele tegeleda piirkondlike ja kohalike omavalitsuste suutlikkuse küsimustega; |
| --- | --- |

13.

tervitab asjaolu, et avaliku halduse reformimise strateegia on koostamisel, ning juhib tähelepanu vajadusele tegeleda piirkondlike ja kohalike omavalitsuste suutlikkuse küsimustega;

| 14. | peab oluliseks, et valitsus on alustanud kohtusüsteemi reformimise ja korruptsioonivastase võitluse strateegiate elluviimist, ning tervitab asjaolu, et Horvaatia on teinud edusamme vähemuste ja pagulaste tagasisaatmise osas, kuid rõhutab kõikide kõnealuste valdkondade jätkuva reformimise vajadust ning soovitab kiirendada edusamme eriti kahe eelnimetatud probleemi puhul; |
| --- | --- |

14.

peab oluliseks, et valitsus on alustanud kohtusüsteemi reformimise ja korruptsioonivastase võitluse strateegiate elluviimist, ning tervitab asjaolu, et Horvaatia on teinud edusamme vähemuste ja pagulaste tagasisaatmise osas, kuid rõhutab kõikide kõnealuste valdkondade jätkuva reformimise vajadust ning soovitab kiirendada edusamme eriti kahe eelnimetatud probleemi puhul;

| 15. | rõhutab vajadust hea demokraatliku ja detsentraliseeritud juhtimise järele kodanike vajaduste käsitlemisel ning märgib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste märkimisväärset rolli reformipoliitika elluviimisel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust hea demokraatliku ja detsentraliseeritud juhtimise järele kodanike vajaduste käsitlemisel ning märgib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste märkimisväärset rolli reformipoliitika elluviimisel;

| 16. | tervitab Horvaatia täieliku koostöö jätkumist endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning rõhutab vajadust edasiste edusammude järele sõjakuritegude kohtuprotsesside läbiviimisel, sealhulgas tunnistajate kaitses; |
| --- | --- |

16.

tervitab Horvaatia täieliku koostöö jätkumist endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning rõhutab vajadust edasiste edusammude järele sõjakuritegude kohtuprotsesside läbiviimisel, sealhulgas tunnistajate kaitses;

| 17. | soovitab edendada riigihangete küsimustega tegelemist, et tagada juurdepääs läbipaistvatele menetlustele kõikidel haldustasanditel; |
| --- | --- |

17.

soovitab edendada riigihangete küsimustega tegelemist, et tagada juurdepääs läbipaistvatele menetlustele kõikidel haldustasanditel;

| 18. | tervitab hiljutisi arenguid regionaalpoliitikas ja struktuurivahendite kooskõlastamises, kuid juhib tähelepanu suurema haldussuutlikkuse vajadusele ELi rahastamise rakendamisel. |
| --- | --- |

18.

tervitab hiljutisi arenguid regionaalpoliitikas ja struktuurivahendite kooskõlastamises, kuid juhib tähelepanu suurema haldussuutlikkuse vajadusele ELi rahastamise rakendamisel.

Türgi

| 19. | tervitab Türgi poolt ellu viidud põhjalikke reforme, kuid on jätkuvalt mures selle üle, et reformide tempo on aeglustunud; |
| --- | --- |

19.

tervitab Türgi poolt ellu viidud põhjalikke reforme, kuid on jätkuvalt mures selle üle, et reformide tempo on aeglustunud;

| 20. | rõhutab, et poliitiline järelevalve riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuva laienemisprotsessi üle on suur väljakutse, arvestades teema olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt. Seetõttu on komitee otsustanud luua Türgi töörühma, mille ülesanne on arendada dialoogi kõigi sidusrühmadega, et töötada välja komitee poliitilised seisukohad; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et poliitiline järelevalve riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuva laienemisprotsessi üle on suur väljakutse, arvestades teema olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt. Seetõttu on komitee otsustanud luua Türgi töörühma, mille ülesanne on arendada dialoogi kõigi sidusrühmadega, et töötada välja komitee poliitilised seisukohad;

| 21. | tuletab meelde, et Türgiga ühise nõuandekomitee loomine on jätkuvalt komitee poliitiline eesmärk; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et Türgiga ühise nõuandekomitee loomine on jätkuvalt komitee poliitiline eesmärk;

| 22. | rõhutab, et kõnealuse töörühma abil soovib Regioonide Komitee edendada alalist dialoogi Türgi poliitiliste esindajatega. Samuti innustab ja toetab laienemisprotsessiga seotud teabe- ja teabevahetuskampaaniate korraldamist Euroopa Liidu ja Türgi linnades ja piirkondades; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kõnealuse töörühma abil soovib Regioonide Komitee edendada alalist dialoogi Türgi poliitiliste esindajatega. Samuti innustab ja toetab laienemisprotsessiga seotud teabe- ja teabevahetuskampaaniate korraldamist Euroopa Liidu ja Türgi linnades ja piirkondades;

| 23. | rõhutab Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite jätkuva täitmise olulisust eelkõige seoses vajadusega tagada sõna- ja usuvabadus, naiste, vähemuste ja ametiühingute õigused ning seoses vajadusega teha edasisi uuendusi inimõiguste kaitse institutsioonilises raamistikus; |
| --- | --- |

23.

rõhutab Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite jätkuva täitmise olulisust eelkõige seoses vajadusega tagada sõna- ja usuvabadus, naiste, vähemuste ja ametiühingute õigused ning seoses vajadusega teha edasisi uuendusi inimõiguste kaitse institutsioonilises raamistikus;

| 24. | juhib tähelepanu rohujuure tasandi demokraatia tähtsusele ning olulisele rollile, mis peab kõnealuste meetmete võtmisel olema kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu rohujuure tasandi demokraatia tähtsusele ning olulisele rollile, mis peab kõnealuste meetmete võtmisel olema kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel;

| 25. | rõhutab kohalike omavalitsuste tähtsust ning linnavolikogude võtmerolli; |
| --- | --- |

25.

rõhutab kohalike omavalitsuste tähtsust ning linnavolikogude võtmerolli;

| 26. | tervitab avaliku halduse probleemidega tegeleva ombudsmani ametikoha loomisel saavutatud edu; |
| --- | --- |

26.

tervitab avaliku halduse probleemidega tegeleva ombudsmani ametikoha loomisel saavutatud edu;

| 27. | rõhutab, et riigihangete õigusraamistiku parandamine on esmatähtis selleks, et tagada läbipaistev ja arvestatav kohaliku tasandi haldamine, mis pakub kodanikele esmavajalikke teenuseid; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et riigihangete õigusraamistiku parandamine on esmatähtis selleks, et tagada läbipaistev ja arvestatav kohaliku tasandi haldamine, mis pakub kodanikele esmavajalikke teenuseid;

| 28. | tervitab seaduse vastuvõtmist, millega luuakse piirkondlikud arenguasutused, ning soovitab suurendada läbipaistvust ja vastutust asutuste juhtimises. |
| --- | --- |

28.

tervitab seaduse vastuvõtmist, millega luuakse piirkondlikud arenguasutused, ning soovitab suurendada läbipaistvust ja vastutust asutuste juhtimises.

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

| 29. | tervitab jätkuvat edu reformide elluviimisel ning seda, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik täidab rahuldavalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume, kuid märgib reformide elluviimise aeglasemat tempot 2006. aastal; |
| --- | --- |

29.

tervitab jätkuvat edu reformide elluviimisel ning seda, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik täidab rahuldavalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume, kuid märgib reformide elluviimise aeglasemat tempot 2006. aastal;

| 30. | tervitab asjaolu, et 2006. aasta juulikuu valimised toimusid üldiselt kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, kuid rõhutab, et seniste puudustega tegelemiseks ning kõnealuste standardite täielikuks täitmiseks järgmistel valimistel on tarvis märkimisväärseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

30.

tervitab asjaolu, et 2006. aasta juulikuu valimised toimusid üldiselt kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, kuid rõhutab, et seniste puudustega tegelemiseks ning kõnealuste standardite täielikuks täitmiseks järgmistel valimistel on tarvis märkimisväärseid jõupingutusi;

| 31. | soovitab teha jõupingutusi korruptsioonivastase võitluse tõhustamiseks, et tagada läbipaistvus ja demokraatlik vastutus kõikidel tasanditel ning politsei- ja kohtusüsteemireformide elluviimine; |
| --- | --- |

31.

soovitab teha jõupingutusi korruptsioonivastase võitluse tõhustamiseks, et tagada läbipaistvus ja demokraatlik vastutus kõikidel tasanditel ning politsei- ja kohtusüsteemireformide elluviimine;

| 32. | rõhutab Ohridi lepingu täieliku rakendamise tähtsust; |
| --- | --- |

32.

rõhutab Ohridi lepingu täieliku rakendamise tähtsust;

| 33. | rõhutab rohujuure tasandi demokraatia tähtsust ja tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli eelkõige vähemuste kaitset reguleerivate õigusaktide korrektsel rakendamisel ning etniliste rühmade vaheliste heade suhete edendamisel; |
| --- | --- |

33.

rõhutab rohujuure tasandi demokraatia tähtsust ja tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli eelkõige vähemuste kaitset reguleerivate õigusaktide korrektsel rakendamisel ning etniliste rühmade vaheliste heade suhete edendamisel;

| 34. | tervitab 2000. aastal vastu võetud riigiteenistujate seaduse rakendamist ning hiljutisi detsentraliseerimise alaseid jõupingutusi ning julgustab omavalitsusi aktiivselt osalema oma õiguste ja pädevuste austamise tagamises; |
| --- | --- |

34.

tervitab 2000. aastal vastu võetud riigiteenistujate seaduse rakendamist ning hiljutisi detsentraliseerimise alaseid jõupingutusi ning julgustab omavalitsusi aktiivselt osalema oma õiguste ja pädevuste austamise tagamises;

| 35. | rõhutab vajadust kindlustada haldusasutuste sõltumatus ja professionaalsus; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust kindlustada haldusasutuste sõltumatus ja professionaalsus;

| 36. | kutsub valitsust üles tegema vajalikke olulisi jõupingutusi, et ühtlustada piirkondliku arengut käsitlev seadusandlus ühenduse õigustikuga ning tugevdada haldussuutlikkust kõnealuses valdkonnas tagamaks regionaalpoliitika tõhusam rakendamine; |
| --- | --- |

36.

kutsub valitsust üles tegema vajalikke olulisi jõupingutusi, et ühtlustada piirkondliku arengut käsitlev seadusandlus ühenduse õigustikuga ning tugevdada haldussuutlikkust kõnealuses valdkonnas tagamaks regionaalpoliitika tõhusam rakendamine;

| 37. | tervitab läbirääkimiste alustamist viisakorra lihtsustamise ja väljasaatmise üle kõnealuse piirkonna kõigi riikidega ning loodab, et läbirääkimised lõpetatakse võimalikult kiiresti. Nende kokkulepete sõlmimine edendab inimestevahelisi kontakte ELi ja Lääne-Balkani riikides ning suurendab reisimisvõimalusi eelkõige noorte jaoks; |
| --- | --- |

37.

tervitab läbirääkimiste alustamist viisakorra lihtsustamise ja väljasaatmise üle kõnealuse piirkonna kõigi riikidega ning loodab, et läbirääkimised lõpetatakse võimalikult kiiresti. Nende kokkulepete sõlmimine edendab inimestevahelisi kontakte ELi ja Lääne-Balkani riikides ning suurendab reisimisvõimalusi eelkõige noorte jaoks;

| 38. | kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma vajalikud meetmed, millega tagada seaduslik alus, et oleks võimalik moodustada Regioonide Komitee ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühine nõuandekomitee. |
| --- | --- |

38.

kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma vajalikud meetmed, millega tagada seaduslik alus, et oleks võimalik moodustada Regioonide Komitee ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühine nõuandekomitee.

Brüssel, 6. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

II.   Menetlus

| Pealkiri: | „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid” |
| --- | --- |
| Viited: | KOM(2006) 649 lõplik |
| Õiguslik alus: | EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1 |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | |
| Komisjoni konsulteerimistaotlus: | 8. november 2006 |
| Juhatuse otsus: | 25. aprill 2006 |
| Juhtivkomisjon: | välissuhete ja detsentraliseeritud koostöö komisjon (RELEX) |
| Raportöör: | Antti Liikkanen (FI/PES), Rovaniemi linnavolikogu liige |
| Analüüsi teabekiri: | 7. detsember 2006 |
| Arutamine komisjonis: | 25. jaanuar 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 29. märts 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | Võeti vastu ühehäälselt kodukorra artikli 26 lihtsustatud menetluse alusel |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | CdR 50/2006 fin (1), arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kodanikuühiskonna dialoog ELi ja kandidaatriikide vahel”” KOM(2005) 290 lõplik. Raportöör: Isidoro Gottardo (IT/EPP), vastu võetud täiskogu istungjärgul 27. aprillil 2006
  CdR 499/2004 fin (2), arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus, millega sätestatakse Horvaatiaga loodava Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused” KOM(2004) 275 lõplik. Raportöör: Isidoro Gottardo (IT/EPP), vastu võetud täiskogu istungjärgul 13. oktoobril 2005
  CdR 495/2004 fin (3), arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Komisjoni soovitus Türgi edusammude kohta ühinemisettevalmistustes”” KOM(2004) 656 lõplik. Raportöör: Helene Lund (DK/PES), vastu võetud täiskogu istungjärgul 6. juulil 2005 |

Pealkiri:

Pealkiri:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid”

Viited:

Viited:

KOM(2006) 649 lõplik

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Komisjoni konsulteerimistaotlus:

Komisjoni konsulteerimistaotlus:

8. november 2006

Juhatuse otsus:

Juhatuse otsus:

25. aprill 2006

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

välissuhete ja detsentraliseeritud koostöö komisjon (RELEX)

Raportöör:

Raportöör:

Antti Liikkanen (FI/PES), Rovaniemi linnavolikogu liige

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

7. detsember 2006

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

25. jaanuar 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

29. märts 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

Võeti vastu ühehäälselt kodukorra artikli 26 lihtsustatud menetluse alusel

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused

CdR 50/2006 fin (1), arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kodanikuühiskonna dialoog ELi ja kandidaatriikide vahel”” KOM(2005) 290 lõplik. Raportöör: Isidoro Gottardo (IT/EPP), vastu võetud täiskogu istungjärgul 27. aprillil 2006

1

CdR 499/2004 fin (2), arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus, millega sätestatakse Horvaatiaga loodava Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused” KOM(2004) 275 lõplik. Raportöör: Isidoro Gottardo (IT/EPP), vastu võetud täiskogu istungjärgul 13. oktoobril 2005

2

CdR 495/2004 fin (3), arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Komisjoni soovitus Türgi edusammude kohta ühinemisettevalmistustes”” KOM(2004) 656 lõplik. Raportöör: Helene Lund (DK/PES), vastu võetud täiskogu istungjärgul 6. juulil 2005

3

Helene Lund

---

(1)  ELT C 206, 29.8.2006, lk 23.

1

(2)  ELT C 81, 4.4.2006, lk 42.

2

(3)  ELT C 31, 7.2.2006, lk 11.

3

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/16

---

Regioonide Komitee arvamus „Laienemispakett 2006 — Võimalikud kandidaatriigid”

(2007/C 197/04)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | lähtub sellest, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus, ning tunnustab edusamme, mida võimalikud kandidaatriigid on teinud oma Euroopa perspektiivi konkreetsemaks muutmise kava elluviimisel; |
| --- | --- |

—

lähtub sellest, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus, ning tunnustab edusamme, mida võimalikud kandidaatriigid on teinud oma Euroopa perspektiivi konkreetsemaks muutmise kava elluviimisel;

| — | on siiski arvamusel, et hoolimata olemasolevatest eeldustest ja kõigist juba saavutatud edusammudest, on endiselt alles tõsised probleemid kesksetes poliitika- ja majandusvaldkondades ning kodanikuühiskonnaga seonduvas. Nimetatud probleemide lahendamiseks on tarvis kõigi osapoolte olulisi jõupingutusi; |
| --- | --- |

—

on siiski arvamusel, et hoolimata olemasolevatest eeldustest ja kõigist juba saavutatud edusammudest, on endiselt alles tõsised probleemid kesksetes poliitika- ja majandusvaldkondades ning kodanikuühiskonnaga seonduvas. Nimetatud probleemide lahendamiseks on tarvis kõigi osapoolte olulisi jõupingutusi;

| — | sooviks rõhutada ka seda, et ELiga ühinemise tempo sõltub esmajoones reformide tulemustest nimetatud riikides. Samal ajal tuleb arvestada ka ühenduse integreerimisvõimet; |
| --- | --- |

—

sooviks rõhutada ka seda, et ELiga ühinemise tempo sõltub esmajoones reformide tulemustest nimetatud riikides. Samal ajal tuleb arvestada ka ühenduse integreerimisvõimet;

| — | toonitab kõnealuses kontekstis samuti, et tegemist ei ole vaid nn tehnilise küsimusega. Integreerimisvõime ei tähenda mitte ainult ELi institutsioonilist toimimisvõimet, vaid alati ka liikmesriikide elanikkonna toetust otsustele; |
| --- | --- |

—

toonitab kõnealuses kontekstis samuti, et tegemist ei ole vaid nn tehnilise küsimusega. Integreerimisvõime ei tähenda mitte ainult ELi institutsioonilist toimimisvõimet, vaid alati ka liikmesriikide elanikkonna toetust otsustele;

| — | juhib tähelepanu sellele, et kui selliste reformide osas nagu kaubanduse liberaliseerimine, erastamine, õigusloomereform ja välismaiste investeeringute toetamine toimub juba koostöö Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide vahel, puudub seni siiski selgelt piiritletud koostööraamistik kohalikul ja piirkondlikul tasandil. 2006. aasta veebruaris Regioonide Komitee poolt moodustatud Lääne-Balkani töörühm on ellukutsutud asjaomase raamistiku loomiseks. Eesmärk on omistada Euroopa Liidu poliitilises tegevuskavas suuremat tähtsust kõnealuse piirkonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu sellele, et kui selliste reformide osas nagu kaubanduse liberaliseerimine, erastamine, õigusloomereform ja välismaiste investeeringute toetamine toimub juba koostöö Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide vahel, puudub seni siiski selgelt piiritletud koostööraamistik kohalikul ja piirkondlikul tasandil. 2006. aasta veebruaris Regioonide Komitee poolt moodustatud Lääne-Balkani töörühm on ellukutsutud asjaomase raamistiku loomiseks. Eesmärk on omistada Euroopa Liidu poliitilises tegevuskavas suuremat tähtsust kõnealuse piirkonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule;

| — | tuletab meelde, et laienemisprotsessi jälgimine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kujutab endast olulist väljakutset, arvestades protsessi olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt ning vajadust olukorra stabiliseerimiseks Lääne-Balkani riikides. Seetõttu oli Regioonide Komiteele oluline luua poliitiline foorum, et edendada kõnealuse protsessi arengut, mis hõlmab dialoogi kõigi asjaomaste osapooltega komitee poliitiliste seisukohtade määratlemiseks. |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, et laienemisprotsessi jälgimine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kujutab endast olulist väljakutset, arvestades protsessi olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt ning vajadust olukorra stabiliseerimiseks Lääne-Balkani riikides. Seetõttu oli Regioonide Komiteele oluline luua poliitiline foorum, et edendada kõnealuse protsessi arengut, mis hõlmab dialoogi kõigi asjaomaste osapooltega komitee poliitiliste seisukohtade määratlemiseks.

I.   Poliitilised soovitused

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid””

KOM(2006) 649 lõplik

REGIOONIDE KOMITEE

Laienemisstrateegia ja üldised väljakutsed

| 1. | lähtub sellest, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus, ning tunnustab edusamme, mida võimalikud kandidaatriigid on teinud oma Euroopa perspektiivi konkreetsemaks muutmise kava elluviimisel; |
| --- | --- |

1.

lähtub sellest, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus, ning tunnustab edusamme, mida võimalikud kandidaatriigid on teinud oma Euroopa perspektiivi konkreetsemaks muutmise kava elluviimisel;

| 2. | on siiski arvamusel, et hoolimata olemasolevatest eeldustest ja kõigist juba saavutatud edusammudest, on endiselt alles tõsised probleemid kesksetes poliitika- ja majandusvaldkondades ning kodanikuühiskonnaga seonduvas. Nimetatud probleemide lahendamiseks on tarvis kõigi osapoolte olulisi jõupingutusi; |
| --- | --- |

2.

on siiski arvamusel, et hoolimata olemasolevatest eeldustest ja kõigist juba saavutatud edusammudest, on endiselt alles tõsised probleemid kesksetes poliitika- ja majandusvaldkondades ning kodanikuühiskonnaga seonduvas. Nimetatud probleemide lahendamiseks on tarvis kõigi osapoolte olulisi jõupingutusi;

| 3. | toetab täielikult kogu kõnealuse piirkonna stabiliseerimiseks vajalike reformide jätkamist. Komitee on seejuures teadlik sundseisust, mis kaasneb pikemaajalise ühinemisperspektiiviga võimalikele kandidaatriikidele: mida kaugemal on ühinemise eesmärk, seda suurem on oht, et reformid kaotavad oma jõulisuse. See ei tohi aga viia ühinemiskriteeriumide leevendamise või tingimuste range järgimise põhimõttest taganemiseni; komitee märgib, et tuleks luua piisavalt stiimuleid ja pakkuda abi, aitamaks kaasa reformide jätkamisele kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

3.

toetab täielikult kogu kõnealuse piirkonna stabiliseerimiseks vajalike reformide jätkamist. Komitee on seejuures teadlik sundseisust, mis kaasneb pikemaajalise ühinemisperspektiiviga võimalikele kandidaatriikidele: mida kaugemal on ühinemise eesmärk, seda suurem on oht, et reformid kaotavad oma jõulisuse. See ei tohi aga viia ühinemiskriteeriumide leevendamise või tingimuste range järgimise põhimõttest taganemiseni; komitee märgib, et tuleks luua piisavalt stiimuleid ja pakkuda abi, aitamaks kaasa reformide jätkamisele kõigil tasanditel;

| 4. | tervitab ELi kõiki vastavaid meetmeid, mille eesmärk on kõnealuste riikide arengu tasakaalustamine, eelkõige võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning abi tõhusate haldusstruktuuride ülesehitamisel, mis peab hõlmama ka piirkondlikku ja kohalikku tasandit; tervitab antud kontekstis ka kõiki sobivaid algatusi, mis on suunatud poliitilise ja majandusliku koostöö iseseisva rajamise toetamisele nimetatud piirkonnas; |
| --- | --- |

4.

tervitab ELi kõiki vastavaid meetmeid, mille eesmärk on kõnealuste riikide arengu tasakaalustamine, eelkõige võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning abi tõhusate haldusstruktuuride ülesehitamisel, mis peab hõlmama ka piirkondlikku ja kohalikku tasandit; tervitab antud kontekstis ka kõiki sobivaid algatusi, mis on suunatud poliitilise ja majandusliku koostöö iseseisva rajamise toetamisele nimetatud piirkonnas;

| 5. | sooviks rõhutada ka seda, et ELiga ühinemise tempo sõltub esmajoones reformide tulemustest nimetatud riikides. Samal ajal tuleb arvestada ka ühenduse integreerimisvõimet; |
| --- | --- |

5.

sooviks rõhutada ka seda, et ELiga ühinemise tempo sõltub esmajoones reformide tulemustest nimetatud riikides. Samal ajal tuleb arvestada ka ühenduse integreerimisvõimet;

| 6. | toonitab kõnealuses kontekstis samuti, et tegemist ei ole vaid nn tehnilise küsimusega. Integreerimisvõime ei tähenda mitte ainult ELi institutsioonilist toimimisvõimet, vaid alati ka liikmesriikide elanikkonna toetust otsustele; tuletab ELi juhtidele meelde, kui oluline on üldsuse arvamuse kuulamine, aga samuti, kui oluline on juhtimine, et tagada üldsuse toetus edasisele laienemisele, kui üldine hinnang laienemisele on positiivne; |
| --- | --- |

6.

toonitab kõnealuses kontekstis samuti, et tegemist ei ole vaid nn tehnilise küsimusega. Integreerimisvõime ei tähenda mitte ainult ELi institutsioonilist toimimisvõimet, vaid alati ka liikmesriikide elanikkonna toetust otsustele; tuletab ELi juhtidele meelde, kui oluline on üldsuse arvamuse kuulamine, aga samuti, kui oluline on juhtimine, et tagada üldsuse toetus edasisele laienemisele, kui üldine hinnang laienemisele on positiivne;

| 7. | teeb ettepaneku, et ühenduse institutsioonid edendaksid meetmeid selleks, et kodanikel ja kodanikeühendustel oleks võimalik avalikult laienemisprotsessi teemal arvamusi väljendada ja vahetada; |
| --- | --- |

7.

teeb ettepaneku, et ühenduse institutsioonid edendaksid meetmeid selleks, et kodanikel ja kodanikeühendustel oleks võimalik avalikult laienemisprotsessi teemal arvamusi väljendada ja vahetada;

| 8. | tunnustab samas iga Lääne-Balkani riigi ja rahva poolt kogu Euroopa Liidule antavat tähendust, rikkust ja väärtust; |
| --- | --- |

8.

tunnustab samas iga Lääne-Balkani riigi ja rahva poolt kogu Euroopa Liidule antavat tähendust, rikkust ja väärtust;

| 9. | toetab selle taustal kõiki jõupingutusi liitumiseelsete ja ühinemisprotsesside läbiviimiseks, pidades rangelt kinni seatud kriteeriumitest, ning nende protsesside võimalikult läbipaistvat korraldamist — seda ka seoses võimalike järelmõjudega ühisele poliitikale —, et võimaldada ulatuslikku poliitilist arutelu tulevaste laienemiste üle. Vaid nii on võimalik saavutada avalikkuse vajalik toetus. Komiteel ja selle liikmetel on kavas kõnealuses arutelus aktiivselt osaleda, teadmises, et just Lääne-Balkani riikide tulevik kujutab endast olulist proovikivi ühisele Euroopa ideele; |
| --- | --- |

9.

toetab selle taustal kõiki jõupingutusi liitumiseelsete ja ühinemisprotsesside läbiviimiseks, pidades rangelt kinni seatud kriteeriumitest, ning nende protsesside võimalikult läbipaistvat korraldamist — seda ka seoses võimalike järelmõjudega ühisele poliitikale —, et võimaldada ulatuslikku poliitilist arutelu tulevaste laienemiste üle. Vaid nii on võimalik saavutada avalikkuse vajalik toetus. Komiteel ja selle liikmetel on kavas kõnealuses arutelus aktiivselt osaleda, teadmises, et just Lääne-Balkani riikide tulevik kujutab endast olulist proovikivi ühisele Euroopa ideele;

| 10. | kutsub piirkonna kõiki osapooli üles aktiivselt ja konstruktiivselt osalema nende vaidlusaluste probleemide lahendamisel, mis on endiselt takistavad liikumist ühise perspektiivi suunas. Siinkohal on vaieldamatu tähtsusega Kosovo küsimus, kuna see mõjutab kogu piirkonda; |
| --- | --- |

10.

kutsub piirkonna kõiki osapooli üles aktiivselt ja konstruktiivselt osalema nende vaidlusaluste probleemide lahendamisel, mis on endiselt takistavad liikumist ühise perspektiivi suunas. Siinkohal on vaieldamatu tähtsusega Kosovo küsimus, kuna see mõjutab kogu piirkonda;

| 11. | toetab ELiga ühinemise eelsel perioodil tungivalt sobivate meetmete võtmist, säilitades samaaegselt ühinemisvõimaluse. Meetmete eesmärk on ühelt poolt jätkusuutlikult edendada kõnealuste Lääne-Balkani riikide konstruktiivse arengu võimalusi. Teiselt poolt peaksid need parandama ELiga liitumise eelset protsessi praktiliste sammude abil; |
| --- | --- |

11.

toetab ELiga ühinemise eelsel perioodil tungivalt sobivate meetmete võtmist, säilitades samaaegselt ühinemisvõimaluse. Meetmete eesmärk on ühelt poolt jätkusuutlikult edendada kõnealuste Lääne-Balkani riikide konstruktiivse arengu võimalusi. Teiselt poolt peaksid need parandama ELiga liitumise eelset protsessi praktiliste sammude abil;

| 12. | tunnistab antud kontekstis tõsiasja, et Lääne-Balkani elanikkond omistab suurt tähtsust viisasüsteemi lihtsustamisele (visa free movement) ja toetab tungivalt soovi otsekontaktide (people-to-people contacts) edendamiseks ka rohkemate stipendiumite eraldamisega kõnealusest piirkonnast pärit tudengitele ja noortele töötajatele; |
| --- | --- |

12.

tunnistab antud kontekstis tõsiasja, et Lääne-Balkani elanikkond omistab suurt tähtsust viisasüsteemi lihtsustamisele (visa free movement) ja toetab tungivalt soovi otsekontaktide (people-to-people contacts) edendamiseks ka rohkemate stipendiumite eraldamisega kõnealusest piirkonnast pärit tudengitele ja noortele töötajatele;

| 13. | toetab sobivaid meetmeid piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö arendamiseks Euroopa Liidu liikmesriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsustega, samuti riikidevahelise koostöö algatusi Lääne-Balkanil, mis hõlmaks võimalikult paljusid poliitikavaldkondi; |
| --- | --- |

13.

toetab sobivaid meetmeid piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö arendamiseks Euroopa Liidu liikmesriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsustega, samuti riikidevahelise koostöö algatusi Lääne-Balkanil, mis hõlmaks võimalikult paljusid poliitikavaldkondi;

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et kui selliste reformide osas nagu kaubanduse liberaliseerimine, erastamine, õigusloomereform ja välismaiste investeeringute toetamine toimub juba koostöö Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide vahel, puudub seni siiski selgelt piiritletud koostööraamistik kohalikul ja piirkondlikul tasandil. 2006. aasta veebruaris Regioonide Komitee poolt moodustatud Lääne-Balkani töörühm on ellukutsutud asjaomase raamistiku loomiseks. Eesmärk on omistada Euroopa Liidu poliitilises tegevuskavas suuremat tähtsust kõnealuse piirkonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et kui selliste reformide osas nagu kaubanduse liberaliseerimine, erastamine, õigusloomereform ja välismaiste investeeringute toetamine toimub juba koostöö Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide vahel, puudub seni siiski selgelt piiritletud koostööraamistik kohalikul ja piirkondlikul tasandil. 2006. aasta veebruaris Regioonide Komitee poolt moodustatud Lääne-Balkani töörühm on ellukutsutud asjaomase raamistiku loomiseks. Eesmärk on omistada Euroopa Liidu poliitilises tegevuskavas suuremat tähtsust kõnealuse piirkonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule;

| 15. | tuletab meelde, et laienemisprotsessi jälgimine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kujutab endast olulist väljakutset, arvestades protsessi olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt ning vajadust olukorra stabiliseerimiseks Lääne-Balkani riikides. Seetõttu oli Regioonide Komiteele oluline luua poliitiline foorum, et edendada kõnealuse protsessi arengut, mis hõlmab dialoogi kõigi asjaomaste osapooltega komitee poliitiliste seisukohtade määratlemiseks; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et laienemisprotsessi jälgimine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kujutab endast olulist väljakutset, arvestades protsessi olulisust Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt ning vajadust olukorra stabiliseerimiseks Lääne-Balkani riikides. Seetõttu oli Regioonide Komiteele oluline luua poliitiline foorum, et edendada kõnealuse protsessi arengut, mis hõlmab dialoogi kõigi asjaomaste osapooltega komitee poliitiliste seisukohtade määratlemiseks;

| 16. | toonitab, et Regioonide Komitee soovib nimetatud töörühma kaudu edendada alalist dialoogi Lääne-Balkani riikide kohalike ja piirkondlike poliitiliste esindajatega. Samuti innustab ja toetab komitee teabe- ja teabevahetuskampaaniate korraldamist laienemisprotsessi kohta Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide kohalikes omavalitsustes ja piirkondades; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et Regioonide Komitee soovib nimetatud töörühma kaudu edendada alalist dialoogi Lääne-Balkani riikide kohalike ja piirkondlike poliitiliste esindajatega. Samuti innustab ja toetab komitee teabe- ja teabevahetuskampaaniate korraldamist laienemisprotsessi kohta Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide kohalikes omavalitsustes ja piirkondades;

Albaania

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et endiselt on tarvis olulisi jõupingutusi, et tugevdada detsentraliseeritud struktuure ja seeläbi tingimusi kohaliku demokraatia arenguks. Halduse ümberkorraldamise ja kaasajastamisega peaks kaasnema piirkondliku ja kohaliku haldussuutlikkuse suurenemine, mitte selle vähenemine; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et endiselt on tarvis olulisi jõupingutusi, et tugevdada detsentraliseeritud struktuure ja seeläbi tingimusi kohaliku demokraatia arenguks. Halduse ümberkorraldamise ja kaasajastamisega peaks kaasnema piirkondliku ja kohaliku haldussuutlikkuse suurenemine, mitte selle vähenemine;

| 18. | tervitab saavutatud edusamme vähemuste kaitse valdkonnas ning väljendab samas muret inimkaubandusevastaseks võitluseks kasutatavate ressursside ebapiisavuse pärast. Eelkõige ühiskonna nõrgimate, nt romi laste olukorra parandamiseks tuleb teha kiireid edusamme; viitab asjaomaste osapoolte olulisele rollile kohalikul ja piirkondlikul tasandil seoses õiguslike raamtingimuste elluviimisega kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

tervitab saavutatud edusamme vähemuste kaitse valdkonnas ning väljendab samas muret inimkaubandusevastaseks võitluseks kasutatavate ressursside ebapiisavuse pärast. Eelkõige ühiskonna nõrgimate, nt romi laste olukorra parandamiseks tuleb teha kiireid edusamme; viitab asjaomaste osapoolte olulisele rollile kohalikul ja piirkondlikul tasandil seoses õiguslike raamtingimuste elluviimisega kõnealuses valdkonnas;

| 19. | pidades silmas praegust seaduse eelnõu kohalike omavalitsuste rahastamise kohta, tervitab kõiki meetmeid, mis aitavad kaasa kohaliku ja piirkondliku tasandi rahalise olukorra parandamisele ning nende tegevusulatuse suurendamisele kohaliku ja piirkondliku tasandi investeeringute edendamisel; |
| --- | --- |

19.

pidades silmas praegust seaduse eelnõu kohalike omavalitsuste rahastamise kohta, tervitab kõiki meetmeid, mis aitavad kaasa kohaliku ja piirkondliku tasandi rahalise olukorra parandamisele ning nende tegevusulatuse suurendamisele kohaliku ja piirkondliku tasandi investeeringute edendamisel;

| 20. | tervitab edusamme avalikus halduses, eriti riigihangete valdkonnas (ka kõnealuses valdkonnas on olemas uus seaduse eelnõu, mis on praegu arutusel parlamendis), mis ei ole senini olnud eriti läbipaistev, ning teeb ettepaneku kohaliku ja piirkondliku tasandi aktiivsemaks kaasamiseks õigusaktide edasisse väljatöötamisse; |
| --- | --- |

20.

tervitab edusamme avalikus halduses, eriti riigihangete valdkonnas (ka kõnealuses valdkonnas on olemas uus seaduse eelnõu, mis on praegu arutusel parlamendis), mis ei ole senini olnud eriti läbipaistev, ning teeb ettepaneku kohaliku ja piirkondliku tasandi aktiivsemaks kaasamiseks õigusaktide edasisse väljatöötamisse;

| 21. | tervitab majandusliku olukorra nähtavat paranemist ja ootab täiendavaid jõupingutusi 2006. aastal allkirjastatud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingust tulenevate kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

21.

tervitab majandusliku olukorra nähtavat paranemist ja ootab täiendavaid jõupingutusi 2006. aastal allkirjastatud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingust tulenevate kohustuste täitmisel;

| 22. | võttes arvesse 18. veebruaril 2007 toimunud kohalike valimiste tulemusi, võtab teadmiseks OSCE vaatlusmissiooni järeldused ja soovitab tulevikus rohkem keskenduda selle tagamisele, et valimised oleksid kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

22.

võttes arvesse 18. veebruaril 2007 toimunud kohalike valimiste tulemusi, võtab teadmiseks OSCE vaatlusmissiooni järeldused ja soovitab tulevikus rohkem keskenduda selle tagamisele, et valimised oleksid kooskõlas rahvusvaheliste standarditega;

| 23. | tervitab korruptsioonivastases võitluses ja inimõiguste kaitse valdkonnas tehtud eduamme ja ootab täiendavaid jõupingutusi olukorra edasiseks parandamiseks kõnealustes valdkondades; |
| --- | --- |

23.

tervitab korruptsioonivastases võitluses ja inimõiguste kaitse valdkonnas tehtud eduamme ja ootab täiendavaid jõupingutusi olukorra edasiseks parandamiseks kõnealustes valdkondades;

Bosnia ja Hertsegoviina

| 24. | juhib tähelepanu põhiseaduse reformide vajadusele ning Euroopa Liiduga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingust tulenevate kohustuste täitmisele; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu põhiseaduse reformide vajadusele ning Euroopa Liiduga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingust tulenevate kohustuste täitmisele;

| 25. | toetab kõiki meetmeid, mis võiksid kaasa aidata Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerumisele, seejuures on komitee arvates eriline tähendus kohaliku demokraatia tugevdamisel mõlemas haldusüksuses. Sellega kaasnevad edusammud kohaliku tasandi poliitilistes suhetes võivad oluliselt kaasa aidata üldise olukorra stabiliseerimisele; |
| --- | --- |

25.

toetab kõiki meetmeid, mis võiksid kaasa aidata Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerumisele, seejuures on komitee arvates eriline tähendus kohaliku demokraatia tugevdamisel mõlemas haldusüksuses. Sellega kaasnevad edusammud kohaliku tasandi poliitilistes suhetes võivad oluliselt kaasa aidata üldise olukorra stabiliseerimisele;

| 26. | tervitab edusamme võitluses korruptsiooniga ning kutsub üles veelgi suurendama jõupingutusi, mida on siiani tehtud inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas. Jõuline kohalik demokraatia ja kodanikuühiskonna tugevdamine võivad anda selleks olulise panuse; |
| --- | --- |

26.

tervitab edusamme võitluses korruptsiooniga ning kutsub üles veelgi suurendama jõupingutusi, mida on siiani tehtud inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas. Jõuline kohalik demokraatia ja kodanikuühiskonna tugevdamine võivad anda selleks olulise panuse;

| 27. | toetab selgelt intensiivset koostööd Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

27.

toetab selgelt intensiivset koostööd Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga;

| 28. | toetab kõiki meetmeid, mis võivad kaasa aidata tõelise ühtse turu loomisele riigis, seejuures leiab komitee, et kohaliku tasandi tegevused võivad anda selleks olulise panuse; |
| --- | --- |

28.

toetab kõiki meetmeid, mis võivad kaasa aidata tõelise ühtse turu loomisele riigis, seejuures leiab komitee, et kohaliku tasandi tegevused võivad anda selleks olulise panuse;

| 29. | soovitab seetõttu kohaliku tasandi institutsioonilist ja rahalist tugevdamist, mis peab kaasnema tõhusa halduse ülesehitamisega; |
| --- | --- |

29.

soovitab seetõttu kohaliku tasandi institutsioonilist ja rahalist tugevdamist, mis peab kaasnema tõhusa halduse ülesehitamisega;

| 30. | kutsub mõlemat haldusüksust üles siirastele jõupingutustele konstruktiivsema koostöö nimel ja tervitab valitsusväliste organite ja mittetulundusühingute tööd, mis on seotud kohaliku omavalitsuste uue arengustrateegiaga; |
| --- | --- |

30.

kutsub mõlemat haldusüksust üles siirastele jõupingutustele konstruktiivsema koostöö nimel ja tervitab valitsusväliste organite ja mittetulundusühingute tööd, mis on seotud kohaliku omavalitsuste uue arengustrateegiaga;

Montenegro

| 31. | tunnustab pärast riigi iseseisvumist tehtud jõupingutusi riiklike struktuuride ülesehitamisel ning tervitab edusamme, mis on kõnealuses valdkonnas juba saavutatud; |
| --- | --- |

31.

tunnustab pärast riigi iseseisvumist tehtud jõupingutusi riiklike struktuuride ülesehitamisel ning tervitab edusamme, mis on kõnealuses valdkonnas juba saavutatud;

| 32. | tervitab eelkõige kohalikke omavalitsusi käsitleva reformi elluviimist, mis algas arvukate seadusandlike ettepanekutega, eesmärgiga tugevdada kohalikke haldusüksusi vastavalt tõhusama omavalitsuse tööprogrammile; |
| --- | --- |

32.

tervitab eelkõige kohalikke omavalitsusi käsitleva reformi elluviimist, mis algas arvukate seadusandlike ettepanekutega, eesmärgiga tugevdada kohalikke haldusüksusi vastavalt tõhusama omavalitsuse tööprogrammile;

| 33. | tervitab samuti valitsuse kavatsust luua detsentraliseerimise jälgimise koordineerimiskeskus, mille ülesannete hulka kuuluks ka pädevuste täpsem väljaselgitamine ja nendega kaasnev rahaline toetus; |
| --- | --- |

33.

tervitab samuti valitsuse kavatsust luua detsentraliseerimise jälgimise koordineerimiskeskus, mille ülesannete hulka kuuluks ka pädevuste täpsem väljaselgitamine ja nendega kaasnev rahaline toetus;

| 34. | tervitab riigiametnike uut eetikakoodeksit, mis kehtib ka kohalike omavalitsusüksuste töötajatele. Eetikakoodeks aitab kaasa sellele, et avaliku halduse reformi raames tegeletakse jätkuvalt ikka veel eksisteerivate puudujääkidega (nt korruptsioonivastase võitluse valdkonnas); |
| --- | --- |

34.

tervitab riigiametnike uut eetikakoodeksit, mis kehtib ka kohalike omavalitsusüksuste töötajatele. Eetikakoodeks aitab kaasa sellele, et avaliku halduse reformi raames tegeletakse jätkuvalt ikka veel eksisteerivate puudujääkidega (nt korruptsioonivastase võitluse valdkonnas);

| 35. | tunnustab edusamme korruptsioonivastases võitluses ja tervitab koostööd Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

35.

tunnustab edusamme korruptsioonivastases võitluses ja tervitab koostööd Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga;

| 36. | kutsub üles võtma senisest tõhusamaid meetmeid vähemuste õiguste kaitsmiseks. Erilist tähelepanu tuleb pöörata romide ja pagulaste olukorrale; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles võtma senisest tõhusamaid meetmeid vähemuste õiguste kaitsmiseks. Erilist tähelepanu tuleb pöörata romide ja pagulaste olukorrale;

Serbia

| 37. | viitab oma 2006. aasta oktoobris Lääne-Balkani riikide kohta koostatud arvamusele, milles väljendatakse seisukohta, et kõik kõnealused riigid on Euroopa Liidus endiselt teretulnud, ja kinnitab, et soovib ka edaspidi jätkata dialoogi Serbia kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

37.

viitab oma 2006. aasta oktoobris Lääne-Balkani riikide kohta koostatud arvamusele, milles väljendatakse seisukohta, et kõik kõnealused riigid on Euroopa Liidus endiselt teretulnud, ja kinnitab, et soovib ka edaspidi jätkata dialoogi Serbia kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 38. | väljendab kahetsust seoses Serbia parlamendi otsusega lükata tagasi ÜRO vahendaja Martti Ahtisaari ettepanek Kosovo tulevase staatuse kohta ning loodab, et edaspidiste kõneluste käigus jõutakse konstruktiivse lahenduseni, mis on vastuvõetav kõigile osapooltele; kutsub Belgradi üles aktiivselt ja konstruktiivselt osalema konsultatsioonides Kosovo küsimuse lahendamisel; |
| --- | --- |

38.

väljendab kahetsust seoses Serbia parlamendi otsusega lükata tagasi ÜRO vahendaja Martti Ahtisaari ettepanek Kosovo tulevase staatuse kohta ning loodab, et edaspidiste kõneluste käigus jõutakse konstruktiivse lahenduseni, mis on vastuvõetav kõigile osapooltele; kutsub Belgradi üles aktiivselt ja konstruktiivselt osalema konsultatsioonides Kosovo küsimuse lahendamisel;

| 39. | tervitab saavutatud edusamme avaliku halduse ülesehitamisel ja tõhustamisel, kuid kutsub samas üles tegema vastavaid jõupingutusi subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt ka detsentraliseeritud ja kohalike haldusstruktuuride ülesehitamisel; |
| --- | --- |

39.

tervitab saavutatud edusamme avaliku halduse ülesehitamisel ja tõhustamisel, kuid kutsub samas üles tegema vastavaid jõupingutusi subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt ka detsentraliseeritud ja kohalike haldusstruktuuride ülesehitamisel;

| 40. | soovitab komisjonil haldusstruktuuride ülesehitamise toetamisel eriti kohalikku haldussuutlikkust silmas pidada, eelkõige selleks, et toetada õiguse rakendamist ja parandada teabevahetust ja koostööd riigi valitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

40.

soovitab komisjonil haldusstruktuuride ülesehitamise toetamisel eriti kohalikku haldussuutlikkust silmas pidada, eelkõige selleks, et toetada õiguse rakendamist ja parandada teabevahetust ja koostööd riigi valitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel;

| 41. | loodab, et Serbia ratifitseerib võimalikult kiiresti Euroopa kohalike omavalitsuste harta; |
| --- | --- |

41.

loodab, et Serbia ratifitseerib võimalikult kiiresti Euroopa kohalike omavalitsuste harta;

| 42. | tervitab edusamme korruptsioonivastases võitluses ja pooldab edasisi jõupingutusi antud valdkonnas; |
| --- | --- |

42.

tervitab edusamme korruptsioonivastases võitluses ja pooldab edasisi jõupingutusi antud valdkonnas;

| 43. | kutsub üles piiramatule koostööle Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

43.

kutsub üles piiramatule koostööle Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga;

| 44. | tervitab selgeid edusamme läbirääkimistel viisasüsteemi lihtsustamise ja tagasivõtu elluviimise üle; |
| --- | --- |

44.

tervitab selgeid edusamme läbirääkimistel viisasüsteemi lihtsustamise ja tagasivõtu elluviimise üle;

Kosovo

| 45. | tervitab ÜRO erisaadiku Martti Ahtisaari jõupingutusi Kosovo tulevase staatuse määratlemisel ja rõhutab, et lähitulevikus tuleb Kosovo staatuse küsimusele leida sobiv lahendus, mis tagaks õigused kõigile Kosovo elanikele; |
| --- | --- |

45.

tervitab ÜRO erisaadiku Martti Ahtisaari jõupingutusi Kosovo tulevase staatuse määratlemisel ja rõhutab, et lähitulevikus tuleb Kosovo staatuse küsimusele leida sobiv lahendus, mis tagaks õigused kõigile Kosovo elanikele;

| 46. | kutsub Prištinat üles aktiivselt ja konstruktiivselt osalema konsultatsioonides Kosovo küsimuse lahendamisel; |
| --- | --- |

46.

kutsub Prištinat üles aktiivselt ja konstruktiivselt osalema konsultatsioonides Kosovo küsimuse lahendamisel;

| 47. | tervitab edusamme võitluses korruptsiooniga, tunnustab jõupingutusi, mida on siiani tehtud inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas, ning kutsub üles edasistele jõupingutustele antud valdkonnas. |
| --- | --- |

47.

tervitab edusamme võitluses korruptsiooniga, tunnustab jõupingutusi, mida on siiani tehtud inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas, ning kutsub üles edasistele jõupingutustele antud valdkonnas.

| 48. | tervitab seda, et Kosovo institutsioonid on välja töötanud raamprogrammi kohaliku omavalitsuse reformi jaoks, eesmärgiga parandada turvalisust ja elutingimusi omavalitsusüksustes; |
| --- | --- |

48.

tervitab seda, et Kosovo institutsioonid on välja töötanud raamprogrammi kohaliku omavalitsuse reformi jaoks, eesmärgiga parandada turvalisust ja elutingimusi omavalitsusüksustes;

| 49. | toonitab, et kohaliku tasandi haldussuutlikkus ei ole kõigist edusammudest hoolimata ikka veel piisav. See kehtib nii administratiivse tegevuse kui ka strateegilise planeerimise kohta. |
| --- | --- |

49.

toonitab, et kohaliku tasandi haldussuutlikkus ei ole kõigist edusammudest hoolimata ikka veel piisav. See kehtib nii administratiivse tegevuse kui ka strateegilise planeerimise kohta.

Brüssel, 6. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

II.   Menetlus

| Pealkiri: | „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid”” |
| --- | --- |
| Viited: | KOM(2006) 649 lõplik |
| Õiguslik alus: | EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1 |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | |
| Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus: | 8. november 2006 |
| Juhatuse otsus: | 25. aprill 2006 |
| Juhtivkomisjon: | välissuhete ja detsentraliseeritud koostöö komisjon (RELEX) |
| Raportöör: | Wolfgang Gibowski (DE/EPP), riigisekretär, Alam-Saksi liidumaa föderaalasjade volinik |
| Analüüsi teabekiri: | 7. detsember 2006 |
| Arutamine komisjonis: | 25. jaanuar 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 29. märts 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | võeti häälteenamusega vastu |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | CdR 115/2006 fin  (1)— arvamus teemal „Komisjoni teatis „Lääne-Balkani riigid teel Euroopa Liitu: tugevdades stabiilsust ja suurendades heaolu””
  KOM(2006) 27 lõplik
  Raportöör: Franz Schausberger (AT/EPP), vastu võetud täiskogu istungjärgul, mis toimus 14. juunil 2006 |

Pealkiri:

Pealkiri:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007. Lisatud on eriaruanne ELi suutlikkuse kohta integreerida uusi liikmeid””

Viited:

Viited:

KOM(2006) 649 lõplik

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus:

Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus:

8. november 2006

Juhatuse otsus:

Juhatuse otsus:

25. aprill 2006

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

välissuhete ja detsentraliseeritud koostöö komisjon (RELEX)

Raportöör:

Raportöör:

Wolfgang Gibowski (DE/EPP), riigisekretär, Alam-Saksi liidumaa föderaalasjade volinik

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

7. detsember 2006

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

25. jaanuar 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

29. märts 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

võeti häälteenamusega vastu

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

CdR 115/2006 fin  (1)— arvamus teemal „Komisjoni teatis „Lääne-Balkani riigid teel Euroopa Liitu: tugevdades stabiilsust ja suurendades heaolu””

1

KOM(2006) 27 lõplik

Raportöör: Franz Schausberger (AT/EPP), vastu võetud täiskogu istungjärgul, mis toimus 14. juunil 2006

---

(1)  ELT C 51, 6.3.2007, lk 16.

1

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/21

---

Regioonide Komitee ettevalmistav arvamus „Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus Euroopa Liidu säästva arengu strateegiasse”

(2007/C 197/05)

REGIOONIDE KOMITEE,

| — | soovitab üldisemalt rakendada EÜ asutamislepingu artiklite 99 ja 128 sätteid, millega toetatakse kolmeaastast poliitikatsüklit ning määratletakse majandus- ja tööhõivepoliitika ühtsed suunised: suunistepakett peaks lisaks majanduslikele ja sotsiaalsetele aspektidele hõlmama ka keskkonnaalast ja institutsioonilist mõõdet, et säästva arengu strateegia puudutaks mitmeid valdkondi ning säästev areng seataks esiplaanile; |
| --- | --- |

—

soovitab üldisemalt rakendada EÜ asutamislepingu artiklite 99 ja 128 sätteid, millega toetatakse kolmeaastast poliitikatsüklit ning määratletakse majandus- ja tööhõivepoliitika ühtsed suunised: suunistepakett peaks lisaks majanduslikele ja sotsiaalsetele aspektidele hõlmama ka keskkonnaalast ja institutsioonilist mõõdet, et säästva arengu strateegia puudutaks mitmeid valdkondi ning säästev areng seataks esiplaanile;

| — | teeb komisjonile ettepaneku teha mitmeaastase institutsioonilise partnerluse raames tõhusamat koostööd, et jälgida kohaliku ja piirkondliku valitsustasandi panust säästlikkuse poliitikasse; |
| --- | --- |

—

teeb komisjonile ettepaneku teha mitmeaastase institutsioonilise partnerluse raames tõhusamat koostööd, et jälgida kohaliku ja piirkondliku valitsustasandi panust säästlikkuse poliitikasse;

| — | kutsub komisjoni üles tegema poliitikameetmete ettepaneku, näiteks ülemmäärade seadmiseks teatavate saasteainete heitkogustele või teatavate ressursside (põllumajanduses ja kalastuses) kasutamisele, et täiendada tururegulatsiooni mehhanisme ja keskkonnaalast fiskaalpoliitikat. Keskkonnamaksude osas on vaja esimesel võimalusel kõrvaldada turumoonutused, mida tekitavad suunatud toetused, mis soodustavad suure keskkonnamõjuga või keskkonnaohtlikku tootmist või tooteid; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles tegema poliitikameetmete ettepaneku, näiteks ülemmäärade seadmiseks teatavate saasteainete heitkogustele või teatavate ressursside (põllumajanduses ja kalastuses) kasutamisele, et täiendada tururegulatsiooni mehhanisme ja keskkonnaalast fiskaalpoliitikat. Keskkonnamaksude osas on vaja esimesel võimalusel kõrvaldada turumoonutused, mida tekitavad suunatud toetused, mis soodustavad suure keskkonnamõjuga või keskkonnaohtlikku tootmist või tooteid;

| — | leiab, et strateegias tuleks selgitada, et majanduskasvu ja keskkonnaalase allakäigu seose katkestamiseks on vaja jälgida, vähendada ja tasakaalustada majandussüsteemi toitvaid energia, materjalide ja jäätmete voogusid enne, kui need naasevad ökosüsteemi vähem kasutatavates vormides; |
| --- | --- |

—

leiab, et strateegias tuleks selgitada, et majanduskasvu ja keskkonnaalase allakäigu seose katkestamiseks on vaja jälgida, vähendada ja tasakaalustada majandussüsteemi toitvaid energia, materjalide ja jäätmete voogusid enne, kui need naasevad ökosüsteemi vähem kasutatavates vormides;

| — | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli säästva arengu elluviimisel; kutsub komisjoni üles tegema algatusi toetamaks linna äärealade ümberkujundamist, mis hõlmab sotsiaalset, linnaplaneerimise ja keskkonnakaitse valdkondi; soovitab edendada Agenda 21 kohalikku programmi ka ühenduse eelarvevahendite kasutamisel, mis on peamine vahend laialdaste osalusprotsesside elluviimisel; soovitab täielikult ja kõigil tasanditel rakendada ning laiendada Aarhusi konventsiooni sätteid teabe kättesaadavuse, avalikkuse otsuse tegemise protsessides osalemise ja säästva arengu õigustele juurdepääsu kohta kõigis valdkondades. |
| --- | --- |

—

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli säästva arengu elluviimisel; kutsub komisjoni üles tegema algatusi toetamaks linna äärealade ümberkujundamist, mis hõlmab sotsiaalset, linnaplaneerimise ja keskkonnakaitse valdkondi; soovitab edendada Agenda 21 kohalikku programmi ka ühenduse eelarvevahendite kasutamisel, mis on peamine vahend laialdaste osalusprotsesside elluviimisel; soovitab täielikult ja kõigil tasanditel rakendada ning laiendada Aarhusi konventsiooni sätteid teabe kättesaadavuse, avalikkuse otsuse tegemise protsessides osalemise ja säästva arengu õigustele juurdepääsu kohta kõigis valdkondades.

1.   Regioonide Komitee seisukohad

REGIOONIDE KOMITEE

Üldmärkused

| 1.1 | tervitab Euroopa Liidu säästva arengu uue strateegia vastuvõtmist; |
| --- | --- |

1.1

tervitab Euroopa Liidu säästva arengu uue strateegia vastuvõtmist;

| 1.2 | tunneb heameelt, et uues strateegias kinnitatakse, et säästev areng puudutab paljusid valdkondi; et säästev areng seatakse esiplaanile (1) ning sellega arvestatakse ühenduse kõigis poliitika- ja tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

1.2

tunneb heameelt, et uues strateegias kinnitatakse, et säästev areng puudutab paljusid valdkondi; et säästev areng seatakse esiplaanile (1) ning sellega arvestatakse ühenduse kõigis poliitika- ja tegevusvaldkondades;

| 1.3 | rõhutab kooskõlas 16.–17. juuni 2006 Euroopa Ülemkogu järeldustega, et alates säästva arengu strateegia vastuvõtmisest 2001. aastal Göteborgis ei ole tehtud piisavalt edusamme ning väljendab muret, et aeglase edenemise ja peamiste negatiivsete keskkonnamuutuste põhjuseid ei ole läbi vaadatud; |
| --- | --- |

1.3

rõhutab kooskõlas 16.–17. juuni 2006 Euroopa Ülemkogu järeldustega, et alates säästva arengu strateegia vastuvõtmisest 2001. aastal Göteborgis ei ole tehtud piisavalt edusamme ning väljendab muret, et aeglase edenemise ja peamiste negatiivsete keskkonnamuutuste põhjuseid ei ole läbi vaadatud;

| 1.4 | jagab komisjoni arvamust, et praegu tuleb säästva arengu osas keskenduda proaktiivsele lähenemisviisile, konkreetsele tegevusele ning otsustavale rollile, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad etendada säästva ühiskonna elluviimisel nii ühenduse sees kui kogu maailmas; |
| --- | --- |

1.4

jagab komisjoni arvamust, et praegu tuleb säästva arengu osas keskenduda proaktiivsele lähenemisviisile, konkreetsele tegevusele ning otsustavale rollile, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad etendada säästva ühiskonna elluviimisel nii ühenduse sees kui kogu maailmas;

| 1.5 | märgib sarnaselt eelmise arvamusega säästva arengu esiplaanile seadmise olulisust ning sellega arvestamist ELi kõigis poliitikavaldkondades. Veel praegugi tuleb pürgida selles suunas, et ühtekuuluvuspoliitika toetuks majanduslikule, keskkonnaalasele, institutsioonilisele ja sotsiaalsele mõõtmele ning poliitikameetmete pikaajalisi mõjusid hinnataks vajalikul määral; |
| --- | --- |

1.5

märgib sarnaselt eelmise arvamusega säästva arengu esiplaanile seadmise olulisust ning sellega arvestamist ELi kõigis poliitikavaldkondades. Veel praegugi tuleb pürgida selles suunas, et ühtekuuluvuspoliitika toetuks majanduslikule, keskkonnaalasele, institutsioonilisele ja sotsiaalsele mõõtmele ning poliitikameetmete pikaajalisi mõjusid hinnataks vajalikul määral;

| 1.6 | rõhutab, et ohutus ja turvalisus on hea elukvaliteedi oluline eeltingimus. Säästvale arengule suunatud tegevuse lähtepunkt on lisaks ulatuslikule rahvatervisega arvestamisele ka ohutus ja turvalisus. Ohutus ja turvalisus hõlmavad kõiki valdkondi alates kliimamuutustest ja sõjast kuni naiste ja laste vastu suunatud vägivallani; rõhutab ka, et säästvale arengule suunatud tegevusse tuleb kaasata ka meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse perspektiiv; |
| --- | --- |

1.6

rõhutab, et ohutus ja turvalisus on hea elukvaliteedi oluline eeltingimus. Säästvale arengule suunatud tegevuse lähtepunkt on lisaks ulatuslikule rahvatervisega arvestamisele ka ohutus ja turvalisus. Ohutus ja turvalisus hõlmavad kõiki valdkondi alates kliimamuutustest ja sõjast kuni naiste ja laste vastu suunatud vägivallani; rõhutab ka, et säästvale arengule suunatud tegevusse tuleb kaasata ka meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse perspektiiv;

| 1.7 | meenutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad otsustavat rolli mitmetes valdkondades. Näiteks ruumilises planeerimises viiakse mitmed arengu edendamise meetmed (alates maa- ja veeressursside kasutamisest jäätmekäitluse ja linnakeskkonnapoliitikani) ellu peaasjalikult kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema võtmepartnerid strateegia elluviimises, seires ja järelevalves; |
| --- | --- |

1.7

meenutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad otsustavat rolli mitmetes valdkondades. Näiteks ruumilises planeerimises viiakse mitmed arengu edendamise meetmed (alates maa- ja veeressursside kasutamisest jäätmekäitluse ja linnakeskkonnapoliitikani) ellu peaasjalikult kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema võtmepartnerid strateegia elluviimises, seires ja järelevalves;

| 1.8 | juhib tähelepanu asjaolule, et tähelepanu tuleks pöörata tehnoloogia valdkonna riigihangete keskkonnakaitsenõuetele, eelkõige jäätmekäitluse, energeetika, transpordi, veevarustuse, veepuhastuse, teede ja teiste infrastruktuuride valdkonnas, ning keskkonnasäästlike riigihangete edendamisele (green public procurement). Keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) tuleks laiendada piirkondadele ja ametiasutustele. Süsteemi tuleks parandada ja kohandada vastavalt säästva arengu küsimustele ja nõuetele, võttes arvesse majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõõdet. Sellega seoses tuleks muuhulgas kaaluda võimalust arvestada kohalike toodete ja teenuste keskkonnaeelistega; |
| --- | --- |

1.8

juhib tähelepanu asjaolule, et tähelepanu tuleks pöörata tehnoloogia valdkonna riigihangete keskkonnakaitsenõuetele, eelkõige jäätmekäitluse, energeetika, transpordi, veevarustuse, veepuhastuse, teede ja teiste infrastruktuuride valdkonnas, ning keskkonnasäästlike riigihangete edendamisele (green public procurement). Keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) tuleks laiendada piirkondadele ja ametiasutustele. Süsteemi tuleks parandada ja kohandada vastavalt säästva arengu küsimustele ja nõuetele, võttes arvesse majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõõdet. Sellega seoses tuleks muuhulgas kaaluda võimalust arvestada kohalike toodete ja teenuste keskkonnaeelistega;

| 1.9 | arvab, et teabevahetuse ja uute teadmiste hankimise võimalus eri osapoolte koostöö ja suhtluse kaudu on oluline osa säästvaks arenguks tehtud jõupingutustest; |
| --- | --- |

1.9

arvab, et teabevahetuse ja uute teadmiste hankimise võimalus eri osapoolte koostöö ja suhtluse kaudu on oluline osa säästvaks arenguks tehtud jõupingutustest;

olulisimad eesmärgid

| 1.10 | nõustub uue strateegia eesmärkidega, mida tuleks siiski täpsustada ja täiendada; |
| --- | --- |

1.10

nõustub uue strateegia eesmärkidega, mida tuleks siiski täpsustada ja täiendada;

| 1.11 | peab vajalikuks täpsustada, et majanduskasvu ja keskkonna olukorra halvenemise seose katkestamiseks tuleb taastuvaid loodusvarusid taaskasutada samal määral või rohkem kui taastuvaid ja taastumatuid loodusvarusid kokku ning jäätmeid tuleb toota vähem, kui neid looduslikes tingimustes laguneb. Seega on vaja, et tegevuskavad ei oleks suunatud mitte ainult ökosüsteemide kahjustamise vältimisele, vaid eelkõige nende toimimisvõime täielikule taastamisele, edendades ökosüsteemide tervise ja terviklikkuse taastamist ja säilitamist soodustavaid haldusmeetmeid. See tagaks, et keskkonnahüvede ja -teenuste tarbimine oleks kooskõlas piirkonna sotsiaalökoloogilise toimimisvõimega; |
| --- | --- |

1.11

peab vajalikuks täpsustada, et majanduskasvu ja keskkonna olukorra halvenemise seose katkestamiseks tuleb taastuvaid loodusvarusid taaskasutada samal määral või rohkem kui taastuvaid ja taastumatuid loodusvarusid kokku ning jäätmeid tuleb toota vähem, kui neid looduslikes tingimustes laguneb. Seega on vaja, et tegevuskavad ei oleks suunatud mitte ainult ökosüsteemide kahjustamise vältimisele, vaid eelkõige nende toimimisvõime täielikule taastamisele, edendades ökosüsteemide tervise ja terviklikkuse taastamist ja säilitamist soodustavaid haldusmeetmeid. See tagaks, et keskkonnahüvede ja -teenuste tarbimine oleks kooskõlas piirkonna sotsiaalökoloogilise toimimisvõimega;

| 1.12 | leiab, et strateegias ei püüelda piisavalt ökotõhusa majanduse poole. Tuleks täpsustada, et siinkohal tähendab ökotõhus seda, et majanduskasvuga saavutatud heaolu oleks vastavuses või pigem ei ületaks sellega kaasnevaid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kulusid; |
| --- | --- |

1.12

leiab, et strateegias ei püüelda piisavalt ökotõhusa majanduse poole. Tuleks täpsustada, et siinkohal tähendab ökotõhus seda, et majanduskasvuga saavutatud heaolu oleks vastavuses või pigem ei ületaks sellega kaasnevaid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kulusid;

| 1.13 | arvab, et tuleb selgitada, et kõnealuses kontekstis eeldab säästlikkus tasakaalu ressursside kasutamise ja keskkonna saastamise vahel. Maailm, kus rikastele (11 % maailma rahvastikust) kuulub üle 80 % loodusressurssidest ja sellele vastav osa kogutulust, ei ole säästlik; |
| --- | --- |

1.13

arvab, et tuleb selgitada, et kõnealuses kontekstis eeldab säästlikkus tasakaalu ressursside kasutamise ja keskkonna saastamise vahel. Maailm, kus rikastele (11 % maailma rahvastikust) kuulub üle 80 % loodusressurssidest ja sellele vastav osa kogutulust, ei ole säästlik;

poliitikameetmete juhtpõhimõtted

| 1.14 | nõustub uue strateegia juhtpõhimõtetega, mida tuleks siiski täpsustada ja täiendada; |
| --- | --- |

1.14

nõustub uue strateegia juhtpõhimõtetega, mida tuleks siiski täpsustada ja täiendada;

| 1.15 | nõustub, et seoses kodanike, ettevõtete ning sotsiaalpartnerite osalusega tuleb pigem rääkida osalus- või arutlevast demokraatiast või osaluse ja otsustamise viisidest ja mehhanismidest, mis täiendavad eri olukordades traditsioonilist esindusdemokraatiat, ning et ettevõtete sotsiaalne vastutuse edendamine hõlmab muuhulgas katsetusi ettevõtete omandistruktuuride osas, nagu ühistud ja programmid aktsiate jagamiseks töötajatele ja kogukondadele; |
| --- | --- |

1.15

nõustub, et seoses kodanike, ettevõtete ning sotsiaalpartnerite osalusega tuleb pigem rääkida osalus- või arutlevast demokraatiast või osaluse ja otsustamise viisidest ja mehhanismidest, mis täiendavad eri olukordades traditsioonilist esindusdemokraatiat, ning et ettevõtete sotsiaalne vastutuse edendamine hõlmab muuhulgas katsetusi ettevõtete omandistruktuuride osas, nagu ühistud ja programmid aktsiate jagamiseks töötajatele ja kogukondadele;

| 1.16 | nõustub vajadusega tagada valitsemise, poliitikameetmete ning parimate teadmiste kasutamise sidusus, kuid leiab, et sidusust ei ole veel saavutatud, ühtsus puudub ning parimad teadmised seostuvad eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevusega, mille eesmärk on majanduskasv ja uute turgude hõivamine, ning märgatavalt vähem säästva arengu vajadustega; |
| --- | --- |

1.16

nõustub vajadusega tagada valitsemise, poliitikameetmete ning parimate teadmiste kasutamise sidusus, kuid leiab, et sidusust ei ole veel saavutatud, ühtsus puudub ning parimad teadmised seostuvad eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevusega, mille eesmärk on majanduskasv ja uute turgude hõivamine, ning märgatavalt vähem säästva arengu vajadustega;

| 1.17 | peab vajalikuks selgitada, et säästev areng on osa elukvaliteedist, milleks ei ole tingimata vaja suurt majanduskasvu, st massilist kaupade tootmist ja teenuste pakkumist või sisemajanduse kogutoodangu (SKT) kasvu. Tegemist on eelkõige jätkusuutliku arenguga, mis vastaks praegustele vajadustele säilitades samal ajal tulevastele põlvkondadele nende vajaduste rahuldamise võimaluse; |
| --- | --- |

1.17

peab vajalikuks selgitada, et säästev areng on osa elukvaliteedist, milleks ei ole tingimata vaja suurt majanduskasvu, st massilist kaupade tootmist ja teenuste pakkumist või sisemajanduse kogutoodangu (SKT) kasvu. Tegemist on eelkõige jätkusuutliku arenguga, mis vastaks praegustele vajadustele säilitades samal ajal tulevastele põlvkondadele nende vajaduste rahuldamise võimaluse;

| 1.18 | nõustub, et kõik Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid peavad kõikidel tasanditel tagama, et peamised poliitilised otsused põhineksid kõrgetasemelise mõjuhinnangu läbinud ettepanekutel. Mõjuhinnangus tuleb arvestada säästva arengu sotsiaalse, keskkonnaalase, institutsioonilise ja majandusliku mõõtmega; |
| --- | --- |

1.18

nõustub, et kõik Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid peavad kõikidel tasanditel tagama, et peamised poliitilised otsused põhineksid kõrgetasemelise mõjuhinnangu läbinud ettepanekutel. Mõjuhinnangus tuleb arvestada säästva arengu sotsiaalse, keskkonnaalase, institutsioonilise ja majandusliku mõõtmega;

| 1.19 | meenutab seoses Lissaboni ja Göteborgi strateegiate võimaliku koostoimega ning kooskõlas komitee eelmises asjaomases arvamuses rõhutatuga, et ELi vastus globaliseerumise mõjule Euroopa konkurentsile, majandusele ja tööjõule põhineb Lissaboni strateegial, kuid see peaks kajastama ka mõju säästvale arengule Euroopas ja kogu maailmas; |
| --- | --- |

1.19

meenutab seoses Lissaboni ja Göteborgi strateegiate võimaliku koostoimega ning kooskõlas komitee eelmises asjaomases arvamuses rõhutatuga, et ELi vastus globaliseerumise mõjule Euroopa konkurentsile, majandusele ja tööjõule põhineb Lissaboni strateegial, kuid see peaks kajastama ka mõju säästvale arengule Euroopas ja kogu maailmas;

| 1.20 | rõhutab, et kahe kõnealuse strateegia seos on hägustanud algsed suunised. Göteborgi strateegia oleks pidanud ühendama Lissaboni strateegia, viienda keskkonda käsitleva tegevuskava läbivaatamise ja kuuenda keskkonda käsitleva tegevuskava määratlemise; |
| --- | --- |

1.20

rõhutab, et kahe kõnealuse strateegia seos on hägustanud algsed suunised. Göteborgi strateegia oleks pidanud ühendama Lissaboni strateegia, viienda keskkonda käsitleva tegevuskava läbivaatamise ja kuuenda keskkonda käsitleva tegevuskava määratlemise;

| 1.21 | tunneb kahetsust, et seda ülesannet ei täidetud, kõnealuseid strateegiaid rakendatakse eri otsustusprotsesside raames ning säästlikkus taandati vaid keskkonnaalaseks küsimuseks. Lissaboni strateegia võtmesõnad on majanduskasv, konkurentsivõime ja uuendustegevus ning säästev areng jäetakse teisejärguliseks küsimuseks; |
| --- | --- |

1.21

tunneb kahetsust, et seda ülesannet ei täidetud, kõnealuseid strateegiaid rakendatakse eri otsustusprotsesside raames ning säästlikkus taandati vaid keskkonnaalaseks küsimuseks. Lissaboni strateegia võtmesõnad on majanduskasv, konkurentsivõime ja uuendustegevus ning säästev areng jäetakse teisejärguliseks küsimuseks;

| 1.22 | nendib, et koostoime tõhustamise püüdlus on jõuetu ning ei ole kooskõlas kõnealuste strateegiate juhtimisviisiga. Lissaboni strateegia põhineb EÜ asutamislepingute artiklites 99 ja 128 sätestatud menetlustel. Strateegia mõjutab mitmete riikide majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamist ning ELi poliitikat määratlevaid nõukogu otsuseid; |
| --- | --- |

1.22

nendib, et koostoime tõhustamise püüdlus on jõuetu ning ei ole kooskõlas kõnealuste strateegiate juhtimisviisiga. Lissaboni strateegia põhineb EÜ asutamislepingute artiklites 99 ja 128 sätestatud menetlustel. Strateegia mõjutab mitmete riikide majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamist ning ELi poliitikat määratlevaid nõukogu otsuseid;

| 1.23 | tunneb kahetsust, et kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu, mis oleks pidanud läbi vaatama säästva arengu valdkonnas täidetud sisemised ja välised kohustused (2), oli pühendatud hoopis Lissaboni majandus- ja sotsiaalpoliitikameetmete kujundamisele; |
| --- | --- |

1.23

tunneb kahetsust, et kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu, mis oleks pidanud läbi vaatama säästva arengu valdkonnas täidetud sisemised ja välised kohustused (2), oli pühendatud hoopis Lissaboni majandus- ja sotsiaalpoliitikameetmete kujundamisele;

| 1.24 | märgib, et komisjon kavatseb koostada keskkonnaalase aastaaruande, millega antakse panus keskkonnanõukogu kevadise tippkohtumise ettevalmistustöösse; |
| --- | --- |

1.24

märgib, et komisjon kavatseb koostada keskkonnaalase aastaaruande, millega antakse panus keskkonnanõukogu kevadise tippkohtumise ettevalmistustöösse;

peamised väljakutsed

| 1.25 | võtab teadmiseks strateegia seitse peamist väljakutset ja nendega seotud sihid, tegevuseesmärgid ja tegevused, kuigi leiab, et selline jaotus võib eri valdkondade sügavat seotust arvesse võttes lõhkuda ning hägustada majandussüsteemi toitva materjali- ja energiavoogude integreeritud ja igakülgse kontrolli küsimuse esmatähtsat rolli; |
| --- | --- |

1.25

võtab teadmiseks strateegia seitse peamist väljakutset ja nendega seotud sihid, tegevuseesmärgid ja tegevused, kuigi leiab, et selline jaotus võib eri valdkondade sügavat seotust arvesse võttes lõhkuda ning hägustada majandussüsteemi toitva materjali- ja energiavoogude integreeritud ja igakülgse kontrolli küsimuse esmatähtsat rolli;

| 1.26 | väljendab muret, et sihtide ja tegevuseesmärkidega seoses räägitakse täpsete eesmärkide asemel (mis oleks olnud soovitatav) põhimõtetest või suunistest, ning märgib, et kliimamuutusega seonduvad eesmärgid tuleks läbi vaadata valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma I ja II töörühma järelduste ning 2007. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu suuniste kontekstis; |
| --- | --- |

1.26

väljendab muret, et sihtide ja tegevuseesmärkidega seoses räägitakse täpsete eesmärkide asemel (mis oleks olnud soovitatav) põhimõtetest või suunistest, ning märgib, et kliimamuutusega seonduvad eesmärgid tuleks läbi vaadata valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma I ja II töörühma järelduste ning 2007. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu suuniste kontekstis;

| 1.27 | leiab, et biomassi kasutamise soodustamine ELi energia tarneallikate mitmekesistamiseks tuleb läbi vaadata värskemate uuringute valguses; |
| --- | --- |

1.27

leiab, et biomassi kasutamise soodustamine ELi energia tarneallikate mitmekesistamiseks tuleb läbi vaadata värskemate uuringute valguses;

| 1.28 | võtab teadmiseks Eurobaromeetri hiljutise uurimuse, mille järgi 61 % Euroopa rahvastikust arvab, et tuumaenergia hulka tuleks vähendada. Komitee leiab, et strateegias tuleks esile tuua turumoonutuste kõrvaldamise vajadus. Moonutusi põhjustavad ELi eelarvest tuumaenergiale antav toetus (üle 550 miljoni euro aastas), mis on neli korda suurem kui taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele antav toetus (168 miljonit eurot); |
| --- | --- |

1.28

võtab teadmiseks Eurobaromeetri hiljutise uurimuse, mille järgi 61 % Euroopa rahvastikust arvab, et tuumaenergia hulka tuleks vähendada. Komitee leiab, et strateegias tuleks esile tuua turumoonutuste kõrvaldamise vajadus. Moonutusi põhjustavad ELi eelarvest tuumaenergiale antav toetus (üle 550 miljoni euro aastas), mis on neli korda suurem kui taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele antav toetus (168 miljonit eurot);

| 1.29 | avaldab kahetsust, et transpordi osas piirduvad sihid mootorsõidukite omaduste kirjeldamisega ning ei hõlma transpordiliike. On vaja määratleda täpsed eesmärgid eri transpordiliikide seose osas, kehtestada turureeglid, mis muudavad raudteetranspordi konkurentsivõimelisemaks, ning kasutada uuenduslikke meetmeid, näiteks määratleda iga transpordiliigi aastane kilometraaži ülemmäär, kehtestada vahetatavad load kaupade transpordiks. Eesmärkide määratlemisel tuleb arvestada üksikisikute, perekondade, ettevõtete, majandussektorite, erinevate asukohatüüpide, olemasolevate transpordivõimaluste ja muu infrastruktuuri erinevate tingimustega |
| --- | --- |

1.29

avaldab kahetsust, et transpordi osas piirduvad sihid mootorsõidukite omaduste kirjeldamisega ning ei hõlma transpordiliike. On vaja määratleda täpsed eesmärgid eri transpordiliikide seose osas, kehtestada turureeglid, mis muudavad raudteetranspordi konkurentsivõimelisemaks, ning kasutada uuenduslikke meetmeid, näiteks määratleda iga transpordiliigi aastane kilometraaži ülemmäär, kehtestada vahetatavad load kaupade transpordiks. Eesmärkide määratlemisel tuleb arvestada üksikisikute, perekondade, ettevõtete, majandussektorite, erinevate asukohatüüpide, olemasolevate transpordivõimaluste ja muu infrastruktuuri erinevate tingimustega

| 1.30 | võtab arvesse strateegias märgitud kohalike omavalitsuste rolli transpordiprogrammide ja -süsteemide koostamisel ja elluviimisel linnakeskkonna temaatilise strateegia raames; |
| --- | --- |

1.30

võtab arvesse strateegias märgitud kohalike omavalitsuste rolli transpordiprogrammide ja -süsteemide koostamisel ja elluviimisel linnakeskkonna temaatilise strateegia raames;

| 1.31 | tunneb heameelt maailma vaesuse ja arengu väljakutsele pööratud tähelepanu üle, kuid väljendab muret arengumaade toetamisel asetleidnud hilinemiste pärast; leiab, et strateegias tuleks uuesti läbi vaadata arengumaadele antav abi ja kaubanduspoliitika nii rikaste ja vaeste riikide süveneva erinevuse kui ka ähvardava ökoloogilise kriisi tõttu; |
| --- | --- |

1.31

tunneb heameelt maailma vaesuse ja arengu väljakutsele pööratud tähelepanu üle, kuid väljendab muret arengumaade toetamisel asetleidnud hilinemiste pärast; leiab, et strateegias tuleks uuesti läbi vaadata arengumaadele antav abi ja kaubanduspoliitika nii rikaste ja vaeste riikide süveneva erinevuse kui ka ähvardava ökoloogilise kriisi tõttu;

valdkondadevahelised meetmed teadmistepõhise ühiskonna edendamiseks

| 1.32 | nõustub, et haridus on tarbimismudelite ning üldise käitumise muutmise möödapääsmatu eeltingimus, ning on teadlik, et need ei pruugi olla vastavuses säästva arengu nõuetega, kui ei sekkuta valdkondadesse, mis neid mõjutavad või isegi kujundavad. Tuleb luua väärtuste süsteem, mida on elustiiliga lihtsam ühendada (ning seega ka tootmis- ja tarbimismudelitega); |
| --- | --- |

1.32

nõustub, et haridus on tarbimismudelite ning üldise käitumise muutmise möödapääsmatu eeltingimus, ning on teadlik, et need ei pruugi olla vastavuses säästva arengu nõuetega, kui ei sekkuta valdkondadesse, mis neid mõjutavad või isegi kujundavad. Tuleb luua väärtuste süsteem, mida on elustiiliga lihtsam ühendada (ning seega ka tootmis- ja tarbimismudelitega);

| 1.33 | tervitab käimasolevaid algatusi ÜRO säästvat arengut toetava hariduse aastakümne kontekstis; kuid on teadlik, et säästlikkuse nõuetega kooskõlas olevate turukäitumiste tagamiseks haridusest üksi ei piisa ning selleks on vaja ka õigusakte ja sotsiaalkontrollimehhanisme; |
| --- | --- |

1.33

tervitab käimasolevaid algatusi ÜRO säästvat arengut toetava hariduse aastakümne kontekstis; kuid on teadlik, et säästlikkuse nõuetega kooskõlas olevate turukäitumiste tagamiseks haridusest üksi ei piisa ning selleks on vaja ka õigusakte ja sotsiaalkontrollimehhanisme;

| 1.34 | leiab, et tuleb vahet teha põhi- ja ametiharidusel ning peab elukestvat õpet üheks tähtsamaks vahendiks, et tagada turuühiskonnas kõigile võrdsed võimalused ning tugevdada säästvat arengut toetavat sotsiaalset sammast; |
| --- | --- |

1.34

leiab, et tuleb vahet teha põhi- ja ametiharidusel ning peab elukestvat õpet üheks tähtsamaks vahendiks, et tagada turuühiskonnas kõigile võrdsed võimalused ning tugevdada säästvat arengut toetavat sotsiaalset sammast;

| 1.35 | nõustub, et säästva arengu teemaline uurimus peab hõlmama nii otsuseid toetavaid lühiajalisi projekte kui ka pikaajalisi projekte ning selles tuleks käsitleda nii piirkondlikke kui ka globaalseid probleeme; |
| --- | --- |

1.35

nõustub, et säästva arengu teemaline uurimus peab hõlmama nii otsuseid toetavaid lühiajalisi projekte kui ka pikaajalisi projekte ning selles tuleks käsitleda nii piirkondlikke kui ka globaalseid probleeme;

| 1.36 | leiab, et hädavajalik on kiiresti välja arendada uued ja keskkonnasäästlikumad tehnoloogiad. Selles osas on kasulikud teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eesmärgid ja meetmed, millega edendatakse säästvat arengut kohalikul tasandil ning keskkonnasäästlikke ettevõtteid, eelkõige VKEsid; selliseid meetmeid tuleks tõhustada; |
| --- | --- |

1.36

leiab, et hädavajalik on kiiresti välja arendada uued ja keskkonnasäästlikumad tehnoloogiad. Selles osas on kasulikud teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eesmärgid ja meetmed, millega edendatakse säästvat arengut kohalikul tasandil ning keskkonnasäästlikke ettevõtteid, eelkõige VKEsid; selliseid meetmeid tuleks tõhustada;

| 1.37 | nõustub vajadusega edendada valdkondadevahelisi lähenemisviise majandusliku, keskkonnaalase, sotsiaalse ja institutsioonilise mõõtme seose pideva arendamise valguses. Komitee leiab, et võimalikult suur läbipaistvus ja osalus on äärmiselt olulised, arvestades valdkondade arenguga seonduvat ebakindlust, otsustusprotsessiga seonduvat huvide paljusust, vajadust vastata teadusuuringutega seotud küsimustele (st millises võtmes uuringuid läbi viia), vajadust tervise- ja keskkonnakaitse järele ning vajadust tagada otsustusprotsesside vastavus eetilistele väärtustele ja põhimõtetele; |
| --- | --- |

1.37

nõustub vajadusega edendada valdkondadevahelisi lähenemisviise majandusliku, keskkonnaalase, sotsiaalse ja institutsioonilise mõõtme seose pideva arendamise valguses. Komitee leiab, et võimalikult suur läbipaistvus ja osalus on äärmiselt olulised, arvestades valdkondade arenguga seonduvat ebakindlust, otsustusprotsessiga seonduvat huvide paljusust, vajadust vastata teadusuuringutega seotud küsimustele (st millises võtmes uuringuid läbi viia), vajadust tervise- ja keskkonnakaitse järele ning vajadust tagada otsustusprotsesside vastavus eetilistele väärtustele ja põhimõtetele;

| 1.38 | nõustub vajadusega paremini mõista rahvatulu, arvepidamise ja heaolu seost. Komitee täpsustab, et rahvatulu arvutamist peavad täiendama need näitajad, mille abil püütakse pidada arvet majandussüsteemi toitvate energia- ja materjalivoogude üle ning mõõta majandustegevuse üldist ulatust; |
| --- | --- |

1.38

nõustub vajadusega paremini mõista rahvatulu, arvepidamise ja heaolu seost. Komitee täpsustab, et rahvatulu arvutamist peavad täiendama need näitajad, mille abil püütakse pidada arvet majandussüsteemi toitvate energia- ja materjalivoogude üle ning mõõta majandustegevuse üldist ulatust;

majanduslikud ja rahastamisvahendid

| 1.39 | leiab, et säästva arengu poliitika vahendid ei saa piirduda muidu kasulike ja vajalike turureguleerimismeetmetega. Sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kulusid peegeldava „õige hinna” otsimisel läbipaistvuse ja parandusmeetmete kaudu ei võeta piisavalt arvesse, et eri süsteemide muutuvatest arengusuundadest on võimatu saada täpset pilti; |
| --- | --- |

1.39

leiab, et säästva arengu poliitika vahendid ei saa piirduda muidu kasulike ja vajalike turureguleerimismeetmetega. Sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kulusid peegeldava „õige hinna” otsimisel läbipaistvuse ja parandusmeetmete kaudu ei võeta piisavalt arvesse, et eri süsteemide muutuvatest arengusuundadest on võimatu saada täpset pilti;

| 1.40 | nõustub, et ühenduse rahade paremaks kasutamiseks on vaja liikmesriikide ja komisjoni tööd paremini kooskõlastada. Sellega seoses väljendab komitee muret, et vastavalt CEE Bankwatch Networki hiljutisele aruandele võivad 2007–2013 struktuurifondid aidata kaasa süsinikdioksiidi heite suurendamisele; |
| --- | --- |

1.40

nõustub, et ühenduse rahade paremaks kasutamiseks on vaja liikmesriikide ja komisjoni tööd paremini kooskõlastada. Sellega seoses väljendab komitee muret, et vastavalt CEE Bankwatch Networki hiljutisele aruandele võivad 2007–2013 struktuurifondid aidata kaasa süsinikdioksiidi heite suurendamisele;

teabevahetus, huvirühmade aktiivne kaasamine ja edusammude mitmekordistamine

| 1.41 | nõustub, et tuleb kasutada sobivaid teabevahetusmeetmeid säästva arengu teemalise teabevahetuse ja teadlikkuse tõstmise hõlbustamiseks, mis aitaksid kujundada ELi säästva arengu sidusat ja tõepärast käsitlust pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

1.41

nõustub, et tuleb kasutada sobivaid teabevahetusmeetmeid säästva arengu teemalise teabevahetuse ja teadlikkuse tõstmise hõlbustamiseks, mis aitaksid kujundada ELi säästva arengu sidusat ja tõepärast käsitlust pikas perspektiivis;

| 1.42 | nõustub kohaliku ja piirkondliku tasandi rolliga säästva arengu elluviimisel, mis väljendub kogukondade tegevuses linna- ja maapiirkondades. Agenda 21 kohalik programm on laialdase osalusprotsesside kaudu kujundatud ja rakendatud poliitikameetmete elluviimise peamine vahend. Komitee leiab siiski, et kõnealuseid osalusprotsesse ei saa täielikult välja arendada, kui need ei ühildu kõnealuste juhtimistasandite eelarvejuhtimisega, eelkõige siis, kui nende hallatavad vahendid tulevad ühenduse eelarvest; |
| --- | --- |

1.42

nõustub kohaliku ja piirkondliku tasandi rolliga säästva arengu elluviimisel, mis väljendub kogukondade tegevuses linna- ja maapiirkondades. Agenda 21 kohalik programm on laialdase osalusprotsesside kaudu kujundatud ja rakendatud poliitikameetmete elluviimise peamine vahend. Komitee leiab siiski, et kõnealuseid osalusprotsesse ei saa täielikult välja arendada, kui need ei ühildu kõnealuste juhtimistasandite eelarvejuhtimisega, eelkõige siis, kui nende hallatavad vahendid tulevad ühenduse eelarvest;

| 1.43 | leiab, et seire peab lisaks näitajate arengu tõdemisele ja jälgimisele keskenduma ka ELi, liikmesriikide ning kohaliku ja piirkondliku tasandi poliitikameetmetele ja tegevusele; |
| --- | --- |

1.43

leiab, et seire peab lisaks näitajate arengu tõdemisele ja jälgimisele keskenduma ka ELi, liikmesriikide ning kohaliku ja piirkondliku tasandi poliitikameetmetele ja tegevusele;

| 1.44 | leiab, et kõnealuse jõupingutuse eelduseks on Euroopa valitsemisel säästva arengu valdkonnas kehtiva otsustusprotsessi muutmine; |
| --- | --- |

1.44

leiab, et kõnealuse jõupingutuse eelduseks on Euroopa valitsemisel säästva arengu valdkonnas kehtiva otsustusprotsessi muutmine;

| 1.45 | on veendunud, et Lissaboni ja Göteborgi protsesside seose osas on säästva arengu poliitikameetmete juurutamiseks vaja eelkõige nn Copernicuse muutust, naasmist algsete eesmärkide juurde. Näiteks: ühenduse säästva arengu strateegia tulemused ei pea edendama Lissaboni strateegia raames tehtavat tööd, kuigi säästva arengu strateegia punktis 38 on nii sätestatud, vaid just Lissaboni strateegia tulemused peavad edendama säästva arengu eesmärke. Selle põhjus on Lissaboni strateegia esmatähtsus ELi poliitikameetmetes; |
| --- | --- |

1.45

on veendunud, et Lissaboni ja Göteborgi protsesside seose osas on säästva arengu poliitikameetmete juurutamiseks vaja eelkõige nn Copernicuse muutust, naasmist algsete eesmärkide juurde. Näiteks: ühenduse säästva arengu strateegia tulemused ei pea edendama Lissaboni strateegia raames tehtavat tööd, kuigi säästva arengu strateegia punktis 38 on nii sätestatud, vaid just Lissaboni strateegia tulemused peavad edendama säästva arengu eesmärke. Selle põhjus on Lissaboni strateegia esmatähtsus ELi poliitikameetmetes;

| 1.46 | peab oluliseks, et komisjoni ettepanek, mis käsitleb säästvale arengule suunatud tegevust koostataks ja sõnastataks nii, et selle rakendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil 27 liikmesriigis oleks lihtsustatud. Oluline on tagada, et kavandatud meetmed on rakendatavad kohalikul ja piirkondlikul tasandil, arvestades eri liikmesriikide erinevaid tingimusi; |
| --- | --- |

1.46

peab oluliseks, et komisjoni ettepanek, mis käsitleb säästvale arengule suunatud tegevust koostataks ja sõnastataks nii, et selle rakendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil 27 liikmesriigis oleks lihtsustatud. Oluline on tagada, et kavandatud meetmed on rakendatavad kohalikul ja piirkondlikul tasandil, arvestades eri liikmesriikide erinevaid tingimusi;

| 1.47 | väljendab muret seoses komisjoni ettepanekuga edastada säästva arengu strateegia juhtimiskava detsembris toimuvale Euroopa Ülemkogule. Selline lahendus süvendaks Göteborgi ja Lissaboni strateegia lõhet veelgi ning aitaks kaasa säästlikkuse küsimuse marginaliseerumisele Euroopa valitsemistavas; |
| --- | --- |

1.47

väljendab muret seoses komisjoni ettepanekuga edastada säästva arengu strateegia juhtimiskava detsembris toimuvale Euroopa Ülemkogule. Selline lahendus süvendaks Göteborgi ja Lissaboni strateegia lõhet veelgi ning aitaks kaasa säästlikkuse küsimuse marginaliseerumisele Euroopa valitsemistavas;

| 1.48 | selles kontekstis meenutab komitee, et 2005. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kinnitas seoses Lissaboni strateegia taaskäivitamisega, et strateegia asetub laiemasse konteksti lähtuvalt säästva arengu vajadusest. |
| --- | --- |

1.48

selles kontekstis meenutab komitee, et 2005. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kinnitas seoses Lissaboni strateegia taaskäivitamisega, et strateegia asetub laiemasse konteksti lähtuvalt säästva arengu vajadusest.

2.   Regioonide Komitee soovitused

REGIOONIDE KOMITEE

| 2.1 | on veendunud, et majanduslikke, keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja institutsioonilisi aspekte hõlmav lähenemisviis säästvale arengule on eeldus kasvavale heaolule, kõrgemale tööhõivele, kvaliteetsetele töökohtadele ning majanduskasvule. Täiendavate kulutusteta keskkonnale oleks see vaid näiline heaolu. Sellise lähenemisviisi juurutamine eeldab Euroopa säästlikkuse valdkonna valitsemistavade sügavat reformi; |
| --- | --- |

2.1

on veendunud, et majanduslikke, keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja institutsioonilisi aspekte hõlmav lähenemisviis säästvale arengule on eeldus kasvavale heaolule, kõrgemale tööhõivele, kvaliteetsetele töökohtadele ning majanduskasvule. Täiendavate kulutusteta keskkonnale oleks see vaid näiline heaolu. Sellise lähenemisviisi juurutamine eeldab Euroopa säästlikkuse valdkonna valitsemistavade sügavat reformi;

| 2.2 | soovitab üldisemalt rakendada EÜ asutamislepingu artiklite 99 ja 128 sätteid, millega toetatakse kolmeaastast poliitikatsüklit ning määratletakse majandus- ja tööhõivepoliitika ühtsed suunised: suunistepakett peaks lisaks majanduslikele ja sotsiaalsetele aspektidele hõlmama ka keskkonnaalast ja institutsioonilist mõõdet, et säästva arengu strateegia puudutaks mitmeid valdkondi ning säästev areng seataks esiplaanile; |
| --- | --- |

2.2

soovitab üldisemalt rakendada EÜ asutamislepingu artiklite 99 ja 128 sätteid, millega toetatakse kolmeaastast poliitikatsüklit ning määratletakse majandus- ja tööhõivepoliitika ühtsed suunised: suunistepakett peaks lisaks majanduslikele ja sotsiaalsetele aspektidele hõlmama ka keskkonnaalast ja institutsioonilist mõõdet, et säästva arengu strateegia puudutaks mitmeid valdkondi ning säästev areng seataks esiplaanile;

| 2.3 | soovitab, et kõnealuse uuendatud tsükli erinevates etappides peaks võtmeroll olema kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, et säästva ühiskonna elluviimiseks määratleda ja rakendada vajadusel ka kohalikust tasandist tulenevaid üldiseid eesmärke ja vajalikke muudatusi. Selles kontekstis tuleb majandus- ja tööhõivemeetmete aruannetele lisada kuuenda keskkonnategevuskava rakendamisaruanne. Liikmesriigid peavad aruanded esitama iga aasta oktoobriks. Kolm aruannet peaksid olema ühtsed ning näitama sidusalt, kuidas iga meede annab panuse säästva arengu strateegia eesmärkide täitmisse; |
| --- | --- |

2.3

soovitab, et kõnealuse uuendatud tsükli erinevates etappides peaks võtmeroll olema kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, et säästva ühiskonna elluviimiseks määratleda ja rakendada vajadusel ka kohalikust tasandist tulenevaid üldiseid eesmärke ja vajalikke muudatusi. Selles kontekstis tuleb majandus- ja tööhõivemeetmete aruannetele lisada kuuenda keskkonnategevuskava rakendamisaruanne. Liikmesriigid peavad aruanded esitama iga aasta oktoobriks. Kolm aruannet peaksid olema ühtsed ning näitama sidusalt, kuidas iga meede annab panuse säästva arengu strateegia eesmärkide täitmisse;

| 2.4 | leiab, et strateegias tuleks selgitada, et majanduskasvu ja keskkonnaalase allakäigu seose katkestamiseks on vaja jälgida, vähendada ja tasakaalustada majandussüsteemi toitvaid energia, materjalide ja jäätmete voogusid enne, kui need naasevad ökosüsteemi vähem kasutatavates vormides; |
| --- | --- |

2.4

leiab, et strateegias tuleks selgitada, et majanduskasvu ja keskkonnaalase allakäigu seose katkestamiseks on vaja jälgida, vähendada ja tasakaalustada majandussüsteemi toitvaid energia, materjalide ja jäätmete voogusid enne, kui need naasevad ökosüsteemi vähem kasutatavates vormides;

| 2.5 | soovitab programmi dokumentidele lisada kõnealuste voogude analüüsi, et uurida nende panust majanduskasvu ja keskkonna vahelise seose katkestamisse. Komitee soovitab ka, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk peaks esmajärgus olema säästva arengu strateegia eesmärkide saavutamine ning alles nendest lähtuvalt peaks rääkima Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive suunistest; |
| --- | --- |

2.5

soovitab programmi dokumentidele lisada kõnealuste voogude analüüsi, et uurida nende panust majanduskasvu ja keskkonna vahelise seose katkestamisse. Komitee soovitab ka, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk peaks esmajärgus olema säästva arengu strateegia eesmärkide saavutamine ning alles nendest lähtuvalt peaks rääkima Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive suunistest;

| 2.6 | kutsub komisjoni üles esitama asjaomase ettepaneku nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mille viimased peaksid kiiresti läbi vaatama; |
| --- | --- |

2.6

kutsub komisjoni üles esitama asjaomase ettepaneku nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mille viimased peaksid kiiresti läbi vaatama;

| 2.7 | kutsub komisjoni üles tegema poliitikameetmete ettepaneku, näiteks ülemmäärade seadmiseks teatavate saasteainete heitkogustele või teatavate ressursside (põllumajanduses ja kalastuses) kasutamisele, et täiendada tururegulatsiooni mehhanisme ja keskkonnaalast fiskaalpoliitikat. Keskkonnamaksude osas on vaja esimesel võimalusel kõrvaldada turumoonutused, mida tekitavad suunatud toetused, mis soodustavad suure keskkonnamõjuga või keskkonnaohtlikku tootmist või tooteid; |
| --- | --- |

2.7

kutsub komisjoni üles tegema poliitikameetmete ettepaneku, näiteks ülemmäärade seadmiseks teatavate saasteainete heitkogustele või teatavate ressursside (põllumajanduses ja kalastuses) kasutamisele, et täiendada tururegulatsiooni mehhanisme ja keskkonnaalast fiskaalpoliitikat. Keskkonnamaksude osas on vaja esimesel võimalusel kõrvaldada turumoonutused, mida tekitavad suunatud toetused, mis soodustavad suure keskkonnamõjuga või keskkonnaohtlikku tootmist või tooteid;

| 2.8 | soovitab, et säästva arengu strateegias seataks täpsed kvantitatiivsed eesmärgid ja kindlad tähtajad ning kutsub liikmesriike üles välja töötama oma säästva arengu strateegia, mis oleks kooskõlas Euroopa asjaomase poliitikaga. Sellega seoses kohustab komitee piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi välja töötama ka oma strateegiad, mis oleksid kooskõlas riiklike ja ühenduse eesmärkidega ning mis hõlmaksid ka asjakohaseid tagasisidemehhanisme; |
| --- | --- |

2.8

soovitab, et säästva arengu strateegias seataks täpsed kvantitatiivsed eesmärgid ja kindlad tähtajad ning kutsub liikmesriike üles välja töötama oma säästva arengu strateegia, mis oleks kooskõlas Euroopa asjaomase poliitikaga. Sellega seoses kohustab komitee piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi välja töötama ka oma strateegiad, mis oleksid kooskõlas riiklike ja ühenduse eesmärkidega ning mis hõlmaksid ka asjakohaseid tagasisidemehhanisme;

| 2.9 | kutsub komisjoni üles kaaluma kliimamuutuse kava koostamist, kus võetaks arvesse temperatuuri tõusu mõju kalastamisele, rannikualade ja siseveekogude kaitsele, ning sademete hulga kõikumisi ja teisi negatiivseid nähtusi, millel on mõju põllumajandusele ja loomakasvatusele, vesiviljelusele, metsatulekahjudele, põudadele, bioloogilisele mitmekesisusele ja metsadele, turismindusele, rannikukaitsele, tervishoiule jne |
| --- | --- |

2.9

kutsub komisjoni üles kaaluma kliimamuutuse kava koostamist, kus võetaks arvesse temperatuuri tõusu mõju kalastamisele, rannikualade ja siseveekogude kaitsele, ning sademete hulga kõikumisi ja teisi negatiivseid nähtusi, millel on mõju põllumajandusele ja loomakasvatusele, vesiviljelusele, metsatulekahjudele, põudadele, bioloogilisele mitmekesisusele ja metsadele, turismindusele, rannikukaitsele, tervishoiule jne

| 2.10 | soovitab määratleda menetlused ja tugevdada institutsioonilist suutlikkust, et hinnata kavade, programmide ja projektide keskkonnasäästlikkust ning teavitada kodanikke ja võimaldada nende osalemist; leiab, et kõnealuste menetluste esmane eesmärk peaks olema hinnata, kas kavandatud tegevused vastavad kõigi säästva arengu strateegiate tasemete eesmärkidele ning milline on kõnealuste meetmete panus säästva arengu eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

2.10

soovitab määratleda menetlused ja tugevdada institutsioonilist suutlikkust, et hinnata kavade, programmide ja projektide keskkonnasäästlikkust ning teavitada kodanikke ja võimaldada nende osalemist; leiab, et kõnealuste menetluste esmane eesmärk peaks olema hinnata, kas kavandatud tegevused vastavad kõigi säästva arengu strateegiate tasemete eesmärkidele ning milline on kõnealuste meetmete panus säästva arengu eesmärkide saavutamisse;

| 2.11 | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli säästva arengu elluviimisel; kutsub komisjoni üles tegema algatusi toetamaks linna äärealade ümberkujundamist, mis hõlmab sotsiaal-, linnaplaneerimise ja keskkonnakaitse valdkondi; soovitab edendada Agenda 21 kohalikku programmi ka ühenduse eelarvevahendite kasutamisel, mis on peamine vahend laialdaste osalusprotsesside elluviimisel; peab vajalikuks sellel otstarbel osalemisprotsesse laiendada. Nii tagatakse otsustusprotsesside kooskõla asjaomaste kogukondade väärtuste süsteemiga (see on ülesanne, mida turg oma olemuse tõttu täita ei saa) ning tõstetakse teaduspraktika kvaliteeti; soovitab täielikult ja kõigil tasanditel rakendada ning laiendada Aarhusi konventsiooni sätteid teabe kättesaadavuse, avalikkuse otsuse tegemise protsessides osalemise ja säästva arengu õigustele juurdepääsu kohta kõigis valdkondades (majandus, ühiskond, keskkond, institutsioonid); |
| --- | --- |

2.11

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli säästva arengu elluviimisel; kutsub komisjoni üles tegema algatusi toetamaks linna äärealade ümberkujundamist, mis hõlmab sotsiaal-, linnaplaneerimise ja keskkonnakaitse valdkondi; soovitab edendada Agenda 21 kohalikku programmi ka ühenduse eelarvevahendite kasutamisel, mis on peamine vahend laialdaste osalusprotsesside elluviimisel; peab vajalikuks sellel otstarbel osalemisprotsesse laiendada. Nii tagatakse otsustusprotsesside kooskõla asjaomaste kogukondade väärtuste süsteemiga (see on ülesanne, mida turg oma olemuse tõttu täita ei saa) ning tõstetakse teaduspraktika kvaliteeti; soovitab täielikult ja kõigil tasanditel rakendada ning laiendada Aarhusi konventsiooni sätteid teabe kättesaadavuse, avalikkuse otsuse tegemise protsessides osalemise ja säästva arengu õigustele juurdepääsu kohta kõigis valdkondades (majandus, ühiskond, keskkond, institutsioonid);

| 2.12 | soovitab seoses kodanike, ettevõtete ja sotsiaalpartnerite osalusega, et osalus- ja arutleva demokraatia vormidest räägitaks täpsemalt ning katsetataks omandistruktuuridega, nagu programmid aktsiate jagamiseks töötajatele ja kogukondadele ning ühistute loomine; |
| --- | --- |

2.12

soovitab seoses kodanike, ettevõtete ja sotsiaalpartnerite osalusega, et osalus- ja arutleva demokraatia vormidest räägitaks täpsemalt ning katsetataks omandistruktuuridega, nagu programmid aktsiate jagamiseks töötajatele ja kogukondadele ning ühistute loomine;

| 2.13 | kutsub üles läbi vaatama: i) arenguabi mõõtmed ja viisid, kuna erinevused rikaste ja vaeste riikide vahel kasvavad ning majanduskasv saavutab piiri seoses ökosüsteemi ammendumisega ei ole nn nirisev (trickle down) lähenemisviis enam elujõuline; ii) globaliseerumisel ja selle säästlikkusel põhineva kasvumudeli; iii) Euroopa piirkondliku turu ja selle kapitali ning rahvusvaheliste turgude ja kapitali vahelised seosed ja prioriteedid; iv) WTO kõnelustel ilmnenud soovi erastada avalikud teenused ja ühisvara, näiteks vesi, ning leiab, et viimane peaks olema täielikult välistatud; v) toetused, stiimulid ja teised meetmed, mis loovad kaubandustõkkeid arengumaadele; |
| --- | --- |

2.13

kutsub üles läbi vaatama: i) arenguabi mõõtmed ja viisid, kuna erinevused rikaste ja vaeste riikide vahel kasvavad ning majanduskasv saavutab piiri seoses ökosüsteemi ammendumisega ei ole nn nirisev (trickle down) lähenemisviis enam elujõuline; ii) globaliseerumisel ja selle säästlikkusel põhineva kasvumudeli; iii) Euroopa piirkondliku turu ja selle kapitali ning rahvusvaheliste turgude ja kapitali vahelised seosed ja prioriteedid; iv) WTO kõnelustel ilmnenud soovi erastada avalikud teenused ja ühisvara, näiteks vesi, ning leiab, et viimane peaks olema täielikult välistatud; v) toetused, stiimulid ja teised meetmed, mis loovad kaubandustõkkeid arengumaadele;

| 2.14 | on veendunud, et komisjon arendab ja süvendab oma dialoogi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega säästva arengu strateegia hindamise käigus ja seoses tegevuskava osas tehtava tööga. Komitee kavatseb aktiivselt osaleda säästva ühiskonna elluviimises nii Euroopa Liidus kui kogu maailmas; |
| --- | --- |

2.14

on veendunud, et komisjon arendab ja süvendab oma dialoogi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega säästva arengu strateegia hindamise käigus ja seoses tegevuskava osas tehtava tööga. Komitee kavatseb aktiivselt osaleda säästva ühiskonna elluviimises nii Euroopa Liidus kui kogu maailmas;

| 2.15 | teeb komisjonile ettepaneku teha mitmeaastase institutsioonilise partnerluse raames tõhusamat koostööd, et jälgida kohaliku ja piirkondliku valitsustasandi panust säästlikkuse poliitikasse. Kõnealuse koostöö raames koostab Regioonide Komitee muuhulgas konkreetsed arvamused Euroopa Komisjoni toimikute 2007–2009 tööprogrammi kuuluvate toimikute kohta (vt lisa I). Need toimikud on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arvates säästva arengu seisukohast eriti olulised. Samuti teeb komitee konkreetseid ettepanekuid ühisalgatuste elluviimiseks. |
| --- | --- |

2.15

teeb komisjonile ettepaneku teha mitmeaastase institutsioonilise partnerluse raames tõhusamat koostööd, et jälgida kohaliku ja piirkondliku valitsustasandi panust säästlikkuse poliitikasse. Kõnealuse koostöö raames koostab Regioonide Komitee muuhulgas konkreetsed arvamused Euroopa Komisjoni toimikute 2007–2009 tööprogrammi kuuluvate toimikute kohta (vt lisa I). Need toimikud on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arvates säästva arengu seisukohast eriti olulised. Samuti teeb komitee konkreetseid ettepanekuid ühisalgatuste elluviimiseks.

Brüssel, 6. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

3.   Menetlus

| Pealkiri: | Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus Euroopa Liidu säästva arengu strateegiasse |
| --- | --- |
| Viited: | — |
| Õiguslik alus: | artikli 265 punkt 1 |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | kodukorra artikkel 40.2 |
| Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus: | 11. detsember 2006 |
| Komitee presidendi otsus: | 9. jaanuar 2007 |
| Juhtivkomisjon: | säästva arengu komisjon (DEVE) |
| Raportöör: | Nichi Vendola (IT/PES), Apuulia maavanem |
| Analüüsi teabekiri: | 26. veebruar 2007 |
| Arutamine komisjonis: | — |
| Vastuvõtmine komisjonis: | — |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | — |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | Arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: 2005. aasta kokkuvõte ELi säästva arengu strateegiast: esialgne hinnang ja tulevikusuunad”
  CdR 66/2005 fin  (3)— KOM(2005) 37 lõplik |

Pealkiri:

Pealkiri:

Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus Euroopa Liidu säästva arengu strateegiasse

Viited:

Viited:

—

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

artikli 265 punkt 1

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

kodukorra artikkel 40.2

Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus:

Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus:

11. detsember 2006

Komitee presidendi otsus:

Komitee presidendi otsus:

9. jaanuar 2007

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

säästva arengu komisjon (DEVE)

Raportöör:

Raportöör:

Nichi Vendola (IT/PES), Apuulia maavanem

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

26. veebruar 2007

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

—

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

—

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

—

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

Arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: 2005. aasta kokkuvõte ELi säästva arengu strateegiast: esialgne hinnang ja tulevikusuunad”

CdR 66/2005 fin  (3)— KOM(2005) 37 lõplik

3

---

(1)  CdR 66/2005 fin.

1

(2)  „Ülemkogu meenutab, et kooskõlas Göteborgi Euroopa säästva arengu strateegiaga vaatab kevadine Euroopa Ülemkogu läbi kõnealuse strateegia elluviimisel tehtud edusammud ning annab säästva arengu edendamise edasised poliitilised suunised; Euroopa Ülemkogu Barcelonas paneb strateegia kolme mõõtme (sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnaalane) tasakaalustatud ja ühtse analüüsi põhjal aluse uuele lähenemisviisile ühenduse strateegiliste poliitiliste suundumuste määratlemiseks, läbivaatamiseks, hindamiseks ja seireks.” Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused, Barcelona Euroopa Ülemkogu, 15.–16. märts 2002.

2

(3)  ELT C 81 4.4.2006, lk 18.

3

---

LISA I

Regioonide Komitee ajakava seoses ELi säästva arengu strateegiaga — 2007–2009

Tegevuse liigid

1.   Nõuandetegevus

1 a)   2007. aasta detsembri Euroopa Ülemkoguks

| Euroopa Komisjoni dokumendi number | Euroopa Komisjoni dokumendi pealkiri | Menetlus | Võimalik vastuvõtmine Regioonide Komitees |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Roheline raamat kliimamuutusega kohanemise kohta | Mitteseadusandlik ettepanek | November 2007 |

Euroopa Komisjoni dokumendi number

Euroopa Komisjoni dokumendi pealkiri

Menetlus

Võimalik vastuvõtmine Regioonide Komitees

2006/ENV/012

Roheline raamat kliimamuutusega kohanemise kohta

Mitteseadusandlik ettepanek

November 2007

1 b)   2008. aasta märtsi Euroopa Ülemkoguks

| Euroopa Komisjoni dokumendi number | Euroopa Komisjoni dokumendi pealkiri | Menetlus | Võimalik vastuvõtmine Regioonide Komitees |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Roheline raamat kliimamuutusega kohanemise kohta | Mitteseadusandlik ettepanek | November 2007 |
| — | Ettevalmistav arvamus ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta | — | Veebruar 2008 |
| 2007/EMPL/013 | Teatis sotsiaalmeetmete kava vahearuande kohta (2005–2010) | Mitteseadusandlik ettepanek | Veebruar 2008 |

Euroopa Komisjoni dokumendi number

Euroopa Komisjoni dokumendi pealkiri

Menetlus

Võimalik vastuvõtmine Regioonide Komitees

2006/ENV/012

Roheline raamat kliimamuutusega kohanemise kohta

Mitteseadusandlik ettepanek

November 2007

—

Ettevalmistav arvamus ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta

—

Veebruar 2008

2007/EMPL/013

Teatis sotsiaalmeetmete kava vahearuande kohta (2005–2010)

Mitteseadusandlik ettepanek

Veebruar 2008

1 c)   Muu nõuandetegevus

| Euroopa Komisjoni dokumendi number | Euroopa Komisjoni dokumendi pealkiri | Menetlus | Võimalik vastuvõtmine Regioonide Komitees |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 571 lõplik | Komisjoni teatis „Euroopa demograafiline tulevik — kuidas teha väljakutsest võimalus” | Mitteseadusandlik ettepanek | Juuni 2007 |
| — | Perspektiivarvamus naissoost sisserändajate olukorra kohta Euroopa Liidus | — | Oktoober 2007 |
| — | Perspektiivarvamus hariduse ja säästva arengu kohta | — | November 2007 |
| 2007/ENV/012 | Säästliku tootmise ja tarbimise tegevuskava | Mitteseadusandlik ettepanek | Veebruar 2008 |
| 2007/FISH/001 | Komisjoni teatis „Ühenduse merenduspoliitika suunas: rohelise raamatu läbivaatamise poliitilised järeldused” | Mitteseadusandlik ettepanek | Veebruar 2008 |
| 2007/FISH/003 | Teatis ja nõukogu määruse ettepanek ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalastamise vastu võitlemise tõhustamise kohta | Seadusandlik ettepanek | Veebruar 2008 |
| 2007/TREN/005 | Roheline raamat linnatranspordi kohta | Mitteseadusandlik ettepanek | 2008. aasta teine kvartal |
| 2006/SANCO/004 | Tervishoiustrateegia valge raamat | Mitteseadusandlik ettepanek | 2008. aasta teine kvartal |
| 2006/SANCO/005 | Turvaliste ja tõhusate tervishoiuteenuste ühenduse raamistik | Seadusandlik ettepanek | 2008. aasta teine kvartal |

Euroopa Komisjoni dokumendi number

Euroopa Komisjoni dokumendi pealkiri

Menetlus

Võimalik vastuvõtmine Regioonide Komitees

KOM(2006) 571 lõplik

Komisjoni teatis „Euroopa demograafiline tulevik — kuidas teha väljakutsest võimalus”

Mitteseadusandlik ettepanek

Juuni 2007

—

Perspektiivarvamus naissoost sisserändajate olukorra kohta Euroopa Liidus

—

Oktoober 2007

—

Perspektiivarvamus hariduse ja säästva arengu kohta

—

November 2007

2007/ENV/012

Säästliku tootmise ja tarbimise tegevuskava

Mitteseadusandlik ettepanek

Veebruar 2008

2007/FISH/001

Komisjoni teatis „Ühenduse merenduspoliitika suunas: rohelise raamatu läbivaatamise poliitilised järeldused”

Mitteseadusandlik ettepanek

Veebruar 2008

2007/FISH/003

Teatis ja nõukogu määruse ettepanek ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalastamise vastu võitlemise tõhustamise kohta

Seadusandlik ettepanek

Veebruar 2008

2007/TREN/005

Roheline raamat linnatranspordi kohta

Mitteseadusandlik ettepanek

2008. aasta teine kvartal

2006/SANCO/004

Tervishoiustrateegia valge raamat

Mitteseadusandlik ettepanek

2008. aasta teine kvartal

2006/SANCO/005

Turvaliste ja tõhusate tervishoiuteenuste ühenduse raamistik

Seadusandlik ettepanek

2008. aasta teine kvartal

2.   Nõuandetegevust täiendavad tegevused

| Tegevuse liik | Võimalik elluviimise tähtaeg |
| --- | --- |
| Kaaluda võimalust luua ühine alaline seireüksus, et jälgida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust säästlikkuse poliitikasse (võimalusel koostöös Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega) | 2007. aasta teine pool |
| Regioonide Komitee uurimus teemal „Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus säästva arengu strateegiasse” | 2008. aasta teine kvartal |
| Territoriaalne dialoog 2009: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia aspektide lisamine Lissaboni strateegia vastastikuse õppimise platvormi | 2009. aasta esimene kvartal |
| Osalemine säästva arengu temaatilistel konverentsidel ja töörühmades | 2007–2009 |

Tegevuse liik

Võimalik elluviimise tähtaeg

Kaaluda võimalust luua ühine alaline seireüksus, et jälgida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust säästlikkuse poliitikasse (võimalusel koostöös Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega)

2007. aasta teine pool

Regioonide Komitee uurimus teemal „Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus säästva arengu strateegiasse”

2008. aasta teine kvartal

Territoriaalne dialoog 2009: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia aspektide lisamine Lissaboni strateegia vastastikuse õppimise platvormi

2009. aasta esimene kvartal

Osalemine säästva arengu temaatilistel konverentsidel ja töörühmades

2007–2009

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/30

---

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus „Euroopa Liidu reformimise protsessi taaskäivitamine, pidades silmas 21.–22. juuni 2007. aasta Euroopa Ülemkogu”

(2007/C 197/06)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toetab Euroopa Liidu eesistujariiki tema püüdlustes seoses Euroopa Liidu reformimise protsessiga ning vajadusega säilitada 29. oktoobril 2004 kõigi ELi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt allkirjastatud põhiseaduse lepingu põhisisu; |
| --- | --- |

—

toetab Euroopa Liidu eesistujariiki tema püüdlustes seoses Euroopa Liidu reformimise protsessiga ning vajadusega säilitada 29. oktoobril 2004 kõigi ELi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt allkirjastatud põhiseaduse lepingu põhisisu;

| — | kutsub riigipäid ja valitsusjuhte üles võtma 21.–22. juunil 2007 toimuval Euroopa Ülemkogul kohustust viia lepingute reformimise protsess kiiresti lõpule, seadmata kahtluse alla piirkondlike ja kohalike omavalitsuste poolt ning nende huvides saavutatud tulemusi, eriti subsidiaarsuse ja hea valitsemistava põhimõtete järgimise ning Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse osas; |
| --- | --- |

—

kutsub riigipäid ja valitsusjuhte üles võtma 21.–22. juunil 2007 toimuval Euroopa Ülemkogul kohustust viia lepingute reformimise protsess kiiresti lõpule, seadmata kahtluse alla piirkondlike ja kohalike omavalitsuste poolt ning nende huvides saavutatud tulemusi, eriti subsidiaarsuse ja hea valitsemistava põhimõtete järgimise ning Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse osas;

| — | nõuab, et temaga konsulteeritaks Euroopa Ülemkogu poolt esitatava ELi reformimise protsessi jätkamise suuniste osas, ning soovib, et komitee kaastaks läbirääkimistesse, kuna tema osalemine protsessis soodustaks senisest suuremat kaasatust kodanike hüvanguks; |
| --- | --- |

—

nõuab, et temaga konsulteeritaks Euroopa Ülemkogu poolt esitatava ELi reformimise protsessi jätkamise suuniste osas, ning soovib, et komitee kaastaks läbirääkimistesse, kuna tema osalemine protsessis soodustaks senisest suuremat kaasatust kodanike hüvanguks;

| — | on arvamusel, et põhiseaduse lepingu puudumine kahjustab Euroopa integratsiooni mudeli eeliste tunnustamist ELi mitmekesisuse austamisel ja edendamisel, ning sedastab, et ilma põhiseaduse lepinguta ei oleks Euroopa Liidul vahendit tunnustada piirkondlikku ja kohalikku autonoomiat Euroopa Liidu demokraatliku süsteemi ühe sambana ning et Euroopa Liidul puuduks võime võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada territoriaalne ühtekuuluvus ja tugevdada ühendusesisest solidaarsust; |
| --- | --- |

—

on arvamusel, et põhiseaduse lepingu puudumine kahjustab Euroopa integratsiooni mudeli eeliste tunnustamist ELi mitmekesisuse austamisel ja edendamisel, ning sedastab, et ilma põhiseaduse lepinguta ei oleks Euroopa Liidul vahendit tunnustada piirkondlikku ja kohalikku autonoomiat Euroopa Liidu demokraatliku süsteemi ühe sambana ning et Euroopa Liidul puuduks võime võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada territoriaalne ühtekuuluvus ja tugevdada ühendusesisest solidaarsust;

| — | kordab oma veendumust, et detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika abil on hädavajalik edendada arutelu ühiste väärtushinnangute, Euroopa ülesehitamisel saavutatu, eri valdkondades rakendatava ühenduse poliitika ning Euroopa Liidu tulevikku mõjutavate väljakutsete üle ning vajadust kehtestada kahesuunaline lähenemine, kuna praegust teabevahetust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega iseloomustab liigne ülalt alla suunatud ühesuunalisus; |
| --- | --- |

—

kordab oma veendumust, et detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika abil on hädavajalik edendada arutelu ühiste väärtushinnangute, Euroopa ülesehitamisel saavutatu, eri valdkondades rakendatava ühenduse poliitika ning Euroopa Liidu tulevikku mõjutavate väljakutsete üle ning vajadust kehtestada kahesuunaline lähenemine, kuna praegust teabevahetust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega iseloomustab liigne ülalt alla suunatud ühesuunalisus;

| — | on arvamusel, et Euroopa Liidu teabevahetuspoliitika muutub sidusamaks ja tõhusamaks, kui ELi institutsioonid leiavad õigusliku raamistiku või aluse, mis käivitaks tõelise teabevahetuspoliitilise eriprogrammi ja tagaks sellele piisava rahastuse; |
| --- | --- |

—

on arvamusel, et Euroopa Liidu teabevahetuspoliitika muutub sidusamaks ja tõhusamaks, kui ELi institutsioonid leiavad õigusliku raamistiku või aluse, mis käivitaks tõelise teabevahetuspoliitilise eriprogrammi ja tagaks sellele piisava rahastuse;

I.   Poliitilised soovitused

Komisjoni talituste koostatud töödokument põhiseaduse puudumisest tekkivate kulude kohta, 21. november 2006

„D-kava — Euroopa Liiduga seotud teemade ulatuslikum ja põhjalikum arutelu”. Margot Wallströmi 29. novembri 2006. aasta teabekiri komisjonile.

SEK(2006) 1553

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab Euroopa Liidu eesistujariiki tema püüdlustes seoses Euroopa Liidu reformimise protsessiga ning vajadusega säilitada 29. oktoobril 2004 kõigi ELi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt allkirjastatud põhiseaduse lepingu põhisisu; |
| --- | --- |

1.

toetab Euroopa Liidu eesistujariiki tema püüdlustes seoses Euroopa Liidu reformimise protsessiga ning vajadusega säilitada 29. oktoobril 2004 kõigi ELi liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt allkirjastatud põhiseaduse lepingu põhisisu;

| 2. | tervitab 25. märtsil 2007 vastuvõetud Berliini deklaratsiooni, milles Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeval tunnustatakse eesmärki luua Euroopa Liidu jaoks uus ühine alus enne 2009. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi ning tunneb rahulolu, et deklaratsioonis tunnustatakse Euroopa Liidu territoriaalset mõõdet ning komitee poolt omaks võetud põhimõtteid ja väärtushinnanguid; |
| --- | --- |

2.

tervitab 25. märtsil 2007 vastuvõetud Berliini deklaratsiooni, milles Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeval tunnustatakse eesmärki luua Euroopa Liidu jaoks uus ühine alus enne 2009. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi ning tunneb rahulolu, et deklaratsioonis tunnustatakse Euroopa Liidu territoriaalset mõõdet ning komitee poolt omaks võetud põhimõtteid ja väärtushinnanguid;

| 3. | kordab 23. märtsil 2007 seoses Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeva tähistamisega vastu võetud „Deklaratsioonis Euroopale” väljendatud kindlat kavatsust töötada Euroopa rahvaste üha tihedama liidu hüvanguks — sellise liidu hüvanguks, mille aluseks on selle vabadused, väärtused ning solidaarsuse ja vastutustundlikkuse põhimõtted, mis ühiste poliitiliste suuniste ja meetmete väljatöötamisel tagavad mitmekesisuse ning kohalike ja piirkondlike eripärade säilitamise vastavalt subsidiaarsuse ja hea valitsemistava põhimõttele; |
| --- | --- |

3.

kordab 23. märtsil 2007 seoses Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeva tähistamisega vastu võetud „Deklaratsioonis Euroopale” väljendatud kindlat kavatsust töötada Euroopa rahvaste üha tihedama liidu hüvanguks — sellise liidu hüvanguks, mille aluseks on selle vabadused, väärtused ning solidaarsuse ja vastutustundlikkuse põhimõtted, mis ühiste poliitiliste suuniste ja meetmete väljatöötamisel tagavad mitmekesisuse ning kohalike ja piirkondlike eripärade säilitamise vastavalt subsidiaarsuse ja hea valitsemistava põhimõttele;

| 4. | kutsub riigipäid ja valitsusjuhte üles võtma 21.–22. juunil 2007 toimuval Euroopa Ülemkogul kohustust viia lepingute reformimise protsess kiiresti lõpule, seadmata kahtluse alla piirkondlike ja kohalike omavalitsuste poolt ning nende huvides saavutatud tulemusi, eriti subsidiaarsuse ja hea valitsemistava põhimõtete järgimise ning Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse osas; |
| --- | --- |

4.

kutsub riigipäid ja valitsusjuhte üles võtma 21.–22. juunil 2007 toimuval Euroopa Ülemkogul kohustust viia lepingute reformimise protsess kiiresti lõpule, seadmata kahtluse alla piirkondlike ja kohalike omavalitsuste poolt ning nende huvides saavutatud tulemusi, eriti subsidiaarsuse ja hea valitsemistava põhimõtete järgimise ning Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse osas;

| 5. | suhtub seetõttu toetavalt sellesse, et kutsuda võimalikult peatselt kokku uus valitsustevaheline konverents, millele antakse volitused ja täpne ajakava luua Euroopa Liidule uus põhileping, milles säilitatakse 2004. aastal allkirjastatud põhiseaduse lepingu põhisisu ja Euroopa Tulevikukonvendi raames saavutatud tasakaalustatus ning millel on Euroopa Liidus võimalikult laiaulatuslik toetus; |
| --- | --- |

5.

suhtub seetõttu toetavalt sellesse, et kutsuda võimalikult peatselt kokku uus valitsustevaheline konverents, millele antakse volitused ja täpne ajakava luua Euroopa Liidule uus põhileping, milles säilitatakse 2004. aastal allkirjastatud põhiseaduse lepingu põhisisu ja Euroopa Tulevikukonvendi raames saavutatud tasakaalustatus ning millel on Euroopa Liidus võimalikult laiaulatuslik toetus;

| 6. | tunnistab, et paljudel kodanikel ei ole enam selget arusaama sellest, mis on ELi eesmärk 21. sajandil, ning leiab D-kava vaimus, et EL peab tunnistama, et kodanikelt ei saa eeldada pikkade tehniliste lepingute lugemist ning et EL peab suutma oma olemasolu eesmärki selgelt ja lühidalt selgitada nii praegustele kodanikele kui tulevastele põlvkondadele. Kutsub seetõttu ELi juhte üles koostama üheleheküljelise pikaajalise mõjuga dokumendi ELi eesmärkide ja ülesannete kohta, mis täiendaks igasugust tulevast lepingut ning millele ELi institutsioonid saaksid praegu ja tulevikus aktiivselt juhtida kodanike tähelepanu; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et paljudel kodanikel ei ole enam selget arusaama sellest, mis on ELi eesmärk 21. sajandil, ning leiab D-kava vaimus, et EL peab tunnistama, et kodanikelt ei saa eeldada pikkade tehniliste lepingute lugemist ning et EL peab suutma oma olemasolu eesmärki selgelt ja lühidalt selgitada nii praegustele kodanikele kui tulevastele põlvkondadele. Kutsub seetõttu ELi juhte üles koostama üheleheküljelise pikaajalise mõjuga dokumendi ELi eesmärkide ja ülesannete kohta, mis täiendaks igasugust tulevast lepingut ning millele ELi institutsioonid saaksid praegu ja tulevikus aktiivselt juhtida kodanike tähelepanu;

| 7. | nõuab, et temaga konsulteeritaks ning kaasataks täiel määral ELi reformimise protsessi järgmisse sammu Euroopa Ülemkogu poolt esitatavate ELi reformimise protsessi suuniste põhjal, ning loodab, et komitee kaastaks tulevase valitsustevahelise konverentsi läbirääkimistesse, kuna tema osalemine protsessis soodustaks senisest suuremat kaasatust kodanike hüvanguks; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et temaga konsulteeritaks ning kaasataks täiel määral ELi reformimise protsessi järgmisse sammu Euroopa Ülemkogu poolt esitatavate ELi reformimise protsessi suuniste põhjal, ning loodab, et komitee kaastaks tulevase valitsustevahelise konverentsi läbirääkimistesse, kuna tema osalemine protsessis soodustaks senisest suuremat kaasatust kodanike hüvanguks;

Regioonide Komitee panus põhiseaduse lepingu puudumisest tekkiva poliitilise kahju analüüsi

| 8. | toetab komisjoni lähenemisviisi seoses põhiseaduse sümboolse tähtsusega, mis aitab ELi kodanikel senisest rohkem omaks võtta ühistele väärtushinnangutele ja püüdlustele toetuvat Euroopa kodakondsust väljendavat tunnet; |
| --- | --- |

8.

toetab komisjoni lähenemisviisi seoses põhiseaduse sümboolse tähtsusega, mis aitab ELi kodanikel senisest rohkem omaks võtta ühistele väärtushinnangutele ja püüdlustele toetuvat Euroopa kodakondsust väljendavat tunnet;

| 9. | on seisukohal, et ilma põhiseaduse lepinguta loobuks Euroopa Liit olulistest edusammudest ühendusesisese esindus- ja osalusdemokraatia osas ning tal puuduksid ELi tegutsemisvõimet tugevdav õiguslik raamistik ja otsustamismehhanismid, eelkõige kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamise laiendamisel, samuti uute kandidaatriikide vastuvõtmise suutlikkus; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et ilma põhiseaduse lepinguta loobuks Euroopa Liit olulistest edusammudest ühendusesisese esindus- ja osalusdemokraatia osas ning tal puuduksid ELi tegutsemisvõimet tugevdav õiguslik raamistik ja otsustamismehhanismid, eelkõige kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamise laiendamisel, samuti uute kandidaatriikide vastuvõtmise suutlikkus;

| 10. | rõhutab, et ilma põhiseaduse lepinguta ei oleks Euroopa Liidul juriidilise isiku staatust ega ühist alust kaitsta oma põhiõigusi õiguslikult siduva harta kaudu, mis pakub Euroopa Liidu kodanikele tõelist õiguslikku ja demokraatlikku turvalisust; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et ilma põhiseaduse lepinguta ei oleks Euroopa Liidul juriidilise isiku staatust ega ühist alust kaitsta oma põhiõigusi õiguslikult siduva harta kaudu, mis pakub Euroopa Liidu kodanikele tõelist õiguslikku ja demokraatlikku turvalisust;

| 11. | sedastab, et ilma põhiseaduse lepinguta ei oleks Euroopa Liidul vahendit tunnustada piirkondlikku ja kohalikku autonoomiat Euroopa Liidu demokraatliku süsteemi ühe sambana; |
| --- | --- |

11.

sedastab, et ilma põhiseaduse lepinguta ei oleks Euroopa Liidul vahendit tunnustada piirkondlikku ja kohalikku autonoomiat Euroopa Liidu demokraatliku süsteemi ühe sambana;

| 12. | on arvamusel, et põhiseaduse lepingu puudumine kahjustab Euroopa integratsiooni mudeli eeliste tunnustamist ELi mitmekesisuse austamisel ja edendamisel; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et põhiseaduse lepingu puudumine kahjustab Euroopa integratsiooni mudeli eeliste tunnustamist ELi mitmekesisuse austamisel ja edendamisel;

| 13. | meenutab, et ilma põhiseaduse lepinguta puuduks Euroopa Liidul volituste senisest selgem määratlus ja poliitilis-õiguslik alus, mis tugevdab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamist ja austamist, eelkõige piirkondliku ja kohaliku mõõtme selgesõnalise tunnustamise suhtes, ning seega loobuks Euroopa Liit arvestamast senisest rohkem piirkondlike ja kohalike omavalitsuste volitustega, kaasamast viimaseid senisest tõhusamalt otsustusprotsessi nende süstemaatilise kaasamise kaudu õigusaktide ettevalmistamisega seotud konsulteerimisse ning pakkumast õiguslikku tagatist kõnealusele kaasamisele, eelkõige Regioonide Komiteele antava õiguse kaudu esitada hagi Euroopa Kohtusse, mis tugevdaks Euroopa Liidu demokraatiat ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

13.

meenutab, et ilma põhiseaduse lepinguta puuduks Euroopa Liidul volituste senisest selgem määratlus ja poliitilis-õiguslik alus, mis tugevdab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamist ja austamist, eelkõige piirkondliku ja kohaliku mõõtme selgesõnalise tunnustamise suhtes, ning seega loobuks Euroopa Liit arvestamast senisest rohkem piirkondlike ja kohalike omavalitsuste volitustega, kaasamast viimaseid senisest tõhusamalt otsustusprotsessi nende süstemaatilise kaasamise kaudu õigusaktide ettevalmistamisega seotud konsulteerimisse ning pakkumast õiguslikku tagatist kõnealusele kaasamisele, eelkõige Regioonide Komiteele antava õiguse kaudu esitada hagi Euroopa Kohtusse, mis tugevdaks Euroopa Liidu demokraatiat ja läbipaistvust;

| 14. | tõdeb, et põhiseaduse lepinguga oleks Euroopa Liit võimeline võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada territoriaalne ühtekuuluvus ja tugevdada ühendusesisest solidaarsust; |
| --- | --- |

14.

tõdeb, et põhiseaduse lepinguga oleks Euroopa Liit võimeline võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada territoriaalne ühtekuuluvus ja tugevdada ühendusesisest solidaarsust;

| 15. | rõhutab, et ilma põhiseaduse lepinguta puuduvad Euroopal nii ühine varjupaigapoliitika kui konkreetsed vahendid ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks. Need on küsimused, mis on eriti asjakohased kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, kes peavad võimaldama sisserändajate vastuvõtmise oma piirkondades ja linnades; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et ilma põhiseaduse lepinguta puuduvad Euroopal nii ühine varjupaigapoliitika kui konkreetsed vahendid ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks. Need on küsimused, mis on eriti asjakohased kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, kes peavad võimaldama sisserändajate vastuvõtmise oma piirkondades ja linnades;

| 16. | meenutab, et põhiseaduse lepingu puudumisel ei oleks Euroopa Liit suuteline kujundama laiahaardelist energeetikapoliitikat, kahjustades seejuures eriti piirkondlike ja kohalike omavalitsuste püüdlusi taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe suurendamise ning seega kliimamuutuste mõjude vähendamise poole; |
| --- | --- |

16.

meenutab, et põhiseaduse lepingu puudumisel ei oleks Euroopa Liit suuteline kujundama laiahaardelist energeetikapoliitikat, kahjustades seejuures eriti piirkondlike ja kohalike omavalitsuste püüdlusi taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe suurendamise ning seega kliimamuutuste mõjude vähendamise poole;

Piirkondliku ja kohaliku mõõtme arvestamine institutsioonilises korras

| 17. | taotleb, et mis tahes tulevases lepingus säilitataks igal juhul järgmised sätted:






  — | suure tähtsuse omistamine Euroopa Liidu eesmärkidele, põhiväärtustele ja põhiõigustele ning eriti kohaliku ja piirkondliku autonoomia järgimisele ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tunnustamisele (artiklid I-3, I-5 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambul); |
| --- | --- | --- |

17.

taotleb, et mis tahes tulevases lepingus säilitataks igal juhul järgmised sätted:

—

suure tähtsuse omistamine Euroopa Liidu eesmärkidele, põhiväärtustele ja põhiõigustele ning eriti kohaliku ja piirkondliku autonoomia järgimisele ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tunnustamisele (artiklid I-3, I-5 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambul);

| — | subsidiaarsuse põhimõtte uus definitsioon (artikli I-11 lõige 3); |
| --- | --- |

—

subsidiaarsuse põhimõtte uus definitsioon (artikli I-11 lõige 3);

| — | ühenduse õigustiku mõju arvestamine kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele (protokoll, mis käsitleb subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist); |
| --- | --- |

—

ühenduse õigustiku mõju arvestamine kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele (protokoll, mis käsitleb subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist);

| — | konsulteerimispõhimõtte tunnustamine ning sellest tulenev tihedam koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ühenduse poliitikate väljatöötamisel, elluviimisel ja hindamisel (protokoll, mis käsitleb subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist); |
| --- | --- |

—

konsulteerimispõhimõtte tunnustamine ning sellest tulenev tihedam koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ühenduse poliitikate väljatöötamisel, elluviimisel ja hindamisel (protokoll, mis käsitleb subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist);

| — | seadusandlikke volitusi omavate piirkondlike parlamentide kaasamine varajase hoiatuse menetlusse, mis kuulub subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise eelkontrolli mehhanismi (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikkel 6); |
| --- | --- |

—

seadusandlikke volitusi omavate piirkondlike parlamentide kaasamine varajase hoiatuse menetlusse, mis kuulub subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise eelkontrolli mehhanismi (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikkel 6);

| — | komiteele antakse õigus esitada hagi oma õiguste kaitseks (artikkel III-365) ja subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise korral (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikkel 8); |
| --- | --- |

—

komiteele antakse õigus esitada hagi oma õiguste kaitseks (artikkel III-365) ja subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise korral (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikkel 8);

| — | Regioonide Komitee liikmete volituste tähtaja ühtlustamine Euroopa Parlamendi liikmete ja komisjoni volituste omaga (artikli III-386 teine lõik); |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee liikmete volituste tähtaja ühtlustamine Euroopa Parlamendi liikmete ja komisjoni volituste omaga (artikli III-386 teine lõik);

| — | komitee täis- ja asendusliikmete arvu ja ametissemääramist reguleeriva uue süsteemi kehtestamine praeguse asemel, liikudes poliitilistel ja territoriaalsetel kriteeriumidel põhineva süsteemi poole (artikkel III-386); |
| --- | --- |

—

komitee täis- ja asendusliikmete arvu ja ametissemääramist reguleeriva uue süsteemi kehtestamine praeguse asemel, liikudes poliitilistel ja territoriaalsetel kriteeriumidel põhineva süsteemi poole (artikkel III-386);

| — | kohaliku tasandi demokraatia tähtsuse tunnustamine Euroopa Liidus (artikkel I-46); |
| --- | --- |

—

kohaliku tasandi demokraatia tähtsuse tunnustamine Euroopa Liidus (artikkel I-46);

| — | uued osalusdemokraatiat käsitlevad sätted, milles kutsutakse ühenduse institutsioone üles andma oma esindusühendustele, sh kohalikele ja piirkondlikele ühendustele, võimalus teha teatavaks oma tegevus kõigis valdkondades ja vahetada sel teemal avalikult oma seisukohti, ning pidama nendega avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi (artikkel I-47); |
| --- | --- |

—

uued osalusdemokraatiat käsitlevad sätted, milles kutsutakse ühenduse institutsioone üles andma oma esindusühendustele, sh kohalikele ja piirkondlikele ühendustele, võimalus teha teatavaks oma tegevus kõigis valdkondades ja vahetada sel teemal avalikult oma seisukohti, ning pidama nendega avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi (artikkel I-47);

| — | territoriaalse ühtekuuluvuse kaasamine ühenduse eesmärkide hulka (artikkel I-3) ning liikmesriikide poolt võetud kohustused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tõhustamiseks (protokoll, mis käsitleb sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust); |
| --- | --- |

—

territoriaalse ühtekuuluvuse kaasamine ühenduse eesmärkide hulka (artikkel I-3) ning liikmesriikide poolt võetud kohustused majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tõhustamiseks (protokoll, mis käsitleb sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust);

| — | äärepoolseimate piirkondade eristaatuse tunnustamine (artikkel III-424); |
| --- | --- |

—

äärepoolseimate piirkondade eristaatuse tunnustamine (artikkel III-424);

| — | piirkondliku ja kohaliku mõõtme kaasamine kodanikukaitse küsimustesse (artikkel III-284); |
| --- | --- |

—

piirkondliku ja kohaliku mõõtme kaasamine kodanikukaitse küsimustesse (artikkel III-284);

| 18. | taotleb seetõttu, et protokoll, mis käsitleb subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist, kaasataks mis tahes uude lepingusse või säilitataks protokollina nr 2 vahetult pärast protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

18.

taotleb seetõttu, et protokoll, mis käsitleb subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist, kaasataks mis tahes uude lepingusse või säilitataks protokollina nr 2 vahetult pärast protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus;

| 19. | tunnistab vajadust võtta arvesse järgmisi valdkondi: kliimamuutused, energeetika, Euroopa sotsiaalmudel demograafiliste muutuste ja globaliseerumise kontekstis (1), rändepoliitika, eelkõige seoses ebaseadusliku sisserände vastase võitlusega, ning euroala majanduspoliitika, ning rõhutab, et ELi tegevus kõnealustes valdkondades osutub tõhusaks üksnes siis, kui seda toetavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui meetmete ellurakendamise tasand; taotleb seetõttu, et komiteega konsulteerimine ühenduse kõnealuste uute tegevusvaldkondade osas kaasataks mis tahes uude lepingusse; |
| --- | --- |

19.

tunnistab vajadust võtta arvesse järgmisi valdkondi: kliimamuutused, energeetika, Euroopa sotsiaalmudel demograafiliste muutuste ja globaliseerumise kontekstis (1), rändepoliitika, eelkõige seoses ebaseadusliku sisserände vastase võitlusega, ning euroala majanduspoliitika, ning rõhutab, et ELi tegevus kõnealustes valdkondades osutub tõhusaks üksnes siis, kui seda toetavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui meetmete ellurakendamise tasand; taotleb seetõttu, et komiteega konsulteerimine ühenduse kõnealuste uute tegevusvaldkondade osas kaasataks mis tahes uude lepingusse;

| 20. | märgib, et lisaks ELi teabevahetusprobleemidele, millele on korduvalt tähelepanu juhitud, ootavad kodanikud ELi institutsioonidelt ja liikmesriikidelt senisest paremini kodanike huvidega arvestavat poliitikat. Kodanike küsimus „Mis mul EList kasu on?” on õigustatud ning Euroopa poliitika peab sellele andma veenva vastuse; |
| --- | --- |

20.

märgib, et lisaks ELi teabevahetusprobleemidele, millele on korduvalt tähelepanu juhitud, ootavad kodanikud ELi institutsioonidelt ja liikmesriikidelt senisest paremini kodanike huvidega arvestavat poliitikat. Kodanike küsimus „Mis mul EList kasu on?” on õigustatud ning Euroopa poliitika peab sellele andma veenva vastuse;

| 21. | taotleb juhul, kui valitsustevahelise konverentsi volitused hõlmavad põhiseaduse lepingu kolmandas osas toodud õiguslike aluste läbivaatamist, et komiteega konsulteerimine nähakse ette kodanikukaitset (artikkel III-284), turismi (artikkel III-281) ja haldusalast koostööd (artikkel III-285) käsitlevate sätete puhul; |
| --- | --- |

21.

taotleb juhul, kui valitsustevahelise konverentsi volitused hõlmavad põhiseaduse lepingu kolmandas osas toodud õiguslike aluste läbivaatamist, et komiteega konsulteerimine nähakse ette kodanikukaitset (artikkel III-284), turismi (artikkel III-281) ja haldusalast koostööd (artikkel III-285) käsitlevate sätete puhul;

Regioonide Komitee jõupingutuste jätkamine seoses detsentraliseerimise D-kavaga

| 22. | sedastab, et järelemõtlemisaja algusest peale on valitsenud üksmeel vajaduse osas arutleda Euroopa teemal kodanikele lähimal tasandil, andes teabele kohaliku ja piirkondliku sisu ja muuta see sihipärasemaks; |
| --- | --- |

22.

sedastab, et järelemõtlemisaja algusest peale on valitsenud üksmeel vajaduse osas arutleda Euroopa teemal kodanikele lähimal tasandil, andes teabele kohaliku ja piirkondliku sisu ja muuta see sihipärasemaks;

| 23. | kordab oma veendumust, et detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika abil on hädavajalik edendada arutelu ühiste väärtushinnangute, Euroopa ülesehitamisel saavutatu, eri valdkondades rakendatava ühenduse poliitika ning Euroopa Liidu tulevikku mõjutavate väljakutsete üle; |
| --- | --- |

23.

kordab oma veendumust, et detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika abil on hädavajalik edendada arutelu ühiste väärtushinnangute, Euroopa ülesehitamisel saavutatu, eri valdkondades rakendatava ühenduse poliitika ning Euroopa Liidu tulevikku mõjutavate väljakutsete üle;

| 24. | rõhutab, et komitee soovib näidata neljanda „D” — detsentraliseerimise — lisamisega demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kavasse Euroopa Komisjoni soovitusel, kuivõrd oluline on vahetu poliitiline ja avalik diskussioon ning kuivõrd on tarvis edendada detsentraliseeritud teabevahetuspoliitikat kogu Euroopas; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et komitee soovib näidata neljanda „D” — detsentraliseerimise — lisamisega demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kavasse Euroopa Komisjoni soovitusel, kuivõrd oluline on vahetu poliitiline ja avalik diskussioon ning kuivõrd on tarvis edendada detsentraliseeritud teabevahetuspoliitikat kogu Euroopas;

| 25. | meenutab, et komitee on loonud rea Brüsselis korraldatavaid suurüritusi (OPEN DAYS ehk avatud uste päevad, Euroopa piirkondade ja linnade nädal, foorumid, teemanädalad), pakkudes vastavate ürituste korraldamisse kaasatud ELi institutsioonidele tõelisi platvorme teabe vahetamiseks piirkondlike ja kohalike omavalitsuste esindajate, piirkondlike ja kohalike meediavahendite ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste üleeuroopaliste ja eri riikide esindusliitude poolt väljaantavate trükiste toimetajatega; |
| --- | --- |

25.

meenutab, et komitee on loonud rea Brüsselis korraldatavaid suurüritusi (OPEN DAYS ehk avatud uste päevad, Euroopa piirkondade ja linnade nädal, foorumid, teemanädalad), pakkudes vastavate ürituste korraldamisse kaasatud ELi institutsioonidele tõelisi platvorme teabe vahetamiseks piirkondlike ja kohalike omavalitsuste esindajate, piirkondlike ja kohalike meediavahendite ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste üleeuroopaliste ja eri riikide esindusliitude poolt väljaantavate trükiste toimetajatega;

| 26. | tervitab kõiki Regioonide Komitee fraktsioonide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tehtavaid algatusi Euroopa asjadest teavitamise osas, mille liigendatud loetelu on toodud komitee poolt koostatud detsentraliseerimise D-kava rakendamise kahes esimeses vahearuandes (2), soodustades sel viisil avaliku dialoogi- ja aruteluruumi loomist kohaliku ja piirkondliku ajakirjanduse kaudu; |
| --- | --- |

26.

tervitab kõiki Regioonide Komitee fraktsioonide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tehtavaid algatusi Euroopa asjadest teavitamise osas, mille liigendatud loetelu on toodud komitee poolt koostatud detsentraliseerimise D-kava rakendamise kahes esimeses vahearuandes (2), soodustades sel viisil avaliku dialoogi- ja aruteluruumi loomist kohaliku ja piirkondliku ajakirjanduse kaudu;

| 27. | kordab sellega seoses vajadust kehtestada kahesuunaline lähenemine, nii nagu seda nõuab Euroopa Komisjon oma valges raamatus Euroopa teabevahetuspoliitika kohta, kuna praegust teabevahetust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega iseloomustab liigne ülalt alla suunatud ühesuunalisus; |
| --- | --- |

27.

kordab sellega seoses vajadust kehtestada kahesuunaline lähenemine, nii nagu seda nõuab Euroopa Komisjon oma valges raamatus Euroopa teabevahetuspoliitika kohta, kuna praegust teabevahetust kohalike ja piirkondlike omavalitsustega iseloomustab liigne ülalt alla suunatud ühesuunalisus;

| 28. | kohustub komisjoni tegevuse praeguse pikendamise taustal jätkama juba seoses detsentraliseerimise D-kavaga väljatöötatud territoriaalset lähenemisviisi ning nõuab detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika tõhustamise eesmärgiga järgmist:






  — | uue võrgustiku loomine kohalike ja piirkondlike asutuste pressiesindajate jaoks, mis lisaks Euroopa sündmustele kohaliku või piirkondliku värvingu ning lihtsustaks ja tõhustaks Euroopa-teemalise teabe kasutamist kohalikus ja piirkondlikus meedias; |
| --- | --- | --- |

28.

kohustub komisjoni tegevuse praeguse pikendamise taustal jätkama juba seoses detsentraliseerimise D-kavaga väljatöötatud territoriaalset lähenemisviisi ning nõuab detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika tõhustamise eesmärgiga järgmist:

—

uue võrgustiku loomine kohalike ja piirkondlike asutuste pressiesindajate jaoks, mis lisaks Euroopa sündmustele kohaliku või piirkondliku värvingu ning lihtsustaks ja tõhustaks Euroopa-teemalise teabe kasutamist kohalikus ja piirkondlikus meedias;

| — | seminaride korraldamine piirkondade ja linnade esindajatele eri liikmesriikides — koostöös kohalike ja piirkondlike asutuste riiklike ühendustega —, arutamaks riikliku tähtsusega küsimusi; |
| --- | --- |

—

seminaride korraldamine piirkondade ja linnade esindajatele eri liikmesriikides — koostöös kohalike ja piirkondlike asutuste riiklike ühendustega —, arutamaks riikliku tähtsusega küsimusi;

| — | Euroopa integreerimise saavutustele ja ELi institutsioonilisele reformile pühendatud eriistungite korraldamine kohalikes ja piirkondlikes volikogudes, näiteks Euroopa päeval 9. mail; kõnealused eriistungid peaksid olema avatud asjaomasesse valimispiirkonda kuuluvatele Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee liikmetele; |
| --- | --- |

—

Euroopa integreerimise saavutustele ja ELi institutsioonilisele reformile pühendatud eriistungite korraldamine kohalikes ja piirkondlikes volikogudes, näiteks Euroopa päeval 9. mail; kõnealused eriistungid peaksid olema avatud asjaomasesse valimispiirkonda kuuluvatele Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee liikmetele;

| — | konverentside ja arutelude korraldamine D-kava raames seoses Regioonide Komitee komisjonide väljaspool Brüsselit korraldatavate koosolekutega, et algatada temaatiline dialoog komitee liikmete ja kodanike vahel; |
| --- | --- |

—

konverentside ja arutelude korraldamine D-kava raames seoses Regioonide Komitee komisjonide väljaspool Brüsselit korraldatavate koosolekutega, et algatada temaatiline dialoog komitee liikmete ja kodanike vahel;

| — | asjakohase teksti avaldamine detsentraliseerimise D-kava mõõtme kohta Euroopa eri linnade ja teiste kohalike omavalitsuste ning piirkondade kodulehekülgedel eesmärgiga tutvustada Euroopast teavitamise prioriteete; kõnealustele veebisaitidele viivate linkide esiletoomine Regioonide Komitee koduleheküljel „Going local” ja Euroopa Komisjoni koduleheküljel, soodustades selle kaudu kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuva Euroopa Liidu teabevahetuse ja ELi asjadest teavitamise alaste heade tavade levitamist; |
| --- | --- |

—

asjakohase teksti avaldamine detsentraliseerimise D-kava mõõtme kohta Euroopa eri linnade ja teiste kohalike omavalitsuste ning piirkondade kodulehekülgedel eesmärgiga tutvustada Euroopast teavitamise prioriteete; kõnealustele veebisaitidele viivate linkide esiletoomine Regioonide Komitee koduleheküljel „Going local” ja Euroopa Komisjoni koduleheküljel, soodustades selle kaudu kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuva Euroopa Liidu teabevahetuse ja ELi asjadest teavitamise alaste heade tavade levitamist;

| 29. | tervitab Euroopa Komisjoni poolt seoses Berliinis 18.–19. jaanuaril 2007 toimunud konverentsiga tehtud algatust luua ELi institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaheline teabevahetusalane partnerlus; |
| --- | --- |

29.

tervitab Euroopa Komisjoni poolt seoses Berliinis 18.–19. jaanuaril 2007 toimunud konverentsiga tehtud algatust luua ELi institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaheline teabevahetusalane partnerlus;

| 30. | juhib erilist tähelepanu kõnealuse konverentsi järeldustes esitatud ettepanekutele ning vajadusele






  — | suurendada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele uuendatud teavitus- ja teabevahetuspoliitika rakendamiseks eraldatavaid eelarvevahendeid; |
| --- | --- | --- |

30.

juhib erilist tähelepanu kõnealuse konverentsi järeldustes esitatud ettepanekutele ning vajadusele

—

suurendada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele uuendatud teavitus- ja teabevahetuspoliitika rakendamiseks eraldatavaid eelarvevahendeid;

| — | integreerida Euroopa kodanikuõpetus koolide õppekavadesse; |
| --- | --- |

—

integreerida Euroopa kodanikuõpetus koolide õppekavadesse;

| — | innustada asjakohase teavitamise kaudu Euroopa küsimuste kaasamist kandidaatide valimisprogrammidesse kohalike ja piirkondlike valimiste kampaaniate raames; |
| --- | --- |

—

innustada asjakohase teavitamise kaudu Euroopa küsimuste kaasamist kandidaatide valimisprogrammidesse kohalike ja piirkondlike valimiste kampaaniate raames;

| — | levitada liikmesriikides kohalikul ja piirkondlikul tasandil teavitamises kasutavaid häid tavasid; |
| --- | --- |

—

levitada liikmesriikides kohalikul ja piirkondlikul tasandil teavitamises kasutavaid häid tavasid;

| 31. | jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt tuleb teabevahetuse valdkonnas edaspidi keskenduda täpselt määratletud elanikkonna sihtrühmadele, eelkõige naistele ja noortele; |
| --- | --- |

31.

jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt tuleb teabevahetuse valdkonnas edaspidi keskenduda täpselt määratletud elanikkonna sihtrühmadele, eelkõige naistele ja noortele;

| 32. | on arvamusel, et Euroopa Liidu teabevahetuspoliitika muutub sidusamaks ja tõhusamaks, kui ELi institutsioonid leiavad õigusliku raamistiku või aluse, mis käivitaks tõelise teabevahetuspoliitilise eriprogrammi ja tagaks sellele piisava rahastuse; seejuures tuleb piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning nende moodustatud võrgustikele anda õigus saada toetust ühenduse fondidest rahastatavatest tulevastest programmidest; tervitab sellega seoses Euroopa Parlamendi 2008. aasta eelarvemenetluse suuniseid, milles nõutakse kohalike ja piirkondlike meediavahendite senisest aktiivsemat kaasamist ning uusi tegevuskavasid neile suunatud teabevahetuseks; |
| --- | --- |

32.

on arvamusel, et Euroopa Liidu teabevahetuspoliitika muutub sidusamaks ja tõhusamaks, kui ELi institutsioonid leiavad õigusliku raamistiku või aluse, mis käivitaks tõelise teabevahetuspoliitilise eriprogrammi ja tagaks sellele piisava rahastuse; seejuures tuleb piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning nende moodustatud võrgustikele anda õigus saada toetust ühenduse fondidest rahastatavatest tulevastest programmidest; tervitab sellega seoses Euroopa Parlamendi 2008. aasta eelarvemenetluse suuniseid, milles nõutakse kohalike ja piirkondlike meediavahendite senisest aktiivsemat kaasamist ning uusi tegevuskavasid neile suunatud teabevahetuseks;

| 33. | võtab teadmiseks asjaolu, et komisjon (3) ja Euroopa Parlament (4) on tunnistanud ELi institutsioonide vahelise koostöö vajadust, et edastada kodanikele ühtne sõnum Euroopast, ning tervitab kavatsust käivitada koostöö piirkondlike ja kohalike asutustega, mille kaudu on võimalik näidata ELis tehtavate otsuste olulisust ja mõju kodanike igapäevaelule; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks asjaolu, et komisjon (3) ja Euroopa Parlament (4) on tunnistanud ELi institutsioonide vahelise koostöö vajadust, et edastada kodanikele ühtne sõnum Euroopast, ning tervitab kavatsust käivitada koostöö piirkondlike ja kohalike asutustega, mille kaudu on võimalik näidata ELis tehtavate otsuste olulisust ja mõju kodanike igapäevaelule;

| 34. | toetab Euroopa Parlamendi ettepanekut institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta, milles määrataks kindlaks ühised põhimõtted, mille alusel reguleerida Euroopa Liidu institutsioonide vahelist koostööd teabevahetuse vallas, ning taotleb, et komitee kaastaks kõnealuse kokkuleppe koostamisse ja rakendamisse (5); |
| --- | --- |

34.

toetab Euroopa Parlamendi ettepanekut institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta, milles määrataks kindlaks ühised põhimõtted, mille alusel reguleerida Euroopa Liidu institutsioonide vahelist koostööd teabevahetuse vallas, ning taotleb, et komitee kaastaks kõnealuse kokkuleppe koostamisse ja rakendamisse (5);

| 35. | ühineb Euroopa Parlamendi ettepanekuga (6) institutsioonidevahelise teaberühma töö analüüsi kohta, et näha, kas seda on võimalik täiustada ning kas tuleks luua rühm, et kooskõlastada meetmed, mida võetakse institutsioonidevahelise teaberühma määratud suuniste rakendamiseks; komitee on valmis kõnealuses tegevuses osalema; |
| --- | --- |

35.

ühineb Euroopa Parlamendi ettepanekuga (6) institutsioonidevahelise teaberühma töö analüüsi kohta, et näha, kas seda on võimalik täiustada ning kas tuleks luua rühm, et kooskõlastada meetmed, mida võetakse institutsioonidevahelise teaberühma määratud suuniste rakendamiseks; komitee on valmis kõnealuses tegevuses osalema;

| 36. | tervitab 2005. aasta novembris allkirjastatud komitee ja Euroopa Komisjoni koostööleppele tehtud teavitus- ja teabevahetuspoliitikat käsitlevat addendumit, mis edendab tõelist detsentraliseeritud teabevahetuspoliitikat soodustavat institutsioonilise koostöö mõõdet; |
| --- | --- |

36.

tervitab 2005. aasta novembris allkirjastatud komitee ja Euroopa Komisjoni koostööleppele tehtud teavitus- ja teabevahetuspoliitikat käsitlevat addendumit, mis edendab tõelist detsentraliseeritud teabevahetuspoliitikat soodustavat institutsioonilise koostöö mõõdet;

| 37. | toetab piirkondlike parlamentide teabevahetusalast tegevust ja nõuab komitee liikmete ning piirkondlike parlamentide ja nende esindusorganisatsioonide liikmete osalemist Euroopa Liidu tulevikku käsitleval parlamentidevahelisel foorumil; |
| --- | --- |

37.

toetab piirkondlike parlamentide teabevahetusalast tegevust ja nõuab komitee liikmete ning piirkondlike parlamentide ja nende esindusorganisatsioonide liikmete osalemist Euroopa Liidu tulevikku käsitleval parlamentidevahelisel foorumil;

| 38. | hindab kõrgelt Euroopa Parlamendi algatust luua ajakirjanduse fond, mis toetaks Euroopa Liiduga seotud teemade kajastamist kohalike ja piirkondlike erinevuste valguses (7); |
| --- | --- |

38.

hindab kõrgelt Euroopa Parlamendi algatust luua ajakirjanduse fond, mis toetaks Euroopa Liiduga seotud teemade kajastamist kohalike ja piirkondlike erinevuste valguses (7);

| 39. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev arvamus Euroopa Ülemkogu, nõukogu, Euroopa Parlamendi, komisjoni ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmetele. |
| --- | --- |

39.

teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev arvamus Euroopa Ülemkogu, nõukogu, Euroopa Parlamendi, komisjoni ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmetele.

Brüssel, 6. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

II. A.   Menetlus

| Pealkiri: | Komisjoni talituste koostatud töödokument põhiseaduse puudumisest tekkivate kulude kohta, 21. november 2006 |
| --- | --- |
| Viited: | — |
| Õiguslik alus: | omaalgatuslik arvamus (artikli 265 lõige 5) |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | — |
| Komitee juhatuse otsus: | 12. veebruar 2007 |
| Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri: | — |
| Juhtivkomisjon: | põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjon (CONST) |
| Raportöör: | Tomari linnapea António
  PAIVA (PT/EPP) |
| Analüüsi teabekiri: | CdR 12/2007. |
| Arutamine komisjonis: | 27. veebruar 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 3. mai 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | häälteenamusega vastu võetud |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | 13. oktoobri 2005. aasta arvamus CdR 250/2005 teemal „Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle”, raportöörid Franz SCHAUSBERGER (AT/EPP) ja Graham TOPE (UK/ALDE) (8) |

Pealkiri:

Pealkiri:

Komisjoni talituste koostatud töödokument põhiseaduse puudumisest tekkivate kulude kohta, 21. november 2006

Viited:

Viited:

—

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

omaalgatuslik arvamus (artikli 265 lõige 5)

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

—

Komitee juhatuse otsus:

Komitee juhatuse otsus:

12. veebruar 2007

Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri:

Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri:

—

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjon (CONST)

Raportöör:

Raportöör:

Tomari linnapea António
  PAIVA (PT/EPP)

António

PAIVA

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

CdR 12/2007.

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

27. veebruar 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

3. mai 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

häälteenamusega vastu võetud

häälteenamusega vastu võetud

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

13. oktoobri 2005. aasta arvamus CdR 250/2005 teemal „Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle”, raportöörid Franz SCHAUSBERGER (AT/EPP) ja Graham TOPE (UK/ALDE) (8)

„Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle”

8

II. B.   Menetlus

| Pealkiri: | D-kava: arutelu laiendamine ja süvendamine Euroopa Liidus |
| --- | --- |
| Viited: | SEC(2006) 1553 |
| Õiguslik alus: | omaalgatuslik arvamus (artikli 265 lõige 5) |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | — |
| Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri: | — |
| Komitee juhatuse otsus: | 12. veebruar 2007 |
| Juhtivkomisjon: | põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjon (CONST) |
| Raportöör: | Tomari linnapea António PAIVA (PT/EPP) |
| Analüüsi teabekiri: | CdR 12/2007. |
| Arutamine komisjonis: | 27. veebruar 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 3. mai 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | häälteenamusega vastu võetud |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | 15. juuni 2006. aasta arvamus CdR 52/2006 teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (KOM(2005) 494 lõplik) ning „Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta” (KOM(2006) 35 lõplik), raportöör Mercedes BRESSO (IT/PES) (9) |

Pealkiri:

Pealkiri:

D-kava: arutelu laiendamine ja süvendamine Euroopa Liidus

Viited:

Viited:

SEC(2006) 1553

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

omaalgatuslik arvamus (artikli 265 lõige 5)

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

—

Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri:

Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri:

—

Komitee juhatuse otsus:

Komitee juhatuse otsus:

12. veebruar 2007

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjon (CONST)

Raportöör:

Raportöör:

Tomari linnapea António PAIVA (PT/EPP)

António PAIVA

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

CdR 12/2007.

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

27. veebruar 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

3. mai 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

häälteenamusega vastu võetud

häälteenamusega vastu võetud

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

15. juuni 2006. aasta arvamus CdR 52/2006 teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (KOM(2005) 494 lõplik) ning „Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta” (KOM(2006) 35 lõplik), raportöör Mercedes BRESSO (IT/PES) (9)

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava”

„Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta”

9

---

(1)  Raporti projekt: Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsessi tegevuskava (2007/0000(INI)), punkt 8. Euroopa Parlamendi põhiseaduskomisjon. Raportöörid: Enrique Barón Crespo ja Elmar Brok.

1

(2)  Euroopa asjadest teavitamine piirkondades ja linnades. Detsentraliseerimise D-kava rakendamise esimene vahearuanne (oktoober 2005-oktoober 2006).

2

(3)  SEK(2006) 1553, „D-kava — Euroopa Liiduga seotud teemade ulatuslikum ja põhjalikum arutelu”. Margot Wallströmi 29. novembri 2006. aasta teabekiri komisjonile.

3

(4)  Euroopa Parlamendi 16. novembri 2006. aasta resolutsioon Euroopa teabevahetuspoliitikat käsitleva valge raamatu kohta (2006/2087(INI)).

4

(5)  2006/2087(INI), punkt 9.

5

(6)  2006/2087(INI), punktid 44 ja 48.

6

(7)  2006/2087(INI), punkt 33.

7

(8)  ELT C 81, 4.4.2006, lk 32.

8

(9)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 67.

9

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/37

---

Regioonide Komitee arvamus „Ühenduse postiteenused”

(2007/C 197/07)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | on seisukohal, et tähtaeg postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimiseks 2009. aastaks, nagu on pakutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/39, millega muudetakse direktiivi 97/67EÜ seoses ühenduse postiturgude konkurentsile avamisega, tuleks lükata edasi 31. detsembrini 2010 ning samuti tuleks võimaldada üleminekuperiood aastani 2012 nendele liikmesriikidele, kes seda vajalikuks peavad. Siiski peab komisjon eelnevalt selgitama universaalteenuste osutamise kohustuste rahastamisvõimaluste taga olevaid õigusküsimusi; järgmises aruandes ehk kõige hiljem 31. detsembriks 2010 annab komisjon pärast laiapõhjalist konsulteerimist asjaosalistega ja asjaomaseid uuringuid hinnangu, kui tõhusad on direktiivis pakutud rahastamismeetodid ja kuidas vastab universaalteenuste spekter klientide vajadustele; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et tähtaeg postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimiseks 2009. aastaks, nagu on pakutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/39, millega muudetakse direktiivi 97/67EÜ seoses ühenduse postiturgude konkurentsile avamisega, tuleks lükata edasi 31. detsembrini 2010 ning samuti tuleks võimaldada üleminekuperiood aastani 2012 nendele liikmesriikidele, kes seda vajalikuks peavad. Siiski peab komisjon eelnevalt selgitama universaalteenuste osutamise kohustuste rahastamisvõimaluste taga olevaid õigusküsimusi; järgmises aruandes ehk kõige hiljem 31. detsembriks 2010 annab komisjon pärast laiapõhjalist konsulteerimist asjaosalistega ja asjaomaseid uuringuid hinnangu, kui tõhusad on direktiivis pakutud rahastamismeetodid ja kuidas vastab universaalteenuste spekter klientide vajadustele;

| — | on arvamusel, et postivõrk tervikuna, sealhulgas frantsiisitud postiasutused, võiks lisaks postiteenuste osutamisele toimida teiste avalike teenuste osutamise platvormina; see võimaldaks rahuldada mäestiku- ja äärealadel mitmesuguseid vajadusi, tagades juurdepääsu põhiteenustele elektroonilisel teel; |
| --- | --- |

—

on arvamusel, et postivõrk tervikuna, sealhulgas frantsiisitud postiasutused, võiks lisaks postiteenuste osutamisele toimida teiste avalike teenuste osutamise platvormina; see võimaldaks rahuldada mäestiku- ja äärealadel mitmesuguseid vajadusi, tagades juurdepääsu põhiteenustele elektroonilisel teel;

| — | märgib, et uued osalejad on loonud uusi töökohti liberaliseeritud turgudel ning kaudselt ka postiteenuste sektorist sõltuvates tööstustes, kuid postisaadetiste turu liberaliseerimisega tekib postisektoris, kus varem olid töö ja sissetulekute osas sotsiaalsed garantiid, ebakindluse ja madalate palkade oht. |
| --- | --- |

—

märgib, et uued osalejad on loonud uusi töökohti liberaliseeritud turgudel ning kaudselt ka postiteenuste sektorist sõltuvates tööstustes, kuid postisaadetiste turu liberaliseerimisega tekib postisektoris, kus varem olid töö ja sissetulekute osas sotsiaalsed garantiid, ebakindluse ja madalate palkade oht.

I.   Poliitilised soovitused

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega”

KOM(2006) 594 lõplik — 2006/0196 (COD)

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | on arvamusel, et head postiteenused on olulised igasuguse majandus- ja sotsiaaltegevuse jaoks ning Euroopa Liidus toimuva teabevahetuse äärmiselt oluline osa; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et head postiteenused on olulised igasuguse majandus- ja sotsiaaltegevuse jaoks ning Euroopa Liidus toimuva teabevahetuse äärmiselt oluline osa;

| 2. | rõhutab postiteenuste ja eelkõige universaalteenuste osutamise võtmerolli Euroopa Liidu territoriaalses ja sotsiaalses ühtekuuluvuses, tagades kvaliteetsete, usaldusväärsete ja sobiva hinnaga postiteenuste kättesaadavuse olenemata geograafilistest või finantstingimustest; |
| --- | --- |

2.

rõhutab postiteenuste ja eelkõige universaalteenuste osutamise võtmerolli Euroopa Liidu territoriaalses ja sotsiaalses ühtekuuluvuses, tagades kvaliteetsete, usaldusväärsete ja sobiva hinnaga postiteenuste kättesaadavuse olenemata geograafilistest või finantstingimustest;

| 3. | rõhutab oma toetust ja pühendumist Euroopa ühtse turu lõpuleviimisele postituru kontrollitud liberaliseerimise kaudu, tagades kindlalt universaalteenuste osutamise; |
| --- | --- |

3.

rõhutab oma toetust ja pühendumist Euroopa ühtse turu lõpuleviimisele postituru kontrollitud liberaliseerimise kaudu, tagades kindlalt universaalteenuste osutamise;

| 4. | on seisukohal, et tähtaeg postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimiseks 2009. aastaks, nagu on pakutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/39, millega muudetakse direktiivi 97/67EÜ seoses ühenduse postiturgude konkurentsile avamisega, tuleks lükata edasi 31. detsembrini 2010 ning samuti tuleks võimaldada üleminekuperiood aastani 2012 nendele liikmesriikidele, kes seda vajalikuks peavad. Siiski peab komisjon eelnevalt selgitama universaalteenuste osutamise kohustuste rahastamisvõimaluste taga olevaid õigusküsimusi; järgmises aruandes ehk kõige hiljem 31. detsembriks 2010 annab komisjon pärast laiapõhjalist konsulteerimist asjaosalistega ja asjaomaseid uuringuid hinnangu, kui tõhusad on direktiivis pakutud rahastamismeetodid ja kuidas vastab universaalteenuste spekter klientide vajadustele; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et tähtaeg postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimiseks 2009. aastaks, nagu on pakutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/39, millega muudetakse direktiivi 97/67EÜ seoses ühenduse postiturgude konkurentsile avamisega, tuleks lükata edasi 31. detsembrini 2010 ning samuti tuleks võimaldada üleminekuperiood aastani 2012 nendele liikmesriikidele, kes seda vajalikuks peavad. Siiski peab komisjon eelnevalt selgitama universaalteenuste osutamise kohustuste rahastamisvõimaluste taga olevaid õigusküsimusi; järgmises aruandes ehk kõige hiljem 31. detsembriks 2010 annab komisjon pärast laiapõhjalist konsulteerimist asjaosalistega ja asjaomaseid uuringuid hinnangu, kui tõhusad on direktiivis pakutud rahastamismeetodid ja kuidas vastab universaalteenuste spekter klientide vajadustele;

| 5. | leiab, et postiteenuste reguleerimine Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil peab sisaldama eeskirju, millega tagatakse tarbijatele universaalteenused, tagades samas postiettevõtetele võimaluse tegutseda paindlikult, et vastata muutuvate turgude ja klientide vajadustele; |
| --- | --- |

5.

leiab, et postiteenuste reguleerimine Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil peab sisaldama eeskirju, millega tagatakse tarbijatele universaalteenused, tagades samas postiettevõtetele võimaluse tegutseda paindlikult, et vastata muutuvate turgude ja klientide vajadustele;

| 6. | nõustub, et globaliseerumise mõju, turu nõudlus kvaliteetsete teenuste järele ja tehnoloogia areng tähendavad, et postiteenuste sektor seisab kiirete muutuste ees. Komitee rõhutab, et kvaliteetse, kaasaegse ja tehnoloogiliselt arenenud universaalteenuse osutamine on ühtse turu lõpuleviimise, edasise majanduskasvu ja sotsiaalse kaasatuse eeldus. Postiteenustest sõltuvad eelkõige kaugete või kõrvaliste linnapiirkondade tarbijad ja väikeettevõtted. Siiski on uus kaasaegne tehnoloogia toonud kaasa uusi võimalusi teadete edastamiseks ning sellega tuleks universaalteenuste osutamise vajaliku ulatuse puhul arvestada; |
| --- | --- |

6.

nõustub, et globaliseerumise mõju, turu nõudlus kvaliteetsete teenuste järele ja tehnoloogia areng tähendavad, et postiteenuste sektor seisab kiirete muutuste ees. Komitee rõhutab, et kvaliteetse, kaasaegse ja tehnoloogiliselt arenenud universaalteenuse osutamine on ühtse turu lõpuleviimise, edasise majanduskasvu ja sotsiaalse kaasatuse eeldus. Postiteenustest sõltuvad eelkõige kaugete või kõrvaliste linnapiirkondade tarbijad ja väikeettevõtted. Siiski on uus kaasaegne tehnoloogia toonud kaasa uusi võimalusi teadete edastamiseks ning sellega tuleks universaalteenuste osutamise vajaliku ulatuse puhul arvestada;

| 7. | juhib tähelepanu traditsiooniliste postisaadetiste asendamisele uute teabevahetusvormidega mitmetes liikmesriikides. See on toonud kaasa postisaadetiste koguste märkimisväärse vähenemise postiettevõtjate jaoks ning seda tuleb arvesse võtta universaalteenuste osutamise kohustuse ulatuse rahastamisvahendite määratlemisel; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu traditsiooniliste postisaadetiste asendamisele uute teabevahetusvormidega mitmetes liikmesriikides. See on toonud kaasa postisaadetiste koguste märkimisväärse vähenemise postiettevõtjate jaoks ning seda tuleb arvesse võtta universaalteenuste osutamise kohustuse ulatuse rahastamisvahendite määratlemisel;

| 8. | soovitab rohkem tähelepanu pöörata võimalikule töökohtade kaotamisele liberaliseerimisprotsessi käigus, kuigi turule tulevad uued konkurendid võivad pakkuda täiendavalt märkimisväärseid tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

8.

soovitab rohkem tähelepanu pöörata võimalikule töökohtade kaotamisele liberaliseerimisprotsessi käigus, kuigi turule tulevad uued konkurendid võivad pakkuda täiendavalt märkimisväärseid tööhõivevõimalusi;

| 9. | soovitab liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil uurida ümberõppeprogrammide sisseviimise võimalusi praegustele postitöötajatele, kes võivad jääda töötuks, kui uued turul osalejad hakkad konkureerima praeguste monopolidega; |
| --- | --- |

9.

soovitab liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil uurida ümberõppeprogrammide sisseviimise võimalusi praegustele postitöötajatele, kes võivad jääda töötuks, kui uued turul osalejad hakkad konkureerima praeguste monopolidega;

| 10. | märgib, et uued osalejad on loonud uusi töökohti liberaliseeritud turgudel ning kaudselt ka postiteenuste sektorist sõltuvates tööstustes, kuid postisaadetiste turu liberaliseerimisega tekib postisektoris, kus varem olid töö ja sissetulekute osas sotsiaalsed garantiid, ebakindluse ja madalate palkade oht; |
| --- | --- |

10.

märgib, et uued osalejad on loonud uusi töökohti liberaliseeritud turgudel ning kaudselt ka postiteenuste sektorist sõltuvates tööstustes, kuid postisaadetiste turu liberaliseerimisega tekib postisektoris, kus varem olid töö ja sissetulekute osas sotsiaalsed garantiid, ebakindluse ja madalate palkade oht;

| 11. | nõuab, et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon uuriksid võimalusi, mida pakuvad frantsiisipõhimõttel toimivad postiasutuste võrgud, millega on saavutatud positiivseid tulemusi mitmetes Skandinaavia riikides. Mõne muu ettevõttega ühendatud frantsiisitud postiasutused on kõnealustes riikides osutunud postiteenuste osutamise väga kliendisõbralikuks viisiks; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon uuriksid võimalusi, mida pakuvad frantsiisipõhimõttel toimivad postiasutuste võrgud, millega on saavutatud positiivseid tulemusi mitmetes Skandinaavia riikides. Mõne muu ettevõttega ühendatud frantsiisitud postiasutused on kõnealustes riikides osutunud postiteenuste osutamise väga kliendisõbralikuks viisiks;

| 12. | on arvamusel, et postivõrk tervikuna, sealhulgas frantsiisitud postiasutused, võiks lisaks postiteenuste osutamisele toimida teiste avalike teenuste osutamise platvormina; see võimaldaks rahuldada mäestiku- ja äärealadel mitmesuguseid vajadusi, tagades juurdepääsu põhiteenustele elektroonilisel teel; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et postivõrk tervikuna, sealhulgas frantsiisitud postiasutused, võiks lisaks postiteenuste osutamisele toimida teiste avalike teenuste osutamise platvormina; see võimaldaks rahuldada mäestiku- ja äärealadel mitmesuguseid vajadusi, tagades juurdepääsu põhiteenustele elektroonilisel teel;

| 13. | märgib, et jääb ebaselgeks, kas artiklis 6 viidatud teave universaalteenuste kohta avaldatava teabe kohta puudutab ametiasutuste määratletud universaalteenuse eriomadusi või universaalteenuse osutaja teenistustingimusi. Artiklit tuleks muuta nii, et sellest sedastataks selgelt, millistele osapooltele võidakse liikmesriikide meetmeid kohaldada; |
| --- | --- |

13.

märgib, et jääb ebaselgeks, kas artiklis 6 viidatud teave universaalteenuste kohta avaldatava teabe kohta puudutab ametiasutuste määratletud universaalteenuse eriomadusi või universaalteenuse osutaja teenistustingimusi. Artiklit tuleks muuta nii, et sellest sedastataks selgelt, millistele osapooltele võidakse liikmesriikide meetmeid kohaldada;

| 14. | märgib, et direktiivis ei tutvustata uues artiklis 7 sätestatud rahastamisalternatiive, mis hõlmavad riigipoolset hüvitamist otseste riigi subsiidiumidega või kaudset hüvitamist riigihankemenetluste kasutamisega; |
| --- | --- |

14.

märgib, et direktiivis ei tutvustata uues artiklis 7 sätestatud rahastamisalternatiive, mis hõlmavad riigipoolset hüvitamist otseste riigi subsiidiumidega või kaudset hüvitamist riigihankemenetluste kasutamisega;

| 15. | nõuab täiendavat selgitust artiklis 7 pakutud rahastamisalternatiivide kohta;






  — | on üldiselt arvamusel, et komisjoni rahastamisvõimaluste ettepanekuid ei ole analüüsitud nende teostatavuse või tõhususe seisukohast, |
| --- | --- | --- |

15.

nõuab täiendavat selgitust artiklis 7 pakutud rahastamisalternatiivide kohta;

—

on üldiselt arvamusel, et komisjoni rahastamisvõimaluste ettepanekuid ei ole analüüsitud nende teostatavuse või tõhususe seisukohast,

| — | rõhutab, et hüvitusfondi tõhusust ei ole empiiriliselt tõestatud mitte üheski maailma riigis, |
| --- | --- |

—

rõhutab, et hüvitusfondi tõhusust ei ole empiiriliselt tõestatud mitte üheski maailma riigis,

| — | rõhutab, et riigieelarve piirangute üldises kontekstis on raske toetuda universaalteenuse osutamise kohustuse rahastamisele riigiabist. Postituru liberaliseerimise tagajärg ei saa olla see, et vähemsoodsate tingimustega piirkondade (nt mäestikualad või äärmiselt hõredalt asustatud piirkonnad) varustamise kulud kannab üksnes avalik sektor, samas kui eraettevõtted saavad sellest kasu. Täiendav probleem oleks riiklike maksete kujundamine nii, et need vastaksid Altmarki kohtuasjas tehtud otsusega hüvitistele kehtestatud kriteeriumidele (kohtuasi C-280/00, Altmark Trans); |
| --- | --- |

—

rõhutab, et riigieelarve piirangute üldises kontekstis on raske toetuda universaalteenuse osutamise kohustuse rahastamisele riigiabist. Postituru liberaliseerimise tagajärg ei saa olla see, et vähemsoodsate tingimustega piirkondade (nt mäestikualad või äärmiselt hõredalt asustatud piirkonnad) varustamise kulud kannab üksnes avalik sektor, samas kui eraettevõtted saavad sellest kasu. Täiendav probleem oleks riiklike maksete kujundamine nii, et need vastaksid Altmarki kohtuasjas tehtud otsusega hüvitistele kehtestatud kriteeriumidele (kohtuasi C-280/00, Altmark Trans);

| 16. | on arvamusel, et artiklis 9 ei võeta piisavalt arvesse erinevaid tingimusi liikmesriikides ning sellega piiratakse alternatiivsete lahenduste leidmist. Seetõttu soovitab Regioonide Komitee, et direktiiv peaks lubama üldlubade ja litsentside andmise erinevat kombineerimist ja kooskõlastamist, võttes arvesse iga liikmesriigi kohalikke olusid; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et artiklis 9 ei võeta piisavalt arvesse erinevaid tingimusi liikmesriikides ning sellega piiratakse alternatiivsete lahenduste leidmist. Seetõttu soovitab Regioonide Komitee, et direktiiv peaks lubama üldlubade ja litsentside andmise erinevat kombineerimist ja kooskõlastamist, võttes arvesse iga liikmesriigi kohalikke olusid;

| 17. | on arvamusel, et ettevõtte kui määratud universaalteenuse osutaja turvalisusele ja tegutsemiskindlusele ei peaks kehtima kõrgemad nõuded kui postiettevõtetele üldiselt. Kui universaalteenuse osutajale kehtestatakse karmimad tingimused, toob see kaasa täiendava kulu; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et ettevõtte kui määratud universaalteenuse osutaja turvalisusele ja tegutsemiskindlusele ei peaks kehtima kõrgemad nõuded kui postiettevõtetele üldiselt. Kui universaalteenuse osutajale kehtestatakse karmimad tingimused, toob see kaasa täiendava kulu;

| 18. | nõustub, et täieliku konkurentsi tingimustes on nii universaalteenuste finantstasakaalu kui ka turumoonutuste piiramise seisukohast oluline, et põhimõttest, mille kohaselt hinnad kajastavad normaalseid kaubandustingimusi ja kulusid, eemaldutaks ainult asjaomastes riiklikes õigusaktides määratletud avalike teenuste osutamise kohustuste kaitsmiseks või edendamiseks. Sellega rõhutatakse asjaolu, et liikmesriigid peaksid võimalusel säilitama ühtsed tariifid üksiksaadetise hinnaga postiteenustele, mida kõige sagedamini kasutavad tarbijad ja väikeettevõtted; lisaks ei tohiks need põhimõtted takistada universaalteenuste osutajaid kehtestamast vabatahtlikkuse alusel universaalteenustele ühtseid tariife; |
| --- | --- |

18.

nõustub, et täieliku konkurentsi tingimustes on nii universaalteenuste finantstasakaalu kui ka turumoonutuste piiramise seisukohast oluline, et põhimõttest, mille kohaselt hinnad kajastavad normaalseid kaubandustingimusi ja kulusid, eemaldutaks ainult asjaomastes riiklikes õigusaktides määratletud avalike teenuste osutamise kohustuste kaitsmiseks või edendamiseks. Sellega rõhutatakse asjaolu, et liikmesriigid peaksid võimalusel säilitama ühtsed tariifid üksiksaadetise hinnaga postiteenustele, mida kõige sagedamini kasutavad tarbijad ja väikeettevõtted; lisaks ei tohiks need põhimõtted takistada universaalteenuste osutajaid kehtestamast vabatahtlikkuse alusel universaalteenustele ühtseid tariife;

| 19. | peab eriti oluliseks, et universaalteenuste hindade kehtestamise põhimõtted oleksid kooskõlas artikliga 12 ning et nende reguleerimine toimuks piisavalt selgelt ja üheselt; |
| --- | --- |

19.

peab eriti oluliseks, et universaalteenuste hindade kehtestamise põhimõtted oleksid kooskõlas artikliga 12 ning et nende reguleerimine toimuks piisavalt selgelt ja üheselt;

| 20. | soovitab selgitada, mida mõeldakse hindade kulupõhisuse ja asjaolu all, et hinnad peavad edendama tõhususe saavutamist. Lisaks tuleks direktiivis ja selle preambulas selgelt märkida, et universaalteenuste hinnanõuded ei tohiks kohustada postiettevõtteid hindu langetama ainult seetõttu, et suurem tõhusus on kaasa toonud suuremat kasumit andvad teenused; |
| --- | --- |

20.

soovitab selgitada, mida mõeldakse hindade kulupõhisuse ja asjaolu all, et hinnad peavad edendama tõhususe saavutamist. Lisaks tuleks direktiivis ja selle preambulas selgelt märkida, et universaalteenuste hinnanõuded ei tohiks kohustada postiettevõtteid hindu langetama ainult seetõttu, et suurem tõhusus on kaasa toonud suuremat kasumit andvad teenused;

| 21. | peab eriti oluliseks universaalteenuste hindade mõistlikkuse ja kulupõhisuse nõuete piisavalt selget reguleerimist nii, et neid ei kasutataks hinnakontrolli vahendina, vaid arvestataks konkurentsiseaduse põhimõtete seisukohast; |
| --- | --- |

21.

peab eriti oluliseks universaalteenuste hindade mõistlikkuse ja kulupõhisuse nõuete piisavalt selget reguleerimist nii, et neid ei kasutataks hinnakontrolli vahendina, vaid arvestataks konkurentsiseaduse põhimõtete seisukohast;

| 22. | on arvamusel, et muud teenused, välja arvatud universaalteenused, ei peaks alluma otsesele reguleerimisele; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et muud teenused, välja arvatud universaalteenused, ei peaks alluma otsesele reguleerimisele;

| 23. | märgib, et artikli 14 lõige 2, milles käsitletakse kuluarvestust, on ühtlasem kui praegune eeskiri, kuna raamatupidamises või kuluarvestuses ei ole vaja pidada universaalteenuste osas eraldi arvestust, kui postiettevõte ei saa universaalteenuste osutamise kulude katteks rahalist toetust; |
| --- | --- |

23.

märgib, et artikli 14 lõige 2, milles käsitletakse kuluarvestust, on ühtlasem kui praegune eeskiri, kuna raamatupidamises või kuluarvestuses ei ole vaja pidada universaalteenuste osas eraldi arvestust, kui postiettevõte ei saa universaalteenuste osutamise kulude katteks rahalist toetust;

| 24. | on arvamusel, et direktiivis tuleks selgelt viidata põhimõttele, et postiettevõte ei vastuta universaalteenuste osutamise kulude eraldi arvestamise eest, kui liikmesriik ei ole sisse viinud universaalteenuste osutamise rahastamise mehhanismi või kui universaalteenus on jäetud turujõudude reguleerida; |
| --- | --- |

24.

on arvamusel, et direktiivis tuleks selgelt viidata põhimõttele, et postiettevõte ei vastuta universaalteenuste osutamise kulude eraldi arvestamise eest, kui liikmesriik ei ole sisse viinud universaalteenuste osutamise rahastamise mehhanismi või kui universaalteenus on jäetud turujõudude reguleerida;

| 25. | peab mittevajalikuks artikli 14 lõikes 8 sedastatud põhimõtet, et riigi reguleeriv asutus võiks rakendada artiklit 14 oma äranägemise järgi, näiteks sätestada kohustuste pidada eraldi kuluarvestust; on arvamusel, et riigi reguleeriva asutuse õigus jätta artikli 14 nõuded kohaldamata, tuleks välja jätta. Selle asemel tuleks lõigus selgelt sedastada, et eraldi kuluarvestuse pidamise nõuet ei rakendata, kui liikmesriik ei ole loonud artiklile 7 vastavat rahastamise mehhanismi või kui ei ole määratud ühtegi universaalteenuste osutajat; |
| --- | --- |

25.

peab mittevajalikuks artikli 14 lõikes 8 sedastatud põhimõtet, et riigi reguleeriv asutus võiks rakendada artiklit 14 oma äranägemise järgi, näiteks sätestada kohustuste pidada eraldi kuluarvestust; on arvamusel, et riigi reguleeriva asutuse õigus jätta artikli 14 nõuded kohaldamata, tuleks välja jätta. Selle asemel tuleks lõigus selgelt sedastada, et eraldi kuluarvestuse pidamise nõuet ei rakendata, kui liikmesriik ei ole loonud artiklile 7 vastavat rahastamise mehhanismi või kui ei ole määratud ühtegi universaalteenuste osutajat;

| 26. | peab väga vajalikuks universaalteenuste osutamise kulude eraldamist ja arvestamist, kui universaalteenuste osutamiseks määratud ettevõte peab rakendama kulupõhiseid hindu. |
| --- | --- |

26.

peab väga vajalikuks universaalteenuste osutamise kulude eraldamist ja arvestamist, kui universaalteenuste osutamiseks määratud ettevõte peab rakendama kulupõhiseid hindu.

II.   Muudatusettepanekud

Muudatusettepanek 1

Direktiivi 97/67/EÜ 12. põhjendus

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Täielik turu avamine aitab laiendada postiteenuste turu üldsuurust; lisaks aitab see jätkusuutlikult säilitada oskusi nõudvaid töökohti universaalteenuseid osutavates ettevõtetes ja luua uusi töökohti teiste operaatorite ettevõtetes, turule sisenevates ettevõtetes ja sidusettevõtetes. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide pädevust tööhõivetingimuste reguleerimisel postiteenuste sektoris. |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(12)

Täielik turu avamine aitab laiendada postiteenuste turu üldsuurust; lisaks aitab see jätkusuutlikult säilitada oskusi nõudvaid töökohti universaalteenuseid osutavates ettevõtetes ja luua uusi töökohti teiste operaatorite ettevõtetes, turule sisenevates ettevõtetes ja sidusettevõtetes. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide pädevust tööhõivetingimuste reguleerimisel postiteenuste sektoris.

| (12) | Täielik turu avamine aitab laiendada postiteenuste turu üldsuurust; lisaks aitab see jätkusuutlikult säilitada oskusi nõudvaid töökohti universaalteenuseid osutavates ettevõtetes ja luua uusi töökohti teiste operaatorite ettevõtetes, turule sisenevates ettevõtetes ja sidusettevõtetes. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide pädevust tööhõivetingimuste reguleerimisel postiteenuste sektoris. |
| --- | --- |

(12)

Täielik turu avamine aitab laiendada postiteenuste turu üldsuurust; lisaks aitab see jätkusuutlikult säilitada oskusi nõudvaid töökohti universaalteenuseid osutavates ettevõtetes ja luua uusi töökohti teiste operaatorite ettevõtetes, turule sisenevates ettevõtetes ja sidusettevõtetes. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide pädevust tööhõivetingimuste reguleerimisel postiteenuste sektoris.

Motivatsioon

Täieliku turu avamise mõju ei saa Euroopa Komisjoni õigusakti ettepanekus ennustada. Põhjenduse teine lause on siiski selge õiguslik väide.

Muudatusettepanek 2

Direktiivi 97/67/EÜ 17. põhjendus

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Läbiviidud uuringute põhjal ja pidades silmas võimaluste andmist siseturu vabaks arenguks on kohane lõpetada reserveeritud ala ja eriõiguste kasutamine universaalteenuste rahastamise tagamiseks |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(17)

Läbiviidud uuringute põhjal ja pidades silmas võimaluste andmist siseturu vabaks arenguks on kohane lõpetada reserveeritud ala ja eriõiguste kasutamine universaalteenuste rahastamise tagamiseks

| 17) | Läbiviidud uuringute põhjal ja pidades silmas universaalteenuste püsiva ja garanteeritud rahastamise tagamist, ning andes samas võimalusi
  võimaluste andmist siseturu vabaks arenguks, on kohane säilitada
  lõpetada reserveeritud ala ja eriõiguste kasutamin
  se võimalus universaalteenuste rahastamise tagamiseks liikmesriikides, kus seda vajalikuks peetakse. Siiski tuleks seda võimaldada ainult 2012. aastal lõppeva üleminekuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

17)

Läbiviidud uuringute põhjal ja pidades silmas universaalteenuste püsiva ja garanteeritud rahastamise tagamist, ning andes samas võimalusi
  võimaluste andmist siseturu vabaks arenguks, on kohane säilitada
  lõpetada reserveeritud ala ja eriõiguste kasutamin
  se võimalus universaalteenuste rahastamise tagamiseks liikmesriikides, kus seda vajalikuks peetakse. Siiski tuleks seda võimaldada ainult 2012. aastal lõppeva üleminekuperioodi jooksul.

Muudatusettepanek 3

Direktiivi 97/67/EÜ 24. põhjendus

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Täieliku konkurentsi tingimustes on nii universaalteenuste finantstasakaalu kui ka turumoonutuste piiramise seisukohast oluline, et põhimõttest, mille kohaselt hinnad kajastavad normaalseid kaubandustingimusi ja kulusid, eemaldutaks ainult avalike huvide kaitsmiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks lubatakse liikmesriikidel säilitada ühtsed tariifid üksiksaadetise hinnaga postiteenustele, mida kõige sagedamini kasutavad tarbijad ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtted. Liikmesriik võib säilitada ühtsed tariifid ka muude postisaadetiste puhul, et kaitsta avalikke huve, nagu näiteks juurdepääs kultuurile, piirkondlik ja sotsiaalne sidusus. |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(24)

Täieliku konkurentsi tingimustes on nii universaalteenuste finantstasakaalu kui ka turumoonutuste piiramise seisukohast oluline, et põhimõttest, mille kohaselt hinnad kajastavad normaalseid kaubandustingimusi ja kulusid, eemaldutaks ainult avalike huvide kaitsmiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks lubatakse liikmesriikidel säilitada ühtsed tariifid üksiksaadetise hinnaga postiteenustele, mida kõige sagedamini kasutavad tarbijad ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtted. Liikmesriik võib säilitada ühtsed tariifid ka muude postisaadetiste puhul, et kaitsta avalikke huve, nagu näiteks juurdepääs kultuurile, piirkondlik ja sotsiaalne sidusus.

| (24) | Täieliku
  Üha kasvava konkurentsi tingimustes on oluline, et universaalteenuse osutajatel oleks teenuse osutamise rahalise kasumlikkuse tagamiseks piisav paindlikkus tariifide kindlaksmääramisel.
  Seega on liikmesriikide sätestatud tariifide
  nii universaalteenuste finantstasakaalu kui ka turumoonutuste piiramise seisukohast oluline, et põhimõttest, mille kohaselt hinnad kajastavad normaalseid kaubandustingimusi ja kulusid, eemaldutaks ainult avalike huvide kaitsmiseks Selle eesmärgi saavutamiseks lubatakse liikmesriikidel säilitada ühtsed tariifid üksiksaadetise hinnaga postiteenustele, mida kõige sagedamini kasutavad tarbijad ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtted. Liikmesriik võib säilitada ühtsed tariifid ka muude postisaadetiste puhul, et kaitsta avalikke huve, nagu näiteks juurdepääs kultuurile, piirkondlik ja sotsiaalne sidusus. Põhimõte, mille kohaselt hind kujundatakse kulude alusel, ei takista universaalteenuste osutajatel kehtestada ühtseid tariife universaalteenustele. |
| --- | --- |

(24)

Täieliku
  Üha kasvava konkurentsi tingimustes on oluline, et universaalteenuse osutajatel oleks teenuse osutamise rahalise kasumlikkuse tagamiseks piisav paindlikkus tariifide kindlaksmääramisel.
  Seega on liikmesriikide sätestatud tariifide
  nii universaalteenuste finantstasakaalu kui ka turumoonutuste piiramise seisukohast oluline, et põhimõttest, mille kohaselt hinnad kajastavad normaalseid kaubandustingimusi ja kulusid, eemaldutaks ainult avalike huvide kaitsmiseks Selle eesmärgi saavutamiseks lubatakse liikmesriikidel säilitada ühtsed tariifid üksiksaadetise hinnaga postiteenustele, mida kõige sagedamini kasutavad tarbijad ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtted. Liikmesriik võib säilitada ühtsed tariifid ka muude postisaadetiste puhul, et kaitsta avalikke huve, nagu näiteks juurdepääs kultuurile, piirkondlik ja sotsiaalne sidusus. Põhimõte, mille kohaselt hind kujundatakse kulude alusel, ei takista universaalteenuste osutajatel kehtestada ühtseid tariife universaalteenustele.

Motivatsioon

Tuleks analüüsida universaalteenuste osutajatele kehtivate tariifide järkjärgulist liberaliseerimist. Liberaliseerimine peaks olema universaalteenuse osutajale piisavalt paindlik, et tulla toime konkurentsiga ja kohaneda turuvajadustega.

Muudatusettepanek 4

Direktiivi 97/67/EÜ artikkel 3

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Liikmesriigid tagavad, et kasutajatel on õigus universaalteenusele, mis hõlmab kindlaksmääratud kvaliteediga postiteenuse pidevat osutamist nende territooriumi igas punktis kõikidele kasutajatele sobiva hinnaga. |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Liikmesriigid tagavad, et kasutajatel on õigus universaalteenusele, mis hõlmab kindlaksmääratud kvaliteediga postiteenuse pidevat osutamist nende territooriumi igas punktis kõikidele kasutajatele sobiva hinnaga.

| 2. | Selleks võtavad liikmesriigid meetmeid, et kontakt- ja juurdepääsupunktide tiheduse tagamisel arvestada kasutajate vajadusi. |
| --- | --- |

2.

Selleks võtavad liikmesriigid meetmeid, et kontakt- ja juurdepääsupunktide tiheduse tagamisel arvestada kasutajate vajadusi.

| 3. | Nad võtavad meetmeid, et universaalteenused oleksid tagatud kõigil tööpäevadel ja vähemalt viis päeva nädalas, v.a riigi reguleeriva asutuse arvates erandlikel asjaoludel või geograafilistel eritingimustel, vähemalt järgmises ulatuses:






  — | ühe kogumise, |
| --- | --- | --- |

3.

Nad võtavad meetmeid, et universaalteenused oleksid tagatud kõigil tööpäevadel ja vähemalt viis päeva nädalas, v.a riigi reguleeriva asutuse arvates erandlikel asjaoludel või geograafilistel eritingimustel, vähemalt järgmises ulatuses:

—

ühe kogumise,

| — | ühe kättetoimetamise kõigile füüsilistele isikutele kodudesse või juriidilistele isikutele nende tööruumidesse või siseriikliku reguleeriva asutuse kindlaksmääratud erandtingimustel ühe kättetoimetamise asjakohasesse kohta. |
| --- | --- |

—

ühe kättetoimetamise kõigile füüsilistele isikutele kodudesse või juriidilistele isikutele nende tööruumidesse või siseriikliku reguleeriva asutuse kindlaksmääratud erandtingimustel ühe kättetoimetamise asjakohasesse kohta.

Kõigist eranditest või kõrvalekalletest, mis siseriiklik reguleeriv asutus on teinud kooskõlas käesoleva lõikega, tuleb teatada komisjonile ja kõigile siseriiklikele reguleerivatele asutustele.

| 4. | Iga liikmesriik võtab vastu vajalikud meetmed tagamaks, et universaalteenus hõlmab vähemalt järgmisi teenuseid:






  — | kuni kaks kilogrammi kaaluvate postisaadetiste kogumine, sorteerimine, transportimine ja jaotamine, |
| --- | --- | --- |

4.

Iga liikmesriik võtab vastu vajalikud meetmed tagamaks, et universaalteenus hõlmab vähemalt järgmisi teenuseid:

—

kuni kaks kilogrammi kaaluvate postisaadetiste kogumine, sorteerimine, transportimine ja jaotamine,

| — | kuni kümme kilogrammi kaaluvate postipakkide kogumine, sorteerimine, transportimine ja jaotamine, |
| --- | --- |

—

kuni kümme kilogrammi kaaluvate postipakkide kogumine, sorteerimine, transportimine ja jaotamine,

| — | täht- ja väärtsaadetistega seotud teenused. |
| --- | --- |

—

täht- ja väärtsaadetistega seotud teenused.

| 5. | Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad suurendada universaalteenusega hõlmatud postipakkide kaalupiirangut kuni 20 kilogrammini ja kehtestada kõnealuste pakkide kojutoimetamise erikorra.
  Olenemata ühes liikmesriigis universaalteenusega hõlmatud postipakkidele kehtestatud kaalupiirangust, tagavad liikmesriigid oma territooriumil teisest liikmesriigist saabunud kuni 20 kilogrammi kaaluvate postipakkide kättetoimetamise. |
| --- | --- |

5.

Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad suurendada universaalteenusega hõlmatud postipakkide kaalupiirangut kuni 20 kilogrammini ja kehtestada kõnealuste pakkide kojutoimetamise erikorra.

Olenemata ühes liikmesriigis universaalteenusega hõlmatud postipakkidele kehtestatud kaalupiirangust, tagavad liikmesriigid oma territooriumil teisest liikmesriigist saabunud kuni 20 kilogrammi kaaluvate postipakkide kättetoimetamise.

| 1. | Liikmesriigid tagavad, et kasutajatel on õigus universaalteenusele, mis hõlmab kindlaksmääratud kvaliteediga postiteenuse pidevat osutamist nende territooriumi igas punktis, võttes arvesse eelkõige maa- ja mägipiirkondade eripärasid, kõikidele kasutajatele sobiva hinnaga. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid tagavad, et kasutajatel on õigus universaalteenusele, mis hõlmab kindlaksmääratud kvaliteediga postiteenuse pidevat osutamist nende territooriumi igas punktis, võttes arvesse eelkõige maa- ja mägipiirkondade eripärasid, kõikidele kasutajatele sobiva hinnaga.

| 2. | Selleks võtavad liikmesriigid meetmeid, et kontakt- ja juurdepääsupunktide tiheduse tagamisel arvestada kasutajate, eelkõige maa- ja mägipiirkondade elanike vajadusi. |
| --- | --- |

2.

Selleks võtavad liikmesriigid meetmeid, et kontakt- ja juurdepääsupunktide tiheduse tagamisel arvestada kasutajate, eelkõige maa- ja mägipiirkondade elanike vajadusi.

| 3. | Nad võtavad meetmeid, et universaalteenused oleksid tagatud kõigil tööpäevadel ja vähemalt viis päeva nädalas, v.a riigi reguleeriva asutuse arvates erandlikel asjaoludel või geograafilistel eritingimustel, vähemalt järgmises ulatuses:






  — | ühe kogumise, |
| --- | --- | --- |

3.

Nad võtavad meetmeid, et universaalteenused oleksid tagatud kõigil tööpäevadel ja vähemalt viis päeva nädalas, v.a riigi reguleeriva asutuse arvates erandlikel asjaoludel või geograafilistel eritingimustel, vähemalt järgmises ulatuses:

—

ühe kogumise,

| — | ühe kättetoimetamise kõigile füüsilistele isikutele kodudesse või juriidilistele isikutele nende tööruumidesse või siseriikliku reguleeriva asutuse kindlaksmääratud erandtingimustel ühe kättetoimetamise asjakohasesse kohta. |
| --- | --- |

—

ühe kättetoimetamise kõigile füüsilistele isikutele kodudesse või juriidilistele isikutele nende tööruumidesse või siseriikliku reguleeriva asutuse kindlaksmääratud erandtingimustel ühe kättetoimetamise asjakohasesse kohta.

Kõigist eranditest või kõrvalekalletest, mis siseriiklik reguleeriv asutus on teinud kooskõlas käesoleva lõikega, tuleb teatada komisjonile ja kõigile siseriiklikele reguleerivatele asutustele.

| 4. | Iga liikmesriik võtab vastu vajalikud meetmed tagamaks, et universaalteenus hõlmab vähemalt järgmisi teenuseid:






  — | kuni kaks kilogrammi kaaluvate postisaadetiste kogumine, sorteerimine, transportimine ja jaotamine, |
| --- | --- | --- |

4.

Iga liikmesriik võtab vastu vajalikud meetmed tagamaks, et universaalteenus hõlmab vähemalt järgmisi teenuseid:

—

kuni kaks kilogrammi kaaluvate postisaadetiste kogumine, sorteerimine, transportimine ja jaotamine,

| — | kuni kümme kilogrammi kaaluvate postipakkide kogumine, sorteerimine, transportimine ja jaotamine, |
| --- | --- |

—

kuni kümme kilogrammi kaaluvate postipakkide kogumine, sorteerimine, transportimine ja jaotamine,

| — | täht- ja väärtsaadetistega seotud teenused. |
| --- | --- |

—

täht- ja väärtsaadetistega seotud teenused.

| 5. | Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad suurendada universaalteenusega hõlmatud postipakkide kaalupiirangut kuni 20 kilogrammini ja kehtestada kõnealuste pakkide kättetoimetamise erikorra.
  Olenemata ühes liikmesriigis universaalteenusega hõlmatud postipakkidele kehtestatud kaalupiirangust, tagavad liikmesriigid oma territooriumil teisest liikmesriigist saabunud kuni 20 kilogrammi kaaluvate postipakkide kättetoimetamise. |
| --- | --- |

5.

Siseriiklikud reguleerivad asutused võivad suurendada universaalteenusega hõlmatud postipakkide kaalupiirangut kuni 20 kilogrammini ja kehtestada kõnealuste pakkide kättetoimetamise erikorra.

Olenemata ühes liikmesriigis universaalteenusega hõlmatud postipakkidele kehtestatud kaalupiirangust, tagavad liikmesriigid oma territooriumil teisest liikmesriigist saabunud kuni 20 kilogrammi kaaluvate postipakkide kättetoimetamise.

Muudatusettepanek 5

Direktiivi 97/67/EÜ artikli 4 lõige 2

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Liikmesriigid võivad määrata ühe või mitu ettevõtet eri universaalteenuste osutamiseks ja/või territooriumi eri osade katmiseks. Kui nad seda teevad, siis määravad nad ühenduse õigusaktide kohaselt nende kohustused ja neile antud õigused ning avaldavad need kohustused ja õigused. Seejuures võtavad liikmesriigid meetmeid, et universaalteenuste osutaja määramise tingimused põhineksid objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja eesmärgile vastavuse põhimõtetel ja moonutaksid võimalikult vähe turgu ning et ettevõtja määramine universaalteenuste osutajaks oleks ajaliselt piiratud. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kelle nad on määranud universaalteenuste osutajaks. |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.

Liikmesriigid võivad määrata ühe või mitu ettevõtet eri universaalteenuste osutamiseks ja/või territooriumi eri osade katmiseks. Kui nad seda teevad, siis määravad nad ühenduse õigusaktide kohaselt nende kohustused ja neile antud õigused ning avaldavad need kohustused ja õigused. Seejuures võtavad liikmesriigid meetmeid, et universaalteenuste osutaja määramise tingimused põhineksid objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja eesmärgile vastavuse põhimõtetel ja moonutaksid võimalikult vähe turgu ning et ettevõtja määramine universaalteenuste osutajaks oleks ajaliselt piiratud. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kelle nad on määranud universaalteenuste osutajaks.

| 2. | Liikmesriigid võivad määrata ühe või mitu ettevõtet eri universaalteenuste osutamiseks ja/või territooriumi eri osade katmiseks, kui nad peavad seda universaalteenuste tagamiseks vajalikuks. Kui nad seda teevad, siis määravad nad ühenduse õigusaktide kohaselt nende kohustused ja neile antud õigused ning avaldavad need kohustused ja õigused. Seejuures võtavad liikmesriigid meetmeid, et universaalteenuste osutaja määramise tingimused põhineksid objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja eesmärgile vastavuse põhimõtetel ja moonutaksid võimalikult vähe turgu ning et ettevõtja määramine universaalteenuste osutajaks oleks ajaliselt piiratud. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kelle nad on määranud universaalteenuste osutajaks. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad määrata ühe või mitu ettevõtet eri universaalteenuste osutamiseks ja/või territooriumi eri osade katmiseks, kui nad peavad seda universaalteenuste tagamiseks vajalikuks. Kui nad seda teevad, siis määravad nad ühenduse õigusaktide kohaselt nende kohustused ja neile antud õigused ning avaldavad need kohustused ja õigused. Seejuures võtavad liikmesriigid meetmeid, et universaalteenuste osutaja määramise tingimused põhineksid objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja eesmärgile vastavuse põhimõtetel ja moonutaksid võimalikult vähe turgu ning et ettevõtja määramine universaalteenuste osutajaks oleks ajaliselt piiratud. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kelle nad on määranud universaalteenuste osutajaks.

Motivatsioon

Selgitamaks, et liikmesriik ei pea enam tingimata määrama universaalteenuste osutajat, kui ta on kindel, et universaalteenuste osutamine tagatakse turujõududega.

Muudatusettepanek 6

Direktiivi 97/67/EÜ artikkel 7

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Alates 1. jaanuarist 2009 liikmesriigid ei anna ega säilita ainu- või eriõigusi postiteenindusasutuste rajamiseks või postiteenuste osutamiseks. Liikmesriigid võivad rahastada universaalteenuste osutamist, kasutades ühte või mitut nendest vahenditest, mis on ette nähtud lõigetes 2, 3 ja 4, või muid vahendeid, mis on kooskõlas EÜ asutamislepinguga. |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Alates 1. jaanuarist 2009 liikmesriigid ei anna ega säilita ainu- või eriõigusi postiteenindusasutuste rajamiseks või postiteenuste osutamiseks. Liikmesriigid võivad rahastada universaalteenuste osutamist, kasutades ühte või mitut nendest vahenditest, mis on ette nähtud lõigetes 2, 3 ja 4, või muid vahendeid, mis on kooskõlas EÜ asutamislepinguga.

| 2. | Liikmesriigid võivad tagada universaalteenuste osutamise, hankides sellised teenused kehtivate riigihanke eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad tagada universaalteenuste osutamise, hankides sellised teenused kehtivate riigihanke eeskirjade kohaselt.

| 3. | Kui liikmesriik teeb kindlaks, et universaalteenuste osutamise kohustused, nagu need on sätestatud käesolevas direktiivis, on seotud netokuludega ning kujutavad endast universaalteenuste osutaja(te)le ebaõiglast rahalist koormust, võib ta:






  a) | võtta kasutusele mehhanismi, millega maksta asjaomasele/asjaomastele ettevõtja(te)le hüvitist riigi fondidest; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui liikmesriik teeb kindlaks, et universaalteenuste osutamise kohustused, nagu need on sätestatud käesolevas direktiivis, on seotud netokuludega ning kujutavad endast universaalteenuste osutaja(te)le ebaõiglast rahalist koormust, võib ta:

a)

võtta kasutusele mehhanismi, millega maksta asjaomasele/asjaomastele ettevõtja(te)le hüvitist riigi fondidest;

| b) | jagada universaalteenuse kohustuse netokulu teenuste osutajate ja/või kasutajate vahel. |
| --- | --- |

b)

jagada universaalteenuse kohustuse netokulu teenuste osutajate ja/või kasutajate vahel.

| 4. | Kui netokulu jagatakse lõike 3 punkti b kohaselt, võib liikmesriik luua hüvitusfondi, mida võib rahastada teenusepakkujate ja/või kasutajate tasudest ning mida sellel eesmärgil haldab abisaajast või saajatest sõltumatu organ. Liikmesriik võib teenusepakkujale artikli 9 lõike 2 kohaselt teenindusloa andmise tingimuseks seada kohustuse teha kõnealusesse fondi rahaline osamakse või täita universaalteenuste osutamise kohustusi. Sellisel viisil võib rahastada ainult artiklis 3 nimetatud teenuseid. |
| --- | --- |

4.

Kui netokulu jagatakse lõike 3 punkti b kohaselt, võib liikmesriik luua hüvitusfondi, mida võib rahastada teenusepakkujate ja/või kasutajate tasudest ning mida sellel eesmärgil haldab abisaajast või saajatest sõltumatu organ. Liikmesriik võib teenusepakkujale artikli 9 lõike 2 kohaselt teenindusloa andmise tingimuseks seada kohustuse teha kõnealusesse fondi rahaline osamakse või täita universaalteenuste osutamise kohustusi. Sellisel viisil võib rahastada ainult artiklis 3 nimetatud teenuseid.

| 5. | Liikmesriigid tagavad, et hüvitusfondi asutamisel ning lõigetes 3 ja 4 osutatud rahaliste osamaksete suuruse kindlaksmääramisel järgitakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja eesmärgile vastavuse põhimõtteid. Lõigete 3 ja 4 kohased otsused põhinevad objektiivsetel ja kontrollitavatel kriteeriumidel ning need avalikustatakse. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid tagavad, et hüvitusfondi asutamisel ning lõigetes 3 ja 4 osutatud rahaliste osamaksete suuruse kindlaksmääramisel järgitakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja eesmärgile vastavuse põhimõtteid. Lõigete 3 ja 4 kohased otsused põhinevad objektiivsetel ja kontrollitavatel kriteeriumidel ning need avalikustatakse.

| 1. | Alates 1. jaanuarist 2009
  31. detsembrist 2010 liikmesriigid ei anna ega säilita ainu- või eriõigusi postiteenindusasutuste rajamiseks või postiteenuste osutamiseks. Liikmesriigid võivad rahastada universaalteenuste osutamist, kasutades ühte või mitut nendest vahenditest, mis on ette nähtud lõigetes 2, 3 ja 4, või muid vahendeid, mis on kooskõlas EÜ asutamislepinguga. |
| --- | --- |

1.

Alates 1. jaanuarist 2009
  31. detsembrist 2010 liikmesriigid ei anna ega säilita ainu- või eriõigusi postiteenindusasutuste rajamiseks või postiteenuste osutamiseks. Liikmesriigid võivad rahastada universaalteenuste osutamist, kasutades ühte või mitut nendest vahenditest, mis on ette nähtud lõigetes 2, 3 ja 4, või muid vahendeid, mis on kooskõlas EÜ asutamislepinguga.

| 2. | Liikmesriigid võivad tagada universaalteenuste osutamise, hankides sellised teenused kehtivate riigihanke eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad tagada universaalteenuste osutamise, hankides sellised teenused kehtivate riigihanke eeskirjade kohaselt.

| 3. | Kui liikmesriik teeb kindlaks, et universaalteenuste osutamise kohustused, nagu need on sätestatud käesolevas direktiivis, on seotud netokuludega ning kujutavad endast universaalteenuste osutaja(te)le ebaõiglast rahalist koormust, võib ta:






  a) | võtta kasutusele mehhanismi, millega maksta asjaomasele/asjaomastele ettevõtja(te)le hüvitist riigi fondidest; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui liikmesriik teeb kindlaks, et universaalteenuste osutamise kohustused, nagu need on sätestatud käesolevas direktiivis, on seotud netokuludega ning kujutavad endast universaalteenuste osutaja(te)le ebaõiglast rahalist koormust, võib ta:

a)

võtta kasutusele mehhanismi, millega maksta asjaomasele/asjaomastele ettevõtja(te)le hüvitist riigi fondidest;

| b) | jagada universaalteenuse kohustuse netokulu teenuste osutajate ja/või kasutajate vahel. |
| --- | --- |

b)

jagada universaalteenuse kohustuse netokulu teenuste osutajate ja/või kasutajate vahel.

| 4. | Kui netokulu jagatakse lõike 3 punkti b kohaselt, võib liikmesriik luua hüvitusfondi, mida võib rahastada teenusepakkujate ja/või kasutajate tasudest ning mida sellel eesmärgil haldab abisaajast või saajatest sõltumatu organ. Liikmesriik võib teenusepakkujale artikli 9 lõike 2 kohaselt teenindusloa andmise tingimuseks seada kohustuse teha kõnealusesse fondi rahaline osamakse või täita universaalteenuste osutamise kohustusi. Sellisel viisil võib rahastada ainult artiklis 3 nimetatud teenuseid. |
| --- | --- |

4.

Kui netokulu jagatakse lõike 3 punkti b kohaselt, võib liikmesriik luua hüvitusfondi, mida võib rahastada teenusepakkujate ja/või kasutajate tasudest ning mida sellel eesmärgil haldab abisaajast või saajatest sõltumatu organ. Liikmesriik võib teenusepakkujale artikli 9 lõike 2 kohaselt teenindusloa andmise tingimuseks seada kohustuse teha kõnealusesse fondi rahaline osamakse või täita universaalteenuste osutamise kohustusi. Sellisel viisil võib rahastada ainult artiklis 3 nimetatud teenuseid.

| 5. | Liikmesriigid tagavad, et hüvitusfondi asutamisel ning lõigetes 3 ja 4 osutatud rahaliste osamaksete suuruse kindlaksmääramisel järgitakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja eesmärgile vastavuse põhimõtteid. Lõigete 3 ja 4 kohased otsused põhinevad objektiivsetel ja kontrollitavatel kriteeriumidel ning need avalikustatakse. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid tagavad, et hüvitusfondi asutamisel ning lõigetes 3 ja 4 osutatud rahaliste osamaksete suuruse kindlaksmääramisel järgitakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja eesmärgile vastavuse põhimõtteid. Lõigete 3 ja 4 kohased otsused põhinevad objektiivsetel ja kontrollitavatel kriteeriumidel ning need avalikustatakse.

| 6. | Kui liikmesriik leiab, et ükski eespool nimetatud säte ei taga universaalteenuste netokulude püsivat rahastamist, võib ta üleminekuperioodi jooksul jätkata teatud teenuste reserveerimist universaalteenuse osutamiseks määratud teenuseosutajale. Reserveeritud teenused võivad olla siseriiklike ja sissetulevate rahvusvaheliste standardkirjasaadetiste kogumine, sorteerimine, transportimine ja kättetoimetamine olenemata sellest, kas tegemist on kiirsaadetisega või mitte, järgmiste kaalu- ja hinnapiirangute raames.

  Alates 1. jaanuarist 2009 on kaalupiirang 50 grammi. Neid kaalupiiranguid ei kohaldata, kui hind võrdub kahe ja poole kordse kiireima kategooria esimese kaaluastme kirjasaadetise tavapärase hinnaga või on sellest kõrgem.


  Pimedatele ja vaegnägijatele ettenähtud tasuta postiteenuste korral on lubatud erandid kaalu- ja hinnapiirangute suhtes.


  Universaalteenuse osutamise tagamiseks vajalikul määral, näiteks kui liikmesriigi postiteenuste eriomadused seda eeldavad, võib väljamineva rahvusvahelise posti reserveerimist jätkata samade kaalu- ja hinnapiirangute raames. |
| --- | --- |

6.

Alates 1. jaanuarist 2009 on kaalupiirang 50 grammi. Neid kaalupiiranguid ei kohaldata, kui hind võrdub kahe ja poole kordse kiireima kategooria esimese kaaluastme kirjasaadetise tavapärase hinnaga või on sellest kõrgem.

Pimedatele ja vaegnägijatele ettenähtud tasuta postiteenuste korral on lubatud erandid kaalu- ja hinnapiirangute suhtes.

Universaalteenuse osutamise tagamiseks vajalikul määral, näiteks kui liikmesriigi postiteenuste eriomadused seda eeldavad, võib väljamineva rahvusvahelise posti reserveerimist jätkata samade kaalu- ja hinnapiirangute raames.

| 7. | Komisjon viib läbi uuringu, selleks et hinnata kõigi rahastamisvahendite tõhusust vastavalt liikmesriikides rakendatavatele parimatele tavadele ja seda, kuidas universaalteenused vastavad klientide vajadustele. Uuringu järelduste põhjal esitab komisjon 31. detsembriks 2010 pärast laiapõhjalist kõigi asjaosalistega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koos ettepanekuga, milles vajaduse korral kinnitatakse postiteenuste siseturu täieliku rakendamise tähtajaks aasta 2012. |
| --- | --- |

7.

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on kooskõla 2. muudatusettepanekuga direktiivi 97/67/EÜ 17. põhjenduse kohta. Oluline on, et komisjon koostaks aruande erinevate rahastamisvõimaluste tõhususe kohta. Reserveeritud valdkond tuleb samadel tingimustel kui direktiivis 97/67/EÜ säilitada kuni 2012. aastani liikmesriikides, kus seda vajalikuks peetakse.

Muudatusettepanek 7

Direktiivi 97/67/EÜ artikkel 9

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Teenuste puhul, mis ei kuulu artiklis 3 määratletud universaalteenuste hulka, võivad liikmesriigid kasutusele võtta üldload sel määral, mis on vajalik, et tagada oluliste nõuete täitmine. |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Teenuste puhul, mis ei kuulu artiklis 3 määratletud universaalteenuste hulka, võivad liikmesriigid kasutusele võtta üldload sel määral, mis on vajalik, et tagada oluliste nõuete täitmine.

| 2. | Teenuste puhul, mis kuuluvad artiklis 3 määratletud universaalteenuste hulka, võivad liikmesriigid kehtestada loa andmise korra, sh üksiklitsentsid sel määral, mis on vajalik, et tagada oluliste nõuete täitmine ja universaalteenuste säilimine.
  Lubade andmise korral võidakse:






  — | vajaduse korral seada tingimuseks universaalteenuse osutamise kohustus, |
| --- | --- | --- |

2.

Teenuste puhul, mis kuuluvad artiklis 3 määratletud universaalteenuste hulka, võivad liikmesriigid kehtestada loa andmise korra, sh üksiklitsentsid sel määral, mis on vajalik, et tagada oluliste nõuete täitmine ja universaalteenuste säilimine.

Lubade andmise korral võidakse:

—

vajaduse korral seada tingimuseks universaalteenuse osutamise kohustus,

| — | vajaduse korral kehtestada asjaomaste teenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamisega seotud nõuded, |
| --- | --- |

—

vajaduse korral kehtestada asjaomaste teenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamisega seotud nõuded,

| — | vajaduse korral rakendada kohustust teha rahalisi osamakseid artiklis 7 viidatud jagamismehhanismidesse. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral rakendada kohustust teha rahalisi osamakseid artiklis 7 viidatud jagamismehhanismidesse.

Välja arvatud ettevõtjate puhul, kes on artikli 4 kohaselt määratud universaalteenuste osutajateks, ei tohi lubade andmine:

| — | olla arvuliselt piiratud, |
| --- | --- |

—

olla arvuliselt piiratud,

| — | viia selleni, et teenusepakkujale kehtestatakse universaalteenuste osutamise kohustused, kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamise nõuded ning lisaks ka rahalised maksed jagamismehhanismi, |
| --- | --- |

—

viia selleni, et teenusepakkujale kehtestatakse universaalteenuste osutamise kohustused, kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamise nõuded ning lisaks ka rahalised maksed jagamismehhanismi,

| — | dubleerida tingimusi, mis kehtivad ettevõtetele muude riigi õigusaktide põhjal, milles ei käsitleta postisektorit, |
| --- | --- |

—

dubleerida tingimusi, mis kehtivad ettevõtetele muude riigi õigusaktide põhjal, milles ei käsitleta postisektorit,

| — | seada ettevõtjatele muid tehnilisi või tegutsemistingimusi peale nende, mis on vajalikud käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

—

seada ettevõtjatele muid tehnilisi või tegutsemistingimusi peale nende, mis on vajalikud käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmiseks.

| 1. | Teenuste puhul, mis ei kuulu artiklis 3 määratletud universaalteenuste hulka, võivad liikmesriigid kasutusele võtta üldload sel määral, mis on vajalik, et tagada oluliste nõuete täitmine. |
| --- | --- |

1.

Teenuste puhul, mis ei kuulu artiklis 3 määratletud universaalteenuste hulka, võivad liikmesriigid kasutusele võtta üldload sel määral, mis on vajalik, et tagada oluliste nõuete täitmine.

| 2. | Teenuste puhul, mis kuuluvad artiklis 3 määratletud universaalteenuste hulka, võivad liikmesriigid kehtestada loa andmise korra, sh üksiklitsentsid sel määral, mis on vajalik, et tagada oluliste nõuete täitmine ja universaalteenuste säilimine.
  Lubade andmise korral võidakse:






  — | vajaduse korral seada tingimuseks universaalteenuse osutamise kohustus, |
| --- | --- | --- |

2.

Teenuste puhul, mis kuuluvad artiklis 3 määratletud universaalteenuste hulka, võivad liikmesriigid kehtestada loa andmise korra, sh üksiklitsentsid sel määral, mis on vajalik, et tagada oluliste nõuete täitmine ja universaalteenuste säilimine.

Lubade andmise korral võidakse:

—

vajaduse korral seada tingimuseks universaalteenuse osutamise kohustus,

| — | vajaduse korral kehtestada asjaomaste teenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamisega seotud nõuded, |
| --- | --- |

—

vajaduse korral kehtestada asjaomaste teenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamisega seotud nõuded,

| — | vajaduse korral rakendada kohustust teha rahalisi osamakseid artiklis 7 viidatud jagamismehhanismidesse. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral rakendada kohustust teha rahalisi osamakseid artiklis 7 viidatud jagamismehhanismidesse.

| — | kehtestada asjaomaste teenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamisega seotud nõuded. Kui need nõuded on kooskõlas ühenduse õigusega, võivad need olla seotud sotsiaal- ja keskkonnakaalutlustega, |
| --- | --- |

—

kehtestada asjaomaste teenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamisega seotud nõuded. Kui need nõuded on kooskõlas ühenduse õigusega, võivad need olla seotud sotsiaal- ja keskkonnakaalutlustega,

| — | rakendada kohustust teha rahalisi osamakseid artiklis 7 viidatud jagamismehhanismidesse, |
| --- | --- |

—

rakendada kohustust teha rahalisi osamakseid artiklis 7 viidatud jagamismehhanismidesse,

| — | kohustada andma eelnevalt oma teenuste pakkumiseks tööle võetud isikutele õigused, mis neil oleks olnud juhul, kui üleminek oleks toimunud direktiivi 77/187/EMÜ mõistes. Reguleeriv asutus peaks esitama töötajate nimekirja ja nende lepinguliste õiguste üksikasjad. |
| --- | --- |

—

kohustada andma eelnevalt oma teenuste pakkumiseks tööle võetud isikutele õigused, mis neil oleks olnud juhul, kui üleminek oleks toimunud direktiivi 77/187/EMÜ mõistes. Reguleeriv asutus peaks esitama töötajate nimekirja ja nende lepinguliste õiguste üksikasjad.

Välja arvatud ettevõtjate puhul, kes on artikli 4 kohaselt määratud universaalteenuste osutajateks, ei tohi lubade andmine:

| — | olla arvuliselt piiratud, |
| --- | --- |

—

olla arvuliselt piiratud,

| — | viia selleni, et teenusepakkujale kehtestatakse universaalteenuste osutamise kohustused, kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamise nõuded ning lisaks ka rahalised maksed jagamismehhanismi, |
| --- | --- |

—

viia selleni, et teenusepakkujale kehtestatakse universaalteenuste osutamise kohustused, kvaliteedi, kättesaadavuse ja osutamise nõuded ning lisaks ka rahalised maksed jagamismehhanismi,

| — | dubleerida tingimusi, mis kehtivad ettevõtetele muude riigi õigusaktide põhjal, milles ei käsitleta postisektorit, |
| --- | --- |

—

dubleerida tingimusi, mis kehtivad ettevõtetele muude riigi õigusaktide põhjal, milles ei käsitleta postisektorit,

| — | seada ettevõtjatele muid tehnilisi või tegutsemistingimusi peale nende, mis on vajalikud käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

—

seada ettevõtjatele muid tehnilisi või tegutsemistingimusi peale nende, mis on vajalikud käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmiseks.

Motivatsioon

2009. aasta lõpuks avaldab komisjon uue uurimuse, mille eesmärk on selgitada, kuidas tulevikus hakatakse tarbijatele osutama universaalteenuseid nii Euroopa linnades kui ka maapiirkondades. Vahepealsel perioodil tuleks säilitada senine olukord, sealhulgas ka reserveeritud ala.

Muudatusettepanek 8

Direktiivi 97/67/EÜ artikkel 19

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriik tagab, et postiteenuseid osutavad ettevõtted teeksid kättesaadavaks postiteenuste kasutajate kaebuste, eelkõige postisaadetiste kaotsimineku, varguse ja rikkumisega või teenuse kvaliteedistandarditele mittevastavusega seotud kaebuste lahendamise selge, lihtsa ja odava menetluse (sealhulgas menetluse selle väljaselgitamiseks, kes vastutab juhtudel, millesse on kaasatud rohkem kui üks operaator). | Liikmesriik tagab, et kõik postiteenuseid osutavad ettevõtted teeksid kättesaadavaks postiteenuste kasutajate kaebuste, eelkõige postisaadetiste kaotsimineku, varguse ja rikkumisega või teenuse kvaliteedistandarditele mittevastavusega seotud kaebuste lahendamise selge, lihtsa ja odava menetluse (sealhulgas menetluse selle väljaselgitamiseks, kes vastutab juhtudel, millesse on kaasatud rohkem kui üks operaator). |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriik tagab, et postiteenuseid osutavad ettevõtted teeksid kättesaadavaks postiteenuste kasutajate kaebuste, eelkõige postisaadetiste kaotsimineku, varguse ja rikkumisega või teenuse kvaliteedistandarditele mittevastavusega seotud kaebuste lahendamise selge, lihtsa ja odava menetluse (sealhulgas menetluse selle väljaselgitamiseks, kes vastutab juhtudel, millesse on kaasatud rohkem kui üks operaator).

Liikmesriik tagab, et kõik postiteenuseid osutavad ettevõtted teeksid kättesaadavaks postiteenuste kasutajate kaebuste, eelkõige postisaadetiste kaotsimineku, varguse ja rikkumisega või teenuse kvaliteedistandarditele mittevastavusega seotud kaebuste lahendamise selge, lihtsa ja odava menetluse (sealhulgas menetluse selle väljaselgitamiseks, kes vastutab juhtudel, millesse on kaasatud rohkem kui üks operaator).

Motivatsioon

On oluline tagada, et ühesugused menetlused kehtivad kõikidele postiteenuseid osutavatele ettevõtetele, mitte ainult universaalteenuseid osutavatele ettevõtetele.

Muudatusettepanek 9

Direktiivi 97/67/EÜ artikkel 21

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Komisjoni abistab komitee. |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Komisjoni abistab komitee.

| 1. | Komisjoni abistab komitee. Komisjon koosneb iga liikmesriigi esindajast ning iga liikmesriigi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatest. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni abistab komitee. Komisjon koosneb iga liikmesriigi esindajast ning iga liikmesriigi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatest.

Motivatsioon

Artikli 21 kohaselt moodustatud komiteed teavitatakse meetmetest, mida liikmesriigid võtavad universaalteenuste osutamise kindlustamiseks, ja ta jälgib nende arengut. On oluline, et komitee tegevusest võtaksid osa ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad, kuna nende arvamused võivad liikmesriikide omast erineda.

Muudatusettepanek 10

Direktiivi 97/67/EÜ artikkel 22a

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Liikmesriik tagab, et postiteenuseid osutavad ettevõtted edastavad kogu teabe, sealhulgas finantsteabe ning teabe universaalteenuse osutamise kohta, mis on vajalik:






  a) | riigi reguleerivale asutusele, et tagada vastavus käesoleva direktiivi sätetega või käesoleva direktiivi alusel tehtud otsustega; |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Liikmesriik tagab, et postiteenuseid osutavad ettevõtted edastavad kogu teabe, sealhulgas finantsteabe ning teabe universaalteenuse osutamise kohta, mis on vajalik:

a)

riigi reguleerivale asutusele, et tagada vastavus käesoleva direktiivi sätetega või käesoleva direktiivi alusel tehtud otsustega;

| b) | selgelt määratletud statistilisteks eesmärkideks. |
| --- | --- |

b)

selgelt määratletud statistilisteks eesmärkideks.

| 2. | Ettevõtted edastavad riigi reguleeriva asutuse nõudmise korral asjaomase teabe viivitamata ja ettenähtud tähtaegadeks ning nii üksikasjalikult, kui asutus seda nõuab. Riigi reguleeriva asutuse nõutav teave peab olema vajalik asutuse ülesannete täitmiseks. Riigi reguleeriv asutus põhjendab, milleks ta esitab teabepäringu. |
| --- | --- |

2.

Ettevõtted edastavad riigi reguleeriva asutuse nõudmise korral asjaomase teabe viivitamata ja ettenähtud tähtaegadeks ning nii üksikasjalikult, kui asutus seda nõuab. Riigi reguleeriva asutuse nõutav teave peab olema vajalik asutuse ülesannete täitmiseks. Riigi reguleeriv asutus põhjendab, milleks ta esitab teabepäringu.

| 1. | Liikmesriik tagab, et postiteenuseid osutavad ettevõtted edastavad universaalteenuste kohta
  kogu
  mõistlikul määral asjakohast teabe
  vet, sealhulgas finantsteabe
  vet ning teabe
  vet universaalteenuse osutamise kohta, mis on vajalik:






  a) | riigi reguleerivale asutusele, et tagada vastavus käesoleva direktiivi sätetega või käesoleva direktiivi alusel tehtud otsustega; |
| --- | --- | --- |

1.

Liikmesriik tagab, et postiteenuseid osutavad ettevõtted edastavad universaalteenuste kohta
  kogu
  mõistlikul määral asjakohast teabe
  vet, sealhulgas finantsteabe
  vet ning teabe
  vet universaalteenuse osutamise kohta, mis on vajalik:

a)

riigi reguleerivale asutusele, et tagada vastavus käesoleva direktiivi sätetega või käesoleva direktiivi alusel tehtud otsustega;

| b) | selgelt määratletud statistilisteks eesmärkideks. |
| --- | --- |

b)

selgelt määratletud statistilisteks eesmärkideks.

| 2. | Ettevõtted edastavad riigi reguleeriva asutuse nõudmise korral asjaomase teabe viivitamata ja ettenähtud tähtaegadeks ning nii üksikasjalikult, kui asutus seda nõuab. Riigi reguleeriva asutuse nõutav teave peab olema vajalik asutuse ülesannete täitmiseks. Riigi reguleeriv asutus põhjendab, milleks ta esitab teabepäringu. |
| --- | --- |

2.

Ettevõtted edastavad riigi reguleeriva asutuse nõudmise korral asjaomase teabe viivitamata ja ettenähtud tähtaegadeks ning nii üksikasjalikult, kui asutus seda nõuab. Riigi reguleeriva asutuse nõutav teave peab olema vajalik asutuse ülesannete täitmiseks. Riigi reguleeriv asutus põhjendab, milleks ta esitab teabepäringu.

Motivatsioon

Tekst peaks olema kirjutatud nii, et see viitaks selgelt mõistlikkusele ja kohustuse asjakohasusele postiettevõtete seisukohast ning et teavitamise kohustus oleks piiratud vaid universaalteenuste hulka kuuluvate teenustega.

Muudatusettepanek 11

Direktiivi 97/67/EÜ artikkel 23

| Komisjoni pakutud tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga kolme aasta järel, esimest korda mitte hiljem kui 31. detsembril 2011. aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas asjakohase teabe postisektori arengu kohta, eriti selle majanduslike, sotsiaalsete, tööhõivealaste ja tehnoloogiliste aspektide ja ka teenuste kvaliteedi kohta. Aruandele on vajaduse korral lisatud ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | Iga kolme aasta järel, esimest korda mitte hiljem kui 31. detsembril 2011. aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas asjakohase teabe postisektori arengu kohta, eriti selle majanduslike, sotsiaalsete, tööhõivealaste ja tehnoloogiliste aspektide ja ka teenuste kvaliteedi kohta. Aruandele
  Aruanne sisaldab ka üksikasjalikku analüüsi liberaliseerimise praeguste ja võimalike tulevaste mõjude kohta piirkondadele, pöörates erilist tähelepanu mägipiirkondadele, millel on erivajadused võrreldes teiste piirkondadega, ning sellele on vajaduse korral lisatud ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni pakutud tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Iga kolme aasta järel, esimest korda mitte hiljem kui 31. detsembril 2011. aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas asjakohase teabe postisektori arengu kohta, eriti selle majanduslike, sotsiaalsete, tööhõivealaste ja tehnoloogiliste aspektide ja ka teenuste kvaliteedi kohta. Aruandele on vajaduse korral lisatud ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Iga kolme aasta järel, esimest korda mitte hiljem kui 31. detsembril 2011. aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas asjakohase teabe postisektori arengu kohta, eriti selle majanduslike, sotsiaalsete, tööhõivealaste ja tehnoloogiliste aspektide ja ka teenuste kvaliteedi kohta. Aruandele
  Aruanne sisaldab ka üksikasjalikku analüüsi liberaliseerimise praeguste ja võimalike tulevaste mõjude kohta piirkondadele, pöörates erilist tähelepanu mägipiirkondadele, millel on erivajadused võrreldes teiste piirkondadega, ning sellele on vajaduse korral lisatud ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Motivatsioon

On oluline, et aruandes ei käsitletaks direktiivi mõju mitte ainult liikmesriikidele, vaid arvestataks ka piirkondlike mõjusid.

Brüssel, 6. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

III.   Menetlus

| Pealkiri: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega |
| --- | --- |
| Viited: | KOM(2006) 594 lõplik — 2006/0196 (COD) |
| Õiguslik alus: | artikli 265 esimene lõik |
| Menetlusviis: | |
| Nõukogu konsulteerimistaotlus: | 22. november 2006 |
| Komitee presidendi otsus: | 9. jaanuar 2007 |
| Vastutav komisjon: | majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon (ECOS) |
| Raportöör: | Elina Lehto, Lohja linnapea, (FI/PES) |
| Analüüsi teabekiri: | 5. veebruar 2007 |
| Arutamine komisjonis: | 30. märts 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 30. märts 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | võeti vastu häälteenamusega |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | Arvamus „Euroopa Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postituru konkurentsile avamisega” (KOM(2000) 319 lõplik, CdR 309/2000 fin (1));
  Arvamus „Euroopa Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ühenduse postiteenuste väljaarendamise ühiste eeskirjade ja teenuste kvaliteedi parandamise kohta” (KOM(95) 227 lõplik, CdR 422/1995 fin (2)); |

Pealkiri:

Pealkiri:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega

Viited:

Viited:

KOM(2006) 594 lõplik — 2006/0196 (COD)

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

artikli 265 esimene lõik

Menetlusviis:

Menetlusviis:

Nõukogu konsulteerimistaotlus:

Nõukogu konsulteerimistaotlus:

22. november 2006

Komitee presidendi otsus:

Komitee presidendi otsus:

9. jaanuar 2007

Vastutav komisjon:

Vastutav komisjon:

majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon (ECOS)

Raportöör:

Raportöör:

Elina Lehto, Lohja linnapea, (FI/PES)

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

5. veebruar 2007

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

30. märts 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

30. märts 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

võeti vastu häälteenamusega

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

Arvamus „Euroopa Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postituru konkurentsile avamisega” (KOM(2000) 319 lõplik, CdR 309/2000 fin (1));

1

Arvamus „Euroopa Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ühenduse postiteenuste väljaarendamise ühiste eeskirjade ja teenuste kvaliteedi parandamise kohta” (KOM(95) 227 lõplik, CdR 422/1995 fin (2));

2

---

(1)  EÜT C 144, 16.5.2001, lk 20.

1

(2)  EÜT C 337, 11.11.1996, lk 28.

2

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/48

---

Regioonide Komitee arvamus „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel”

(2007/C 197/08)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab tõsiasja, et komisjoni eesmärk ei ole enamikus liikmesriikides kehtestatud riiklike meetmete asendamine ühenduse meetmetega ega õigusaktide ühtlustamine alkoholist tingitud kahju ennetamise valdkonnas; jagab komisjoni seisukohta, et enamikus liikmesriikides kehtestatud riiklikud meetmed kuuluvad vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 152 ja subsidiaarsuse põhimõttele riiklikku pädevusse; |
| --- | --- |

—

tervitab tõsiasja, et komisjoni eesmärk ei ole enamikus liikmesriikides kehtestatud riiklike meetmete asendamine ühenduse meetmetega ega õigusaktide ühtlustamine alkoholist tingitud kahju ennetamise valdkonnas; jagab komisjoni seisukohta, et enamikus liikmesriikides kehtestatud riiklikud meetmed kuuluvad vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 152 ja subsidiaarsuse põhimõttele riiklikku pädevusse;

| — | viitab sellele, et komisjoni kavatsus võrrelda liikmesriikides juba võetud meetmeid ja määratleda parimad tavad, eelkõige aga määratleda valdkonnad, milles komisjoni arvates oleks tarvis edasisi edusamme, peab jääma asutamislepingutes toodud eesmärkide ja pädevuste piiridesse; |
| --- | --- |

—

viitab sellele, et komisjoni kavatsus võrrelda liikmesriikides juba võetud meetmeid ja määratleda parimad tavad, eelkõige aga määratleda valdkonnad, milles komisjoni arvates oleks tarvis edasisi edusamme, peab jääma asutamislepingutes toodud eesmärkide ja pädevuste piiridesse;

| — | toetab komisjoni seisukohta, et EÜ asutamislepingu artiklis 152 nähakse tervishoiupoliitika valdkonnas ette pädevuste selge jaotus Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel, ning seega piirdub ühenduse tegevus sisuliselt riiklike meetmete täiendamisega; |
| --- | --- |

—

toetab komisjoni seisukohta, et EÜ asutamislepingu artiklis 152 nähakse tervishoiupoliitika valdkonnas ette pädevuste selge jaotus Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel, ning seega piirdub ühenduse tegevus sisuliselt riiklike meetmete täiendamisega;

| — | ei jaga komisjoni seisukohta, et suure ja äärmusliku alkoholitarbimise ennetamiseks ja ohjamiseks on vaja ühtset määratlust terminile „jooming”; |
| --- | --- |

—

ei jaga komisjoni seisukohta, et suure ja äärmusliku alkoholitarbimise ennetamiseks ja ohjamiseks on vaja ühtset määratlust terminile „jooming”;

| — | kahtleb tõsiselt, kas komisjoni ettepanek joomisharjumuste erinevuste hindamiseks riikide, vanuserühmade ja sugude lõikes on kasulik. Sama kehtib alkoholi käsitlevate paindlike, kuid ühtlustatud määratluste süsteemi ning alkoholi tarbimise korduvate ja võrreldavate uuringute kohta, mis alkoholi tarbimise erinevaid kultuurilisi harjumusi eri liikmesriikides (mida tunnistab ka komisjon) arvestades ei anna tõenäoliselt kuigi palju uut teavet. |
| --- | --- |

—

kahtleb tõsiselt, kas komisjoni ettepanek joomisharjumuste erinevuste hindamiseks riikide, vanuserühmade ja sugude lõikes on kasulik. Sama kehtib alkoholi käsitlevate paindlike, kuid ühtlustatud määratluste süsteemi ning alkoholi tarbimise korduvate ja võrreldavate uuringute kohta, mis alkoholi tarbimise erinevaid kultuurilisi harjumusi eri liikmesriikides (mida tunnistab ka komisjon) arvestades ei anna tõenäoliselt kuigi palju uut teavet.

I.   Poliitilised soovitused

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel”

KOM(2006) 625 lõplik

REGIOONIDE KOMITEE

Seoses komisjoni teatisega

| 1. | viitab sellele, et alkoholi kuritarvitamisega seonduvad terviseriskid on juba pikka aega olnud ühiskondlike ja poliitiliste arutelude keskmes. Kõnealuses kontekstis on mõistetav, et Euroopa Komisjon käsitleb nimetatud teemat ning keskendub seejuures eelkõige aspektidele, mis on seotud kõrge ja liigse alkoholitarbimise ennetamise ja vähendamise, alaealiste alkoholitarbimise, alkoholist tingitud liiklusõnnetuste ning fetaalse alkoholisündroomiga; |
| --- | --- |

1.

viitab sellele, et alkoholi kuritarvitamisega seonduvad terviseriskid on juba pikka aega olnud ühiskondlike ja poliitiliste arutelude keskmes. Kõnealuses kontekstis on mõistetav, et Euroopa Komisjon käsitleb nimetatud teemat ning keskendub seejuures eelkõige aspektidele, mis on seotud kõrge ja liigse alkoholitarbimise ennetamise ja vähendamise, alaealiste alkoholitarbimise, alkoholist tingitud liiklusõnnetuste ning fetaalse alkoholisündroomiga;

| 2. | peab liikmesriikides valitsevate alkoholitarbimisega seonduvate erinevate kultuuriliste harjumuste taustal oluliseks, et teatises ei käsitletaks alkoholitarbimist kui sellist, vaid selle kuritarvitamist ja kahjulikke tagajärgi; |
| --- | --- |

2.

peab liikmesriikides valitsevate alkoholitarbimisega seonduvate erinevate kultuuriliste harjumuste taustal oluliseks, et teatises ei käsitletaks alkoholitarbimist kui sellist, vaid selle kuritarvitamist ja kahjulikke tagajärgi;

| 3. | tervitab tõsiasja, et komisjoni eesmärk ei ole enamikus liikmesriikides kehtestatud riiklike meetmete asendamine ühenduse meetmetega ega õigusaktide ühtlustamine alkoholist tingitud kahju ennetamise valdkonnas; jagab komisjoni seisukohta, et enamikus liikmesriikides kehtestatud riiklikud meetmed kuuluvad vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 152 ja subsidiaarsuse põhimõttele riiklikku pädevusse; |
| --- | --- |

3.

tervitab tõsiasja, et komisjoni eesmärk ei ole enamikus liikmesriikides kehtestatud riiklike meetmete asendamine ühenduse meetmetega ega õigusaktide ühtlustamine alkoholist tingitud kahju ennetamise valdkonnas; jagab komisjoni seisukohta, et enamikus liikmesriikides kehtestatud riiklikud meetmed kuuluvad vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 152 ja subsidiaarsuse põhimõttele riiklikku pädevusse;

| 4. | viitab kõnealuses kontekstis sellele, et komisjoni kavatsus võrrelda liikmesriikides juba võetud meetmeid ja määratleda parimad tavad, eelkõige aga määratleda valdkonnad, milles komisjoni arvates oleks tarvis edasisi edusamme, peab jääma asutamislepingutes toodud eesmärkide ja pädevuste piiridesse; |
| --- | --- |

4.

viitab kõnealuses kontekstis sellele, et komisjoni kavatsus võrrelda liikmesriikides juba võetud meetmeid ja määratleda parimad tavad, eelkõige aga määratleda valdkonnad, milles komisjoni arvates oleks tarvis edasisi edusamme, peab jääma asutamislepingutes toodud eesmärkide ja pädevuste piiridesse;

| 5. | tunnustab seda, et komisjon võtab liikmesriikide poliitikat toetavate ja täiendavate meetmete käsitlemisel täielikult arvesse olemasolevaid suuri erinevusi alkoholi tarbimise harjumustes ja kultuuris Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

5.

tunnustab seda, et komisjon võtab liikmesriikide poliitikat toetavate ja täiendavate meetmete käsitlemisel täielikult arvesse olemasolevaid suuri erinevusi alkoholi tarbimise harjumustes ja kultuuris Euroopa Liidus;

Seoses tegutsemisvolitustega

| 6. | toetab komisjoni seisukohta, et EÜ asutamislepingu artiklis 152 nähakse tervishoiupoliitika valdkonnas ette pädevuste selge jaotus Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel, ning seega piirdub ühenduse tegevus sisuliselt riiklike meetmete täiendamisega; |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni seisukohta, et EÜ asutamislepingu artiklis 152 nähakse tervishoiupoliitika valdkonnas ette pädevuste selge jaotus Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel, ning seega piirdub ühenduse tegevus sisuliselt riiklike meetmete täiendamisega;

| 7. | jagab komisjoni seisukohta, et paljudes liikmesriikides on ulatuslikud strateegiad alkoholi kuritarvitamise tervistkahjustava mõju vastu võitlemiseks ning et enamikus liikmesriikides on juba võetud meetmeid alkoholist põhjustatud kahju vähendamiseks; |
| --- | --- |

7.

jagab komisjoni seisukohta, et paljudes liikmesriikides on ulatuslikud strateegiad alkoholi kuritarvitamise tervistkahjustava mõju vastu võitlemiseks ning et enamikus liikmesriikides on juba võetud meetmeid alkoholist põhjustatud kahju vähendamiseks;

| 8. | võtab teadmiseks komisjoni strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel, kuid subsidiaarsuse põhimõtet ja ka komisjoni teatises mainitud alkoholitarbimisega seonduvaid erinevaid kultuurilisi harjumusi arvestades ei nõustu seisukohaga, et seoses eri liikmesriikides esinevate probleemide võimaliku sarnasusega on tingimata tarvis üleeuroopalist lähenemist; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks komisjoni strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel, kuid subsidiaarsuse põhimõtet ja ka komisjoni teatises mainitud alkoholitarbimisega seonduvaid erinevaid kultuurilisi harjumusi arvestades ei nõustu seisukohaga, et seoses eri liikmesriikides esinevate probleemide võimaliku sarnasusega on tingimata tarvis üleeuroopalist lähenemist;

Seoses tegutsemisvajadusega

| 9. | nõustub komisjoni seisukohaga, et alkoholi kuritarvitamisel on tohutu mõju rahva tervisele ning et see suurendab tervishoiu, tervisekindlustuse, õiguskaitse, avaliku korra tagamise ja töökohtadega seotud kulusid ning avaldab seega kahjulikku mõju majandusarengule ja ühiskonnale tervikuna. Seejuures on eriti ohustatud noored inimesed. Kõnealuses kontekstis on igati mõttekad strateegiad, mis on suunatud alkoholi kuritarvitamise ennetamisele ja kõnealuse probleemiga tegelemisele; |
| --- | --- |

9.

nõustub komisjoni seisukohaga, et alkoholi kuritarvitamisel on tohutu mõju rahva tervisele ning et see suurendab tervishoiu, tervisekindlustuse, õiguskaitse, avaliku korra tagamise ja töökohtadega seotud kulusid ning avaldab seega kahjulikku mõju majandusarengule ja ühiskonnale tervikuna. Seejuures on eriti ohustatud noored inimesed. Kõnealuses kontekstis on igati mõttekad strateegiad, mis on suunatud alkoholi kuritarvitamise ennetamisele ja kõnealuse probleemiga tegelemisele;

Seoses prioriteetsete valdkondade ja heade tavadega

| 10. | nõustub komisjoni seisukohaga, et eelkõige noorte puhul mõjutab alkoholi kuritarvitamine lisaks tervisele ja sotsiaalsele heaolule negatiivselt ka saavutatud haridustaset ning osalemist oma kogukonna ühiskondlikus elus ja demokraatias; möönab, et paljudes liikmesriikides toimub noorte hulgas üha enam joominguid. Kõnealuses kontekstis tundub eriti oluline arutada liikmesriikides ka reguleerivaid meetmeid, mille eesmärk on piirata alaealiste alkoholitarbimist ja ohjeldada noorte kahjulikke joomisharjumusi. Meeles tuleb aga pidada, et igasuguseid õiguslikke meetmeid tuleb liikmesriikides hoolikalt kaaluda ja ette valmistada, et mitte muuta asjaomaste inimeste mõjutamist veelgi raskemaks kõnealuste meetmete repressiivse olemuse tõttu; |
| --- | --- |

10.

nõustub komisjoni seisukohaga, et eelkõige noorte puhul mõjutab alkoholi kuritarvitamine lisaks tervisele ja sotsiaalsele heaolule negatiivselt ka saavutatud haridustaset ning osalemist oma kogukonna ühiskondlikus elus ja demokraatias; möönab, et paljudes liikmesriikides toimub noorte hulgas üha enam joominguid. Kõnealuses kontekstis tundub eriti oluline arutada liikmesriikides ka reguleerivaid meetmeid, mille eesmärk on piirata alaealiste alkoholitarbimist ja ohjeldada noorte kahjulikke joomisharjumusi. Meeles tuleb aga pidada, et igasuguseid õiguslikke meetmeid tuleb liikmesriikides hoolikalt kaaluda ja ette valmistada, et mitte muuta asjaomaste inimeste mõjutamist veelgi raskemaks kõnealuste meetmete repressiivse olemuse tõttu;

| 11. | jagab komisjoni seisukohta, et sõiduki joobes juhtimise vastaste riiklike ja piirkondlike meetmete tõhus rakendamine vähendaks oluliselt liikluses hukkunute arvu, saadud vigastusi ja nendest tulenevat invaliidsust; |
| --- | --- |

11.

jagab komisjoni seisukohta, et sõiduki joobes juhtimise vastaste riiklike ja piirkondlike meetmete tõhus rakendamine vähendaks oluliselt liikluses hukkunute arvu, saadud vigastusi ja nendest tulenevat invaliidsust;

| 12. | soovitab komisjonil teatises kirjeldatud ELi tasandi ühtse tõenditekogu koostamisel võtta samme, hindamaks mõõduka alkoholitarbimise tagajärgi ning leidmaks „alkoholi kuritarvitamise” ühtne määratlus; |
| --- | --- |

12.

soovitab komisjonil teatises kirjeldatud ELi tasandi ühtse tõenditekogu koostamisel võtta samme, hindamaks mõõduka alkoholitarbimise tagajärgi ning leidmaks „alkoholi kuritarvitamise” ühtne määratlus;

| 13. | ei jaga komisjoni seisukohta, et suure ja äärmusliku alkoholitarbimise ennetamiseks ja ohjamiseks on vaja ühtset määratlust terminile „jooming”; |
| --- | --- |

13.

ei jaga komisjoni seisukohta, et suure ja äärmusliku alkoholitarbimise ennetamiseks ja ohjamiseks on vaja ühtset määratlust terminile „jooming”;

| 14. | tervitab kavatsust käivitada uurimisalgatus tegevuskavade maksumuse ja neist tuleneva kasu hindamiseks, sest see võib kaasa aidata alkoholist põhjustatud kahju vähendamise erinevate kampaaniate edukuse hindamisele; |
| --- | --- |

14.

tervitab kavatsust käivitada uurimisalgatus tegevuskavade maksumuse ja neist tuleneva kasu hindamiseks, sest see võib kaasa aidata alkoholist põhjustatud kahju vähendamise erinevate kampaaniate edukuse hindamisele;

| 15. | kahtleb tõsiselt, kas komisjoni ettepanek joomisharjumuste erinevuste hindamiseks riikide, vanuserühmade ja sugude lõikes on kasulik. Sama kehtib alkoholi käsitlevate paindlike, kuid ühtlustatud määratluste süsteemi ning alkoholi tarbimise korduvate ja võrreldavate uuringute kohta, mis alkoholi tarbimise erinevaid kultuurilisi harjumusi eri liikmesriikides (mida tunnistab ka komisjon) arvestades ei anna tõenäoliselt kuigi palju uut teavet; |
| --- | --- |

15.

kahtleb tõsiselt, kas komisjoni ettepanek joomisharjumuste erinevuste hindamiseks riikide, vanuserühmade ja sugude lõikes on kasulik. Sama kehtib alkoholi käsitlevate paindlike, kuid ühtlustatud määratluste süsteemi ning alkoholi tarbimise korduvate ja võrreldavate uuringute kohta, mis alkoholi tarbimise erinevaid kultuurilisi harjumusi eri liikmesriikides (mida tunnistab ka komisjon) arvestades ei anna tõenäoliselt kuigi palju uut teavet;

| 16. | sellest sõltumata rõhutab tugevalt, et ELi strateegia rakendamine liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel ei tohi rahaliselt koormata piirkondlike ja kohalikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

16.

sellest sõltumata rõhutab tugevalt, et ELi strateegia rakendamine liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel ei tohi rahaliselt koormata piirkondlike ja kohalikke omavalitsusi;

Seoses meetmete tasanditega

| 17. | komisjoni poolt selgelt tunnustatud liikmesriikide täielikku pädevust arvestades tervitab komisjoni lähenemisviisi algatada ja edendada kolmel erineval tasandil meetmeid kahjulikust ja ohtlikust alkoholitarvitamisest tingitud tervistkahjustavate mõjude vastu; |
| --- | --- |

17.

komisjoni poolt selgelt tunnustatud liikmesriikide täielikku pädevust arvestades tervitab komisjoni lähenemisviisi algatada ja edendada kolmel erineval tasandil meetmeid kahjulikust ja ohtlikust alkoholitarvitamisest tingitud tervistkahjustavate mõjude vastu;

| 18. | tervitab põhimõtteliselt eelkõige koostöös liikmesriikidega edendatavaid strateegiaid alaealiste alkoholitarbimise vähendamiseks ning soovitab, et komisjoni kavandatav alkoholi- ja tervisefoorumi loomine toimuks osana ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammist, et tagada meetmete omavaheline kooskõla, ning aidata kaasa bürokraatia ning ametiasutustehulga vähendamisele, mida komisjon on korduvalt nõudnud; Euroopa Liidu tasandil tehtav alkoholi ja tervishoiuga seonduv töö peaks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil võetud meetmeid arvestades olema suunatud vastavasisuliste teadmiste ja parimate tavade vahetamisele; |
| --- | --- |

18.

tervitab põhimõtteliselt eelkõige koostöös liikmesriikidega edendatavaid strateegiaid alaealiste alkoholitarbimise vähendamiseks ning soovitab, et komisjoni kavandatav alkoholi- ja tervisefoorumi loomine toimuks osana ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammist, et tagada meetmete omavaheline kooskõla, ning aidata kaasa bürokraatia ning ametiasutustehulga vähendamisele, mida komisjon on korduvalt nõudnud; Euroopa Liidu tasandil tehtav alkoholi ja tervishoiuga seonduv töö peaks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil võetud meetmeid arvestades olema suunatud vastavasisuliste teadmiste ja parimate tavade vahetamisele;

| 19. | tervitab komisjoni lähenemisviisi uurida seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames, kuidas aitab uurimistegevus Euroopa tasandil kaasa Euroopa Liidu tegevuskavale toetada liikmesriike alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni lähenemisviisi uurida seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames, kuidas aitab uurimistegevus Euroopa tasandil kaasa Euroopa Liidu tegevuskavale toetada liikmesriike alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel;

| 20. | tervitab selgesõnaliselt asjaolu, et komisjon on teatises tegelenud liikmesriikide meetmete ja lähenemisviisidega alkoholi kuritarvitamise vähendamiseks ning neid ka arvesse võtnud; jagab siinkohal komisjoni seisukohta, et liikmesriikide erimeetmed alkoholist põhjustatud kahjude vähendamiseks arvestavad asjaomast kultuuritausta; |
| --- | --- |

20.

tervitab selgesõnaliselt asjaolu, et komisjon on teatises tegelenud liikmesriikide meetmete ja lähenemisviisidega alkoholi kuritarvitamise vähendamiseks ning neid ka arvesse võtnud; jagab siinkohal komisjoni seisukohta, et liikmesriikide erimeetmed alkoholist põhjustatud kahjude vähendamiseks arvestavad asjaomast kultuuritausta;

| 21. | on komisjoniga täiesti nõus, et riiklikud tegevuskavad võivad olla tõhusamad, kui neid toetab kohalik ja kogukonnal põhinev tegevus; tervitab kõnealuses seoses piirkondlike ja kohalike otsustajate kaasamist Euroopa Liidu tegevusse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 152; |
| --- | --- |

21.

on komisjoniga täiesti nõus, et riiklikud tegevuskavad võivad olla tõhusamad, kui neid toetab kohalik ja kogukonnal põhinev tegevus; tervitab kõnealuses seoses piirkondlike ja kohalike otsustajate kaasamist Euroopa Liidu tegevusse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 152;

| 22. | nõustub komisjoniga, et kogukonnad võivad anda oma panuse ennetus- ja toetuskavadesse kaitsmaks oma kodanikke alkoholist põhjustatud kahju eest, kuid rõhutab, et paljudes kohtades seda juba tehakse ning võtab seetõttu teadmiseks komisjoni strateegia kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamiseks; |
| --- | --- |

22.

nõustub komisjoniga, et kogukonnad võivad anda oma panuse ennetus- ja toetuskavadesse kaitsmaks oma kodanikke alkoholist põhjustatud kahju eest, kuid rõhutab, et paljudes kohtades seda juba tehakse ning võtab seetõttu teadmiseks komisjoni strateegia kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamiseks;

| 23. | seoses meetmete koordineerimisega Euroopa Liidu tasandil viitab EÜ asutamislepingu artikli 152 sättele, millega nähakse ette pädevuste selge jaotus tervishoiupoliitika valdkonnas Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel, mistõttu piirdub ühenduse tegevus sisuliselt riiklike meetmete täiendamisega. Komisjoni püüe parandada poliitiliste otsuste sidusust ei tohi põhjustada nimetatud pädevuste selge jaotuse rikkumist; lükkab seetõttu tagasi ka ühtse hoiatusmärgistuse kehtestamise, mida komisjon teatises ei välista; samas toetab reklaamimisel kindlalt isereguleerimise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

23.

seoses meetmete koordineerimisega Euroopa Liidu tasandil viitab EÜ asutamislepingu artikli 152 sättele, millega nähakse ette pädevuste selge jaotus tervishoiupoliitika valdkonnas Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel, mistõttu piirdub ühenduse tegevus sisuliselt riiklike meetmete täiendamisega. Komisjoni püüe parandada poliitiliste otsuste sidusust ei tohi põhjustada nimetatud pädevuste selge jaotuse rikkumist; lükkab seetõttu tagasi ka ühtse hoiatusmärgistuse kehtestamise, mida komisjon teatises ei välista; samas toetab reklaamimisel kindlalt isereguleerimise lähenemisviisi;

Seoses kokkuvõttega

| 24. | jagab komisjoni arvamust, et komisjoni peamine panus alkoholistrateegiasse peaks seisnema selle valdkonna riiklike poliitikate ja strateegiate täiendamises. Seda näeb ette ka EÜ asutamislepingu artikkel 152; tervitab väga asjaolu, et komisjon ei kavatse ELi ja liikmesriikide vahelist pädevuste jaotust arvesse võttes esitada uusi õigusaktide ettepanekuid; |
| --- | --- |

24.

jagab komisjoni arvamust, et komisjoni peamine panus alkoholistrateegiasse peaks seisnema selle valdkonna riiklike poliitikate ja strateegiate täiendamises. Seda näeb ette ka EÜ asutamislepingu artikkel 152; tervitab väga asjaolu, et komisjon ei kavatse ELi ja liikmesriikide vahelist pädevuste jaotust arvesse võttes esitada uusi õigusaktide ettepanekuid;

| 25. | tervitab lisaks asjaolu, et komisjon paneb strateegia rakendamisel rõhku subsidiaarsuse põhimõttele ja haldusmenetluse lihtsustamisele. |
| --- | --- |

25.

tervitab lisaks asjaolu, et komisjon paneb strateegia rakendamisel rõhku subsidiaarsuse põhimõttele ja haldusmenetluse lihtsustamisele.

Brüssel, 6. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

II.   Menetlus

| Pealkiri: | Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel” |
| --- | --- |
| Viide: | KOM(2006) 625 lõplik |
| Õiguslik alus: | EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1 |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | — |
| Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus: | 24. oktoober 2006 |
| Juhatuse otsus: | 25. aprill 2006 |
| Juhtivkomisjon: | säästva arengu komisjon (DEVE) |
| Raportöör: | Hesseni liidumaa föderaal- ja Euroopa asjade minister Volker Hoff (DE/EPP) |
| Analüüsi teabekiri: | 22. detsember 2006 |
| Arutamine komisjonis: | 6. märts 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 6. märts 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | häälteenamus |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | — |

Pealkiri:

Pealkiri:

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel”

Viide:

Viide:

KOM(2006) 625 lõplik

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

—

Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus:

Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotlus:

24. oktoober 2006

Juhatuse otsus:

Juhatuse otsus:

25. aprill 2006

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

säästva arengu komisjon (DEVE)

Raportöör:

Raportöör:

Hesseni liidumaa föderaal- ja Euroopa asjade minister Volker Hoff (DE/EPP)

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

22. detsember 2006

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

6. märts 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

6. märts 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

häälteenamus

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

—

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/52

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa arengukonsensuse juhtimine”

(2007/C 197/09)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | on veendunud, et demokraatlik juhtimine on vundament, millel rajaneb aastatuhande arengueesmärkide täitmine ja mis peab põhinema laiapõhjalisel lähenemisviisil, ning et parem juhtimine on eduka arengupoliitika võti. Hea juhtimise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid kodanikele lähimal tasandil; |
| --- | --- |

—

on veendunud, et demokraatlik juhtimine on vundament, millel rajaneb aastatuhande arengueesmärkide täitmine ja mis peab põhinema laiapõhjalisel lähenemisviisil, ning et parem juhtimine on eduka arengupoliitika võti. Hea juhtimise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid kodanikele lähimal tasandil;

| — | leiab, et ei piisa mainimisest, et „kohalikud omavalitsused võivad aastatuhande arengueesmärkide täitmisel mängida olulist rolli”, vaid juhtimise elluviimine eeldab ka, et riigi kõikidel võimutasanditel juhitakse viisil, mille aluseks on läbipaistvuse ja elanikkonna osalemise põhimõte ja millega peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest. Seetõttu komitee |
| --- | --- |

—

leiab, et ei piisa mainimisest, et „kohalikud omavalitsused võivad aastatuhande arengueesmärkide täitmisel mängida olulist rolli”, vaid juhtimise elluviimine eeldab ka, et riigi kõikidel võimutasanditel juhitakse viisil, mille aluseks on läbipaistvuse ja elanikkonna osalemise põhimõte ja millega peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest. Seetõttu komitee

| — | peab neis tingimustes oluliseks, eelkõige Vahemere-äärseid riike silmas pidades (kellest mitu kuulub Aafrika strateegia alla), meenutada 13. oktoobril 2005. aastal vastu võetud Euroopa-Vahemere partnerluse kümnenda aastapäeva teemalise arvamuse CdR 142/2005 soovitusi Euroopa-Vahemere kohalike omavalitsuste foorumi käivitamise kohta, mida ta kordas 10. aprillil 2007 Valencias toimunud seminari järeldustes; |
| --- | --- |

—

peab neis tingimustes oluliseks, eelkõige Vahemere-äärseid riike silmas pidades (kellest mitu kuulub Aafrika strateegia alla), meenutada 13. oktoobril 2005. aastal vastu võetud Euroopa-Vahemere partnerluse kümnenda aastapäeva teemalise arvamuse CdR 142/2005 soovitusi Euroopa-Vahemere kohalike omavalitsuste foorumi käivitamise kohta, mida ta kordas 10. aprillil 2007 Valencias toimunud seminari järeldustes;

| — | juhib tähelepanu finantsabile, mida kohaliku tasandi juhtimine väärib: eraldada maksimaalselt 15 % eelarvelisest abist (nagu nähakse ette 10. Euroopa Arengufondi (EAF) määruses) kodanikuühiskonna toetamisele, tehnilisele koostööle ja juhtimisele (v.a keskse valdkonna puhul) tundub selgelt ebapiisav. Ülemmäär peaks ulatuma vähemalt 25 %-ni, mis kataks nii riikliku kui ka kohaliku mõõtme; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu finantsabile, mida kohaliku tasandi juhtimine väärib: eraldada maksimaalselt 15 % eelarvelisest abist (nagu nähakse ette 10. Euroopa Arengufondi (EAF) määruses) kodanikuühiskonna toetamisele, tehnilisele koostööle ja juhtimisele (v.a keskse valdkonna puhul) tundub selgelt ebapiisav. Ülemmäär peaks ulatuma vähemalt 25 %-ni, mis kataks nii riikliku kui ka kohaliku mõõtme;

| — | kutsub komisjoni üles — kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöölepingu eesmärkidega arendada ja väärtustada detsentraliseeritud koostööd — tagama tehnilist ja rahalist toetust ning tegema komiteega koostööd detsentraliseeritud koostöö foorumi ellukutsumiseks, et edendada ja paremini juhtida ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmandate riikide samalaadsete organite detsentraliseeritud koostööd. |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles — kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöölepingu eesmärkidega arendada ja väärtustada detsentraliseeritud koostööd — tagama tehnilist ja rahalist toetust ning tegema komiteega koostööd detsentraliseeritud koostöö foorumi ellukutsumiseks, et edendada ja paremini juhtida ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmandate riikide samalaadsete organite detsentraliseeritud koostööd.

I.   Poliitilised soovitused

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele teemal „Euroopa arengukonsensuse juhtimine: teel ühtsele lähenemisviisile Euroopa Liidus”

KOM(2006) 421 lõplik — 2006/1020 (SEC), 2006/1021 (SEC), 2006/1022 (SEC)

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | jagab mitmeid komisjoni teatises väljendatud üldsuuniseid, mille kohaselt






  a) | demokraatlik juhtimine on vundament, millel rajaneb aastatuhande arengueesmärkide täitmine ja mis peab põhinema laiapõhjalisel lähenemisviisil: juhtimine ei piirne korruptsioonivastase võitlusega, vaid tuleneb eri faktorite koostoimest, mille toimivus otsustab riigi eluvõime ja arengu, mis toob kasu kõigile; |
| --- | --- | --- |

1.

jagab mitmeid komisjoni teatises väljendatud üldsuuniseid, mille kohaselt

a)

demokraatlik juhtimine on vundament, millel rajaneb aastatuhande arengueesmärkide täitmine ja mis peab põhinema laiapõhjalisel lähenemisviisil: juhtimine ei piirne korruptsioonivastase võitlusega, vaid tuleneb eri faktorite koostoimest, mille toimivus otsustab riigi eluvõime ja arengu, mis toob kasu kõigile;

| b) | tuleb eelistada omavastutust ja poliitilist dialoogi väljastpoolt tingimuste seadmisele, millel võib olla negatiivne mõju elanikkonnale; |
| --- | --- |

b)

tuleb eelistada omavastutust ja poliitilist dialoogi väljastpoolt tingimuste seadmisele, millel võib olla negatiivne mõju elanikkonnale;

| c) | on oluline anda 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooniga kooskõlas kõigile Euroopa abiandjatele ühised pidepunktid juhtimispõhimõtte elluviimiseks abi andmisel; |
| --- | --- |

c)

on oluline anda 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooniga kooskõlas kõigile Euroopa abiandjatele ühised pidepunktid juhtimispõhimõtte elluviimiseks abi andmisel;

| 2. | soovib kinnitada põhimõtet, mida väljendas komitee omaalgatusliku arvamuse soovitustes detsentraliseeritud koostöö rolli kohta arengupoliitika reformimisel (CdR 224/2005), mille kohaselt on parem juhtimine eduka arengupoliitika võti ning hea juhtimise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid kodanikele lähimal tasandil; |
| --- | --- |

2.

soovib kinnitada põhimõtet, mida väljendas komitee omaalgatusliku arvamuse soovitustes detsentraliseeritud koostöö rolli kohta arengupoliitika reformimisel (CdR 224/2005), mille kohaselt on parem juhtimine eduka arengupoliitika võti ning hea juhtimise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid kodanikele lähimal tasandil;

| 3. | leiab seega, et demokraatliku juhtimise tõhus ellurakendamine eeldab komisjoni põhimõtete käsitlemist laiemalt kui üksnes riiklikul ja valitsustevahelisel tasandil, samuti detsentraliseerimise ja demokraatia teostamise väljakutsetega arvestamist kohalikul tasandil; soovitab, et vastasmõju ei käsitletaks ainult kui dünaamikat riigi eri sektorite vahel, vaid püütaks jõuda riikliku ja kohaliku tasandi juhtimisel omavahelise kooskõlani; |
| --- | --- |

3.

leiab seega, et demokraatliku juhtimise tõhus ellurakendamine eeldab komisjoni põhimõtete käsitlemist laiemalt kui üksnes riiklikul ja valitsustevahelisel tasandil, samuti detsentraliseerimise ja demokraatia teostamise väljakutsetega arvestamist kohalikul tasandil; soovitab, et vastasmõju ei käsitletaks ainult kui dünaamikat riigi eri sektorite vahel, vaid püütaks jõuda riikliku ja kohaliku tasandi juhtimisel omavahelise kooskõlani;

| 4. | leiab, et ei piisa mainimisest, et „kohalikud omavalitsused võivad aastatuhande arengueesmärkide täitmisel mängida olulist rolli”, vaid juhtimise elluviimine eeldab ka, et riigi kõikidel võimutasanditel juhitakse viisil, mille aluseks on läbipaistvuse ja elanikkonna osalemise põhimõte ja millega peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest. Seetõttu tuleb komisjoni teatise rakendamisel juhinduda järgmisest põhimõtetest:






  a) | juhtimine tähendab usaldusväärsete ja pädevate kohalike omavalitsuste loomist, kes suudaksid viia demokraatliku detsentraliseerimise edusammud kodanikeni, millega peetakse kinni nende õigustest ja täidetakse nende vajadused; |
| --- | --- | --- |

4.

leiab, et ei piisa mainimisest, et „kohalikud omavalitsused võivad aastatuhande arengueesmärkide täitmisel mängida olulist rolli”, vaid juhtimise elluviimine eeldab ka, et riigi kõikidel võimutasanditel juhitakse viisil, mille aluseks on läbipaistvuse ja elanikkonna osalemise põhimõte ja millega peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest. Seetõttu tuleb komisjoni teatise rakendamisel juhinduda järgmisest põhimõtetest:

a)

juhtimine tähendab usaldusväärsete ja pädevate kohalike omavalitsuste loomist, kes suudaksid viia demokraatliku detsentraliseerimise edusammud kodanikeni, millega peetakse kinni nende õigustest ja täidetakse nende vajadused;

| b) | kogu ELi (nii komisjoni kui ka liikmesriikide) koostööpoliitika ja kõik ELi koostööprogrammid peavad täielikult arvestama vajadusega anda arengu- ja üleminekumaade kohalikele omavalitsustele vahendid, mis oleksid nende kohustustega vastavuses, ning anda Euroopa kohalikele omavalitsustele vahendid, millega nad saaksid tänu oma kogemusele ja teadmistele toetust pakkuda; |
| --- | --- |

b)

kogu ELi (nii komisjoni kui ka liikmesriikide) koostööpoliitika ja kõik ELi koostööprogrammid peavad täielikult arvestama vajadusega anda arengu- ja üleminekumaade kohalikele omavalitsustele vahendid, mis oleksid nende kohustustega vastavuses, ning anda Euroopa kohalikele omavalitsustele vahendid, millega nad saaksid tänu oma kogemusele ja teadmistele toetust pakkuda;

| c) | edusamme kohalikus juhtimises ja võimalikke takistusi tuleb riigi tasandil pidevalt hinnata. Kogutud teave tuleb suunata piirkondlikesse vaatlusorganitesse, mis on eri riikide kohalike omavalitsuste liikmete suhtlemise ja heade tavade levitamise tugipunkt. Vaatlusorganites, nagu ELi ja Ladina-Ameerika detsentraliseeritud koostöö seireüksus Barcelonas, jälgitakse ka asjaomase piirkonna kohalike omavalitsuste ja Euroopa Liidu või ka mõne teise piirkonna kohalike omavalitsuste suhteid. Sellega seoses oleks praegu prioriteetne luua teine seireüksus Aafrika piirkondlike ja kohalike omavalitsuste suhete vaatlemiseks; |
| --- | --- |

c)

edusamme kohalikus juhtimises ja võimalikke takistusi tuleb riigi tasandil pidevalt hinnata. Kogutud teave tuleb suunata piirkondlikesse vaatlusorganitesse, mis on eri riikide kohalike omavalitsuste liikmete suhtlemise ja heade tavade levitamise tugipunkt. Vaatlusorganites, nagu ELi ja Ladina-Ameerika detsentraliseeritud koostöö seireüksus Barcelonas, jälgitakse ka asjaomase piirkonna kohalike omavalitsuste ja Euroopa Liidu või ka mõne teise piirkonna kohalike omavalitsuste suhteid. Sellega seoses oleks praegu prioriteetne luua teine seireüksus Aafrika piirkondlike ja kohalike omavalitsuste suhete vaatlemiseks;

| d) | üldiselt võttes peaks iga riigi kohta koostatava strateegilise dokumendi välja töötamisel erilist tähelepanu pöörama arengumaade detsentraliseerimisprotsessile; |
| --- | --- |

d)

üldiselt võttes peaks iga riigi kohta koostatava strateegilise dokumendi välja töötamisel erilist tähelepanu pöörama arengumaade detsentraliseerimisprotsessile;

| 5. | soovitab valmis olla võimalikeks raskusteks omavastutuse põhimõtte rakendamisel, mis pakuti välja Euroopa Liidu arengustrateegias abisaaja riigi valitsusega suhtlemiseks juhtimise piirkondliku tasandiga arvestamisel; |
| --- | --- |

5.

soovitab valmis olla võimalikeks raskusteks omavastutuse põhimõtte rakendamisel, mis pakuti välja Euroopa Liidu arengustrateegias abisaaja riigi valitsusega suhtlemiseks juhtimise piirkondliku tasandiga arvestamisel;

Arengumaade, eriti AKV ja Aafrika riikide piirkondlikud omavalitsused

AKV riigid

| 6. | soovitab esiteks rakendada täielikult muudetud Cotonou lepingu uut artiklit 4 ja tagada, et detsentraliseeritud kohalike omavalitsustega tõepoolest konsulteeritakse asjaosalise riigi keskvalitsusega kokku lepitud ELi abiprogrammide uuendamisel; |
| --- | --- |

6.

soovitab esiteks rakendada täielikult muudetud Cotonou lepingu uut artiklit 4 ja tagada, et detsentraliseeritud kohalike omavalitsustega tõepoolest konsulteeritakse asjaosalise riigi keskvalitsusega kokku lepitud ELi abiprogrammide uuendamisel;

| 7. | peab hädavajalikuks, et konsulteerimise meetodite ja mõju kohta käiv teave oleks kättesaadav asjaosalise riigi linna- ja vallavolikogude liikmete ühendustele; |
| --- | --- |

7.

peab hädavajalikuks, et konsulteerimise meetodite ja mõju kohta käiv teave oleks kättesaadav asjaosalise riigi linna- ja vallavolikogude liikmete ühendustele;

| 8. | tervitab seetõttu tegevusjuhiste levitamist komisjoni delegatsioonides, et võetaks arvesse Euroopa Liidu tegevuse kohalikku mõõdet, eriti juhtimise alal, nagu soovitatud komitee arvamuses CdR 224/2005, kuid avaldab kahetsust, et nimetatud dokumente ei ole komiteele teadmiseks edastatud; |
| --- | --- |

8.

tervitab seetõttu tegevusjuhiste levitamist komisjoni delegatsioonides, et võetaks arvesse Euroopa Liidu tegevuse kohalikku mõõdet, eriti juhtimise alal, nagu soovitatud komitee arvamuses CdR 224/2005, kuid avaldab kahetsust, et nimetatud dokumente ei ole komiteele teadmiseks edastatud;

| 9. | peab vajalikuks vaadata üle „juhtimisprofiili” struktuur, mis põhineb vaid vähesel määral omavastutuse põhimõttel ega paranda tähelepanuväärselt kohaliku tasandi demokraatlikku juhtimist. Viimast ei vaadelda eraldi, vaid see esineb killustatult mitmes üheksast käsitletud valdkonnast (1). Mitme valdkonna (näiteks õigusriik, majanduse juhtimine) detsentraliseerimise mõõdet oleks siiski mõttekas käsitleda eraldi; |
| --- | --- |

9.

peab vajalikuks vaadata üle „juhtimisprofiili” struktuur, mis põhineb vaid vähesel määral omavastutuse põhimõttel ega paranda tähelepanuväärselt kohaliku tasandi demokraatlikku juhtimist. Viimast ei vaadelda eraldi, vaid see esineb killustatult mitmes üheksast käsitletud valdkonnast (1). Mitme valdkonna (näiteks õigusriik, majanduse juhtimine) detsentraliseerimise mõõdet oleks siiski mõttekas käsitleda eraldi;

| 10. | soovitab, et stimuleerimise eesmärgiga loodud nn juhtimisrahastut, mille eesmärk on „tuua demokraatlike juhtimistavade valdkonda tegelikke muutusi ja otsustavat edu”, kasutataks laialdaselt juhtimise keskvalitsuse ja kohaliku tasandi suhete edendamiseks, pidades kinni võrdsuse, läbipaistvuse ja elanikkonna osaluse põhimõtetest ning sellest, et abi ei antaks keskvalitsustele, kes ei anna omavalitsustele vahendeid, mis on nende kohustustega vastavuses; |
| --- | --- |

10.

soovitab, et stimuleerimise eesmärgiga loodud nn juhtimisrahastut, mille eesmärk on „tuua demokraatlike juhtimistavade valdkonda tegelikke muutusi ja otsustavat edu”, kasutataks laialdaselt juhtimise keskvalitsuse ja kohaliku tasandi suhete edendamiseks, pidades kinni võrdsuse, läbipaistvuse ja elanikkonna osaluse põhimõtetest ning sellest, et abi ei antaks keskvalitsustele, kes ei anna omavalitsustele vahendeid, mis on nende kohustustega vastavuses;

| 11. | juhib tähelepanu finantsabile, mida kohaliku tasandi juhtimine väärib: eraldada maksimaalselt 15 % eelarvelisest abist (nagu nähakse ette 10. Euroopa Arengufondi (EAF) määruses) kodanikuühiskonna toetamisele, tehnilisele koostööle ja juhtimisele (v.a keskse valdkonna puhul) tundub selgelt ebapiisav. Ülemmäär peaks ulatuma vähemalt 25 %-ni, mis kataks nii riikliku kui ka kohaliku mõõtme; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu finantsabile, mida kohaliku tasandi juhtimine väärib: eraldada maksimaalselt 15 % eelarvelisest abist (nagu nähakse ette 10. Euroopa Arengufondi (EAF) määruses) kodanikuühiskonna toetamisele, tehnilisele koostööle ja juhtimisele (v.a keskse valdkonna puhul) tundub selgelt ebapiisav. Ülemmäär peaks ulatuma vähemalt 25 %-ni, mis kataks nii riikliku kui ka kohaliku mõõtme;

Aafrika

| 12. | avaldab heameelt, et Aafrika valitsuste endi NEPADi raames käivitatud ja rakendatav „Aafrika riikide vastastikuse järelevalve mehhanismi” (African Peer Review Mechanism, APRM) tulemusena koostatud aruandeid kasutataks juhtimisprofiili alusena; |
| --- | --- |

12.

avaldab heameelt, et Aafrika valitsuste endi NEPADi raames käivitatud ja rakendatav „Aafrika riikide vastastikuse järelevalve mehhanismi” (African Peer Review Mechanism, APRM) tulemusena koostatud aruandeid kasutataks juhtimisprofiili alusena;

| 13. | soovib, et Euroopa Liit saaks kõnealusele riikide enesehindamisprotsessile suunatud tähelepanu ja toe abil kaasa aidata kohalike omavalitsuste osalemise ja detsentraliseerimise edendamisele ning riigi tegevusprogrammi koostamisele täheldatud puuduste parandamiseks; |
| --- | --- |

13.

soovib, et Euroopa Liit saaks kõnealusele riikide enesehindamisprotsessile suunatud tähelepanu ja toe abil kaasa aidata kohalike omavalitsuste osalemise ja detsentraliseerimise edendamisele ning riigi tegevusprogrammi koostamisele täheldatud puuduste parandamiseks;

| 14. | kinnitab, et sellise võimude detsentraliseerimise elluviimiseks, mida elanikkond võiks käsitada tõelise eduna, on kohalike omavalitsuste võimekuse tugevdamise küsimus esmatähtis. Tegevus kõnealuses valdkonnas võib olla mitmesugune, näiteks järgmine:






  a) | kohalike omavalitsuste võrgustike suurem toetamine, hoolimata sellest, kas tegemist on riikliku, piirkondliku või üleaafrikalise võrgustikuga (näiteks Aafrika Kohalike Omavalitsuste ja Piirkondade Nõukogu kui Linnade ja Kohalike Omavalitsuste Liidu (UCLG) Aafrika haru loomine). Aafrika linnade korrapäraste kohtumiste edu, mis leidis veelkord kinnitust 2006. aasta septembris Nairobis, tõestab, et kohalike omavalitsuste ootused selles osas on suured; |
| --- | --- | --- |

14.

kinnitab, et sellise võimude detsentraliseerimise elluviimiseks, mida elanikkond võiks käsitada tõelise eduna, on kohalike omavalitsuste võimekuse tugevdamise küsimus esmatähtis. Tegevus kõnealuses valdkonnas võib olla mitmesugune, näiteks järgmine:

a)

kohalike omavalitsuste võrgustike suurem toetamine, hoolimata sellest, kas tegemist on riikliku, piirkondliku või üleaafrikalise võrgustikuga (näiteks Aafrika Kohalike Omavalitsuste ja Piirkondade Nõukogu kui Linnade ja Kohalike Omavalitsuste Liidu (UCLG) Aafrika haru loomine). Aafrika linnade korrapäraste kohtumiste edu, mis leidis veelkord kinnitust 2006. aasta septembris Nairobis, tõestab, et kohalike omavalitsuste ootused selles osas on suured;

| b) | rohkem vahendeid, mis võimaldab muuta mitmeid kordi tõhusamaks selliseid organisatsioone nagu kohalike omavalitsuste arengu programm (PDM, asukohaga Cotonous), mis pakuvad tehnilist abi kohalikele omavalitsustele ja võimaldavad neil ideid ja tavasid vahetada; |
| --- | --- |

b)

rohkem vahendeid, mis võimaldab muuta mitmeid kordi tõhusamaks selliseid organisatsioone nagu kohalike omavalitsuste arengu programm (PDM, asukohaga Cotonous), mis pakuvad tehnilist abi kohalikele omavalitsustele ja võimaldavad neil ideid ja tavasid vahetada;

| c) | tõhusate infotehnoloogiavahendite eraldamine kohalikele omavalitsustele, eriti digitaalse solidaarsuse algatuse toetamiseks; |
| --- | --- |

c)

tõhusate infotehnoloogiavahendite eraldamine kohalikele omavalitsustele, eriti digitaalse solidaarsuse algatuse toetamiseks;

| 15. | soovitab kaasata organisatsioone, mis ühendavad kohalikke omavalitsusi ja esindavad nende huve poliitilises dialoogis Euroopa Liidu ja asjaosalise riigi vahel, eelkõige 2007. aasta teisel poolel kavas olevas ELi-Aafrika tippkohtumisel; |
| --- | --- |

15.

soovitab kaasata organisatsioone, mis ühendavad kohalikke omavalitsusi ja esindavad nende huve poliitilises dialoogis Euroopa Liidu ja asjaosalise riigi vahel, eelkõige 2007. aasta teisel poolel kavas olevas ELi-Aafrika tippkohtumisel;

Teised maailma piirkonnad

| 16. | väljendab heameelt, et Ladina-Ameerikas on detsentraliseerimine osa riigi moderniseerimisest, ja soovib, et teda teavitataks 2008. aastaks välja kuulutatud Aasia piirkonna juhtimise parandamise programmi elluviimise edusammudest; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt, et Ladina-Ameerikas on detsentraliseerimine osa riigi moderniseerimisest, ja soovib, et teda teavitataks 2008. aastaks välja kuulutatud Aasia piirkonna juhtimise parandamise programmi elluviimise edusammudest;

| 17. | väljendab heameelt, et komisjoni teatises esitatud „juhtimisrahastu” on Euroopa naabruspoliitika finantsvahend (ENPI), ning soovib olla kaasatud rohkem kui piirialasid hõlmavasse partnerriikide ning ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööprogrammi, mis on ette nähtud piirkondade 2007.–2010. aastate programmis; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt, et komisjoni teatises esitatud „juhtimisrahastu” on Euroopa naabruspoliitika finantsvahend (ENPI), ning soovib olla kaasatud rohkem kui piirialasid hõlmavasse partnerriikide ning ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööprogrammi, mis on ette nähtud piirkondade 2007.–2010. aastate programmis;

| 18. | avaldab kahetsust, et Euroopa Liidu ja naabruspoliitikaga seotud liikmesriikide vahelistes lepingutes ei mainita vähimalgi määral kohalikku mõõdet; |
| --- | --- |

18.

avaldab kahetsust, et Euroopa Liidu ja naabruspoliitikaga seotud liikmesriikide vahelistes lepingutes ei mainita vähimalgi määral kohalikku mõõdet;

| 19. | peab neis tingimustes oluliseks, eelkõige Vahemere-äärseid riike silmas pidades (kellest mitu kuulub Aafrika strateegia alla), meenutada 13. oktoobril 2005. aastal vastu võetud Euroopa-Vahemere partnerluse kümnenda aastapäeva teemalise arvamuse CdR 142/2005 soovitusi Euroopa-Vahemere kohalike omavalitsuste foorumi käivitamise kohta, mida ta kordas 10. aprillil 2007 Valencias toimunud seminari järeldustes (CdR 59/2007); |
| --- | --- |

19.

peab neis tingimustes oluliseks, eelkõige Vahemere-äärseid riike silmas pidades (kellest mitu kuulub Aafrika strateegia alla), meenutada 13. oktoobril 2005. aastal vastu võetud Euroopa-Vahemere partnerluse kümnenda aastapäeva teemalise arvamuse CdR 142/2005 soovitusi Euroopa-Vahemere kohalike omavalitsuste foorumi käivitamise kohta, mida ta kordas 10. aprillil 2007 Valencias toimunud seminari järeldustes (CdR 59/2007);

ELi omavalitsused

| 20. | tuletab kõigepealt meelde oma varasemat arvamust (CdR 224/2005), milles komitee nõudis, et Euroopa arengupoliitikas võetaks omavalitsusi täielikult arvesse ning et ELi omavalitsusi rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil esindavad organisatsioonid võiksid pidada tõhusat dialoogi Euroopa Liidu institutsioonidega; |
| --- | --- |

20.

tuletab kõigepealt meelde oma varasemat arvamust (CdR 224/2005), milles komitee nõudis, et Euroopa arengupoliitikas võetaks omavalitsusi täielikult arvesse ning et ELi omavalitsusi rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil esindavad organisatsioonid võiksid pidada tõhusat dialoogi Euroopa Liidu institutsioonidega;

| 21. | kavatseb ELi institutsioonides täielikult täita oma rolli organina, mis esindab kohalikke omavalitsusi, kes tagavad demokraatliku juhtimise elluviimise ja kes selle eest elanike ees vastutavad; avaldab soovi olla kaasatud ELi dialoogi maailma eri piirkondadega, eelkõige Aafrikaga, ning leiab, et esimene võimalus selleks on järgmine ELi-Aafrika tippkohtumine; |
| --- | --- |

21.

kavatseb ELi institutsioonides täielikult täita oma rolli organina, mis esindab kohalikke omavalitsusi, kes tagavad demokraatliku juhtimise elluviimise ja kes selle eest elanike ees vastutavad; avaldab soovi olla kaasatud ELi dialoogi maailma eri piirkondadega, eelkõige Aafrikaga, ning leiab, et esimene võimalus selleks on järgmine ELi-Aafrika tippkohtumine;

| 22. | soovib eelkõige olla kaasatud dialoogi asjaosaliste riikide kohalike omavalitsustega, et vahetada kogemusi detsentraliseerimise elluviimisel ja praeguseid tavasid demokraatliku juhtimise edusammude toetamisel; leiab seetõttu, et Cotonou lepingu järgmise ülevaatamisega seoses peab ühendus tagama, et detsentraliseeritud haldusasutused pälvivad samavõrd tähelepanu kui majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejad ning et Regioonide Komiteele laieneksid seetõttu samad õigused, mis praegu protokolli 1.4 kohaselt kehtivad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele; |
| --- | --- |

22.

soovib eelkõige olla kaasatud dialoogi asjaosaliste riikide kohalike omavalitsustega, et vahetada kogemusi detsentraliseerimise elluviimisel ja praeguseid tavasid demokraatliku juhtimise edusammude toetamisel; leiab seetõttu, et Cotonou lepingu järgmise ülevaatamisega seoses peab ühendus tagama, et detsentraliseeritud haldusasutused pälvivad samavõrd tähelepanu kui majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejad ning et Regioonide Komiteele laieneksid seetõttu samad õigused, mis praegu protokolli 1.4 kohaselt kehtivad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele;

| 23. | kinnitab, et ELi kohalikud omavalitsused soovivad jagada oma kogemusi ja teadmisi kohalike omavalitsustega maailma teistes piirkondades, mida juba tehakse, sh rahu teemal, näiteks „linnade diplomaatia” teel, kuid juhtimispoliitika peaks omavalitsuste abi kasutama mitmel erineval moel:






  a) | toetades Euroopa Liidu ja maailma teiste piirkondade valitud esindajate riiklike ühenduste tihedamaid suhteid; |
| --- | --- | --- |

23.

kinnitab, et ELi kohalikud omavalitsused soovivad jagada oma kogemusi ja teadmisi kohalike omavalitsustega maailma teistes piirkondades, mida juba tehakse, sh rahu teemal, näiteks „linnade diplomaatia” teel, kuid juhtimispoliitika peaks omavalitsuste abi kasutama mitmel erineval moel:

a)

toetades Euroopa Liidu ja maailma teiste piirkondade valitud esindajate riiklike ühenduste tihedamaid suhteid;

| b) | muutes tugevamaks olemasolevad omavalitsustevahelised suhted detsentraliseeritud koostöö valdkonnas ja vajadusel koondades asjaomased omavalitsused võrgustikesse ühe teema või territooriumi ümber; |
| --- | --- |

b)

muutes tugevamaks olemasolevad omavalitsustevahelised suhted detsentraliseeritud koostöö valdkonnas ja vajadusel koondades asjaomased omavalitsused võrgustikesse ühe teema või territooriumi ümber;

| c) | soodustades uute suhete loomist mestimisprogrammidega Euroopa ja maailma teiste piirkondade omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

c)

soodustades uute suhete loomist mestimisprogrammidega Euroopa ja maailma teiste piirkondade omavalitsuste vahel;

| 24. | kutsub komisjoni üles — kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöölepingu eesmärkidega arendada ja väärtustada detsentraliseeritud koostööd — tagama tehnilist ja rahalist toetust ning tegema komiteega koostööd detsentraliseeritud koostöö foorumi ellukutsumiseks, et edendada ja paremini juhtida ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmandate riikide samalaadsete organite detsentraliseeritud koostööd. Koostööfoorum võiks olla veebipõhine ning ühendaks vajadused või abitaotlused osalemiskutsete või pakkumistega. |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles — kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöölepingu eesmärkidega arendada ja väärtustada detsentraliseeritud koostööd — tagama tehnilist ja rahalist toetust ning tegema komiteega koostööd detsentraliseeritud koostöö foorumi ellukutsumiseks, et edendada ja paremini juhtida ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmandate riikide samalaadsete organite detsentraliseeritud koostööd. Koostööfoorum võiks olla veebipõhine ning ühendaks vajadused või abitaotlused osalemiskutsete või pakkumistega.

Brüssel, 7. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

II.   Menetlus

| Pealkiri: | Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele teemal „Euroopa arengukonsensuse juhtimine: teel ühtsele lähenemisviisile Euroopa Liidus” |
| --- | --- |
| Viited: | KOM(2006) 421 lõplik — 2006/1020 (SEC), 2006/1021 (SEC), 2006/1022 (SEC) |
| Õiguslik alus: | EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1 |
| Menetlusviis: | |
| Nõukogu konsulteerimistaotlus: | 30. august 2006 |
| Komitee presidendi otsus: | 20. november 2006 |
| Vastutav komisjon: | välissuhete ja detsentraliseeritud koostöö komisjon (RELEX) |
| Raportöör: | Corps-Nuds'i linnavolikogu liige Juliette Soulabaille (FR/PES) |
| Analüüsi teabekiri: | 30. november 2006 |
| Arutamine komisjonis: | 25. jaanuar 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 29. märts 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | Võeti vastu ühehäälselt, kohaldatakse lihtsustatud menetlust vastavalt kodukorra artiklile 26. |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 7. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | CdR 224/2005 fin (2), „Detsentraliseeritud koostöö ELi arengupoliitika reformi elluviimisel”. Raportöör: Juliette Soulabaille (FR/PES); täiskogus vastu võetud 16. novembril 2005
  CdR 142/2005 fin (3), Regioonide Komitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa-Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm järgmise viie aasta väljakutseteks”” (KOM(2005) 139 lõplik). Raportöör: Anna Terrón i Cusí (ES/PES); täiskogus vastu võetud 13. oktoobril 2005
  CdR 327/2003 fin (4), „Euroopa-Vahemere partnerlus ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused: vajadus koordineerimise ja detsentraliseeritud koostöö jaoks vajaliku erivahendi järele”. Raportöörid: Jacques Blanc (FR/EPP) ja Gianfranco Lamberti (IT/PES) |

Pealkiri:

Pealkiri:

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele teemal „Euroopa arengukonsensuse juhtimine: teel ühtsele lähenemisviisile Euroopa Liidus”

Viited:

Viited:

KOM(2006) 421 lõplik — 2006/1020 (SEC), 2006/1021 (SEC), 2006/1022 (SEC)

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

EÜ asutamislepingu artikli 265 lõige 1

Menetlusviis:

Menetlusviis:

Nõukogu konsulteerimistaotlus:

Nõukogu konsulteerimistaotlus:

30. august 2006

Komitee presidendi otsus:

Komitee presidendi otsus:

20. november 2006

Vastutav komisjon:

Vastutav komisjon:

välissuhete ja detsentraliseeritud koostöö komisjon (RELEX)

Raportöör:

Raportöör:

Corps-Nuds'i linnavolikogu liige Juliette Soulabaille (FR/PES)

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

30. november 2006

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

25. jaanuar 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

29. märts 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

Võeti vastu ühehäälselt, kohaldatakse lihtsustatud menetlust vastavalt kodukorra artiklile 26.

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

7. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

CdR 224/2005 fin (2), „Detsentraliseeritud koostöö ELi arengupoliitika reformi elluviimisel”. Raportöör: Juliette Soulabaille (FR/PES); täiskogus vastu võetud 16. novembril 2005

2

CdR 142/2005 fin (3), Regioonide Komitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa-Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm järgmise viie aasta väljakutseteks”” (KOM(2005) 139 lõplik). Raportöör: Anna Terrón i Cusí (ES/PES); täiskogus vastu võetud 13. oktoobril 2005

3

CdR 327/2003 fin (4), „Euroopa-Vahemere partnerlus ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused: vajadus koordineerimise ja detsentraliseeritud koostöö jaoks vajaliku erivahendi järele”. Raportöörid: Jacques Blanc (FR/EPP) ja Gianfranco Lamberti (IT/PES)

4

---

(1)  1) poliitiline/demokraatlik juhtimine, 2) poliitiline juhtimine / õigusriik (kohtu- ja karistussüsteem), 3) korruptsioonivastane võitlus, 4) avaliku halduse tõhusus, 5) majanduslik juhtimine, 6) sise- ja välisjulgeolek, 7) sotsiaalne juhtimine, 8) rahvusvaheline ja piirkondlik kontekst, 9) partnerluse kvaliteet.

1

(2)  ELT C 115, 16.5.2006, lk 42.

2

(3)  ELT C 81, 4.4.2006, lk 46.

3

(4)  ELT C 121, 30.4.2004, lk 18.

4

---

| 24.8.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 197/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 197/57

---

Regioonide Komitee arvamus „Piirkonnad majandusmuutustes”

(2007/C 197/10)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toob välja, et kuigi alates teatise avaldamisest 8. novembril 2006 on algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” lähenemisviisi muudetud, st et komisjon on loobunud nn ülevalt-alla lähenemisviisist piirkondlike ja kohalike omavalitsuste rakendatava alt-üles lähenemisviisi kasuks, ei ole Euroopa Komisjon sellest ametlikult teada andnud. Igal juhul võetakse käesolevas arvamuses seda muutust arvesse; |
| --- | --- |

—

toob välja, et kuigi alates teatise avaldamisest 8. novembril 2006 on algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” lähenemisviisi muudetud, st et komisjon on loobunud nn ülevalt-alla lähenemisviisist piirkondlike ja kohalike omavalitsuste rakendatava alt-üles lähenemisviisi kasuks, ei ole Euroopa Komisjon sellest ametlikult teada andnud. Igal juhul võetakse käesolevas arvamuses seda muutust arvesse;

| — | rõhutab, et Regioonide Komitee võiks programmide „Interreg IV” ja „Urbact II” raames aktiivselt osaleda rakendusprogrammide järelevalves, täites vastavates järelevalvekomiteedes nõuandvat rolli; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et Regioonide Komitee võiks programmide „Interreg IV” ja „Urbact II” raames aktiivselt osaleda rakendusprogrammide järelevalves, täites vastavates järelevalvekomiteedes nõuandvat rolli;

| — | kutsub ülesse sünergia saavutamisele Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi ja algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” vahel, säilitades samas mõlema väärtused. Lissaboni järelevalveplatvorm võimaldab edastada kogemusi ühtekuuluvuspoliitika tugevdamiseks ja Lissaboni tegevuskava edendamiseks; |
| --- | --- |

—

kutsub ülesse sünergia saavutamisele Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi ja algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” vahel, säilitades samas mõlema väärtused. Lissaboni järelevalveplatvorm võimaldab edastada kogemusi ühtekuuluvuspoliitika tugevdamiseks ja Lissaboni tegevuskava edendamiseks;

| — | rõhutab teabevahetuse ja teabe esitamise olulisust Euroopa tasandil, kuna see on algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” edu tagamisel keskse tähtsusega. Siinkohal on Regioonide Komiteel oluline roll teha koostööd Euroopa Komisjoniga; |
| --- | --- |

—

rõhutab teabevahetuse ja teabe esitamise olulisust Euroopa tasandil, kuna see on algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” edu tagamisel keskse tähtsusega. Siinkohal on Regioonide Komiteel oluline roll teha koostööd Euroopa Komisjoniga;

| — | kutsub üles korraldama algatust nii, et see aitaks määratleda parimaid tavasid piirkondades ja luua lihtsaid mehhanisme parimate tavade levitamiseks teistesse Euroopa Liidu piirkondadesse. Algatus „Piirkonnad majandusmuutustes” peaks olema stiimuliks ning heade ideede ja algatuste katalüsaatoriks, samuti nagu mõned varasemad ühenduse algatused on olnud minevikus. |
| --- | --- |

—

kutsub üles korraldama algatust nii, et see aitaks määratleda parimaid tavasid piirkondades ja luua lihtsaid mehhanisme parimate tavade levitamiseks teistesse Euroopa Liidu piirkondadesse. Algatus „Piirkonnad majandusmuutustes” peaks olema stiimuliks ning heade ideede ja algatuste katalüsaatoriks, samuti nagu mõned varasemad ühenduse algatused on olnud minevikus.

I.   Poliitilised soovitused

Komisjoni teatis „Piirkonnad majandusmuutustes”

KOM(2006) 675 lõplik

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust suurendada algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” abil piirkondliku ja kohaliku arengu meetmete tõhusust, kasutades kohapealseid häid tavasid ning edendades nende levitamist, vahetamist ja teistele kontekstidele kohandamist võrgustike loomise abil; neile tuleb anda uus tõuge kui ühenduse poliitikavahendile majanduse kaasajastamiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust suurendada algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” abil piirkondliku ja kohaliku arengu meetmete tõhusust, kasutades kohapealseid häid tavasid ning edendades nende levitamist, vahetamist ja teistele kontekstidele kohandamist võrgustike loomise abil; neile tuleb anda uus tõuge kui ühenduse poliitikavahendile majanduse kaasajastamiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks;

| 2. | tunnistab, et kõnealune algatus on seotud Regioonide Komitee kui institutsiooni põhirolliga, ning on seetõttu arvamusel, et kaasata tuleks komitee tegevus- ja osaluspotentsiaali, ja kutsub üles kasutama ära komitee rolli kohalike ja piirkondlike haldussüsteemide ühtse esindusorganina; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et kõnealune algatus on seotud Regioonide Komitee kui institutsiooni põhirolliga, ning on seetõttu arvamusel, et kaasata tuleks komitee tegevus- ja osaluspotentsiaali, ja kutsub üles kasutama ära komitee rolli kohalike ja piirkondlike haldussüsteemide ühtse esindusorganina;

| 3. | rõhutab, et Regioonide Komitee käivitas Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi, mis koosneb kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest, kelle ülesanne on hinnata ja esile tõsta kõnealuse strateegia rakendamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Regioonide Komitee käivitas Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi, mis koosneb kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest, kelle ülesanne on hinnata ja esile tõsta kõnealuse strateegia rakendamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 4. | märgib, et tegemist on ainsa programmiga, mille eesmärk on temaatilise koostöö edendamine kohalike ja piirkondlike sidusrühmade vahel, arvestamata seejuures geograafilisi tingimusi: omavalitsused ei pea kuuluma samasse piirialasse ega samasse piiriülesesse alasse. Programmil on potentsiaal saada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kõige paindlikumaks Euroopa integratsiooni instrumendiks. Kõnealune instrument peaks muu hulgas toetama järjest tõhusamat regionaalpoliitikat, mis on üha integreeritum ja ambitsioonikam; |
| --- | --- |

4.

märgib, et tegemist on ainsa programmiga, mille eesmärk on temaatilise koostöö edendamine kohalike ja piirkondlike sidusrühmade vahel, arvestamata seejuures geograafilisi tingimusi: omavalitsused ei pea kuuluma samasse piirialasse ega samasse piiriülesesse alasse. Programmil on potentsiaal saada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kõige paindlikumaks Euroopa integratsiooni instrumendiks. Kõnealune instrument peaks muu hulgas toetama järjest tõhusamat regionaalpoliitikat, mis on üha integreeritum ja ambitsioonikam;

| 5. | toetab komisjoni kavatsust kasutada algatust „Piirkonnad majandusmuutustes” selleks, et edendada arengut ja ühtekuuluvust puudutavate kogemuste ja heade tavade vahetamist ja levitamist Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas Lissaboni eesmärkide saavutamiseks. Komitee rõhutab, et oluline on kaasata algatuse edendatud võrgustikesse tõhusalt ja otse rakendusprogrammide kohaliku tasandi haldusasutused; |
| --- | --- |

5.

toetab komisjoni kavatsust kasutada algatust „Piirkonnad majandusmuutustes” selleks, et edendada arengut ja ühtekuuluvust puudutavate kogemuste ja heade tavade vahetamist ja levitamist Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas Lissaboni eesmärkide saavutamiseks. Komitee rõhutab, et oluline on kaasata algatuse edendatud võrgustikesse tõhusalt ja otse rakendusprogrammide kohaliku tasandi haldusasutused;

| 6. | võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjoni algatuses „Piirkonnad majandusmuutustes” järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet ning seetõttu on algatus mõeldud õppe- ja võrgustikutöö protsessina, mille eesmärk on territoriaalse koostöö meetmete abil ära kasutada parimaid piirkondliku ja kohaliku tasandi tulemusi, mis on saavutatud Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide täitmisel. Komitee leiab, et Euroopa regionaalpoliitika edukaks elluviimiseks tuleb nimetatud tasandit poliitiliselt tugevdada;; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjoni algatuses „Piirkonnad majandusmuutustes” järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet ning seetõttu on algatus mõeldud õppe- ja võrgustikutöö protsessina, mille eesmärk on territoriaalse koostöö meetmete abil ära kasutada parimaid piirkondliku ja kohaliku tasandi tulemusi, mis on saavutatud Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide täitmisel. Komitee leiab, et Euroopa regionaalpoliitika edukaks elluviimiseks tuleb nimetatud tasandit poliitiliselt tugevdada;;

| 7. | teeb seega Euroopa Komisjonile ettepaneku arutada algatuse edukust ja teemaasetust Regioonide Komiteega korraldataval igaaastasel ühiskonverentsil; |
| --- | --- |

7.

teeb seega Euroopa Komisjonile ettepaneku arutada algatuse edukust ja teemaasetust Regioonide Komiteega korraldataval igaaastasel ühiskonverentsil;

Linnade ja piirkondade roll

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et algatust „Piirkonnad majandusmuutustes” tuleb käsitada piirkondadevahelise koostöö praeguste vormide täiendusena, eelkõige kuna seda tugevdati uue regionaalpoliitilise eesmärgi „Euroopa territoriaalne koostöö” raames. Seejuures on oluline tagada, et „Interreg III C” raames alustatud Euroopa piirkondade, linnade ja muude kohalike omavalitsuste koostöö edendamist jätkataks ka tulevikus piisaval tasemel; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et algatust „Piirkonnad majandusmuutustes” tuleb käsitada piirkondadevahelise koostöö praeguste vormide täiendusena, eelkõige kuna seda tugevdati uue regionaalpoliitilise eesmärgi „Euroopa territoriaalne koostöö” raames. Seejuures on oluline tagada, et „Interreg III C” raames alustatud Euroopa piirkondade, linnade ja muude kohalike omavalitsuste koostöö edendamist jätkataks ka tulevikus piisaval tasemel;

| 9. | peab äärmiselt oluliseks täpsustada piirkondade ja linnade koostöövorme, sest kättesaadavates komisjoni dokumentides mainitakse ja võetakse arvesse mõlemat institutsioonilist tasandit, kuid eelkõige räägitakse piirkondlikest võrgustikest. Siinkohal tuleb rõhutada, et mõlemad, nii linnad kui ka piirkonnad, on abikõlblikud programmide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” raames. Piirkondade roll on esmatähtis esimese ja linnade roll teise programmi osas; on seisukohal, et eriti oluline ja konstruktiivne oleks toetada aktiivsete osalejate partnerina kaasamist piirkondades ja linnades. |
| --- | --- |

9.

peab äärmiselt oluliseks täpsustada piirkondade ja linnade koostöövorme, sest kättesaadavates komisjoni dokumentides mainitakse ja võetakse arvesse mõlemat institutsioonilist tasandit, kuid eelkõige räägitakse piirkondlikest võrgustikest. Siinkohal tuleb rõhutada, et mõlemad, nii linnad kui ka piirkonnad, on abikõlblikud programmide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” raames. Piirkondade roll on esmatähtis esimese ja linnade roll teise programmi osas; on seisukohal, et eriti oluline ja konstruktiivne oleks toetada aktiivsete osalejate partnerina kaasamist piirkondades ja linnades.

| 10. | kutsub komisjoni üles suurendama läbipaistvust. Juba toimivate võrgustike tööprogrammid tuleks avaldada ka Internetis, samuti kokkuvõtted juba toimunud kohtumistest; tulemused, heade tavade kogemused ja võrgustike juhtide kontaktandmed, nii et asjahuvilistel oleks kõnealustele andmetele juurdepääs ning vajaduse korral võimalus tulemuste rakendamiseks. Samuti oleks asjakohane, kui komisjon näeks ette luua kodulehekülg, kus asjaomased asjaosalised võiksid otsida koostööpartnereid ja muud asjakohast teavet |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles suurendama läbipaistvust. Juba toimivate võrgustike tööprogrammid tuleks avaldada ka Internetis, samuti kokkuvõtted juba toimunud kohtumistest; tulemused, heade tavade kogemused ja võrgustike juhtide kontaktandmed, nii et asjahuvilistel oleks kõnealustele andmetele juurdepääs ning vajaduse korral võimalus tulemuste rakendamiseks. Samuti oleks asjakohane, kui komisjon näeks ette luua kodulehekülg, kus asjaomased asjaosalised võiksid otsida koostööpartnereid ja muud asjakohast teavet

Kiirema arengu võimalus

| 11. | märgib, et pärast COTERi komisjoni 31. jaanuaril ja 16. märtsil 2007 peetud koosolekuid ja arutelusid ja arvamuse eelnõu vastuvõtmist viimasel koosolekul, on komisjon uuendanud ja selgitanud oma seisukohta seoses algatusega „Piirkonnad majandusmuutustes”; rõhutab eriti, et on selge, et kiirema arengu võimaluse puhul kasutatakse meetmete valimiseks alt-üles lähenemisviisi, kuigi seda ei ole üheski Euroopa Komisjoni dokumendis ametlikult kirjas. Lisaks sellele rakendatakse meetmeid kooskõlas rakendusprogrammidega „Interreg IV C” ja „Urbact II” ja nende rakendussätetega. Nii peaks olema tagatud, et algatust saavad tõepoolest võrdselt kasutada kõik Euroopa piirkonnad ja linnad ja saavutatakse loodetud läbipaistvus kogu algatuse puhul; |
| --- | --- |

11.

märgib, et pärast COTERi komisjoni 31. jaanuaril ja 16. märtsil 2007 peetud koosolekuid ja arutelusid ja arvamuse eelnõu vastuvõtmist viimasel koosolekul, on komisjon uuendanud ja selgitanud oma seisukohta seoses algatusega „Piirkonnad majandusmuutustes”; rõhutab eriti, et on selge, et kiirema arengu võimaluse puhul kasutatakse meetmete valimiseks alt-üles lähenemisviisi, kuigi seda ei ole üheski Euroopa Komisjoni dokumendis ametlikult kirjas. Lisaks sellele rakendatakse meetmeid kooskõlas rakendusprogrammidega „Interreg IV C” ja „Urbact II” ja nende rakendussätetega. Nii peaks olema tagatud, et algatust saavad tõepoolest võrdselt kasutada kõik Euroopa piirkonnad ja linnad ja saavutatakse loodetud läbipaistvus kogu algatuse puhul;

| 12. | soovitab avaldada osalemiskutsed samal ajal komisjoni ja Regioonide Komitee kodulehel ning saata e-kiri piirkondade esindustesse Brüsselis ning piirkondlike asjade eest vastutavatele isikutele liikmesriikide alalistes esindustes Euroopa Liidus, et teave jõuaks kiirelt piirkondadesse ja linnadesse. Samuti on võimalik kasutada infopunktide võrgustikku, mis Euroopa Komisjonil on peaaegu kõigis ELi piirkondades, ning toetus- ja teabevõrgustikke, mis loodi liikmesriikides ühenduse abi raamprogrammide jaoks.; |
| --- | --- |

12.

soovitab avaldada osalemiskutsed samal ajal komisjoni ja Regioonide Komitee kodulehel ning saata e-kiri piirkondade esindustesse Brüsselis ning piirkondlike asjade eest vastutavatele isikutele liikmesriikide alalistes esindustes Euroopa Liidus, et teave jõuaks kiirelt piirkondadesse ja linnadesse. Samuti on võimalik kasutada infopunktide võrgustikku, mis Euroopa Komisjonil on peaaegu kõigis ELi piirkondades, ning toetus- ja teabevõrgustikke, mis loodi liikmesriikides ühenduse abi raamprogrammide jaoks.;

| 13. | teeb lisaks ettepaneku näha ette võimalus Regioonide Komitee aktiivseks osalemiseks (konsulteerimine komisjoni kutsel/taotlusel?) rakendusprogrammide väljatöötamisel või rajada teabevahetuskanal komitee soovituste edastamiseks talitustele, kes tegelevad nende ettevalmistamisega; |
| --- | --- |

13.

teeb lisaks ettepaneku näha ette võimalus Regioonide Komitee aktiivseks osalemiseks (konsulteerimine komisjoni kutsel/taotlusel?) rakendusprogrammide väljatöötamisel või rajada teabevahetuskanal komitee soovituste edastamiseks talitustele, kes tegelevad nende ettevalmistamisega;

Võrgustike kasutamine algatuse raames

| 14. | mõistab, et komisjon tunnistab vajadust olemasolevate võrgustike avardamiseks ning et temaatiline lähenemine on olulisemal kohal kui geograafiline. Siiski leiab komitee, et tegelikkuses täiendavad mõlemad lähenemisviisid teineteist, mida tuleks ära kasutada: kuna kahtlemata on tarvis kaitsta ja kajastada mitmekesisust, tuleks teemade kindlaks määramisel arvesse võtta kohalikul ja piirkondlikul tasandil avalduvat mitmekesisust. Lisaks peaks üks oluline eesmärk olema ka sünergia saavutamine eri võrgustike vahel, tuues esile nende üksteist täiendavad aspektid nii temaatilises kui ka geograafilises plaanis. Sellega seoses märgib komitee, et vähemarenenud ja äärepoolsematele piirkondadele tuleks pöörata enam tähelepanu; |
| --- | --- |

14.

mõistab, et komisjon tunnistab vajadust olemasolevate võrgustike avardamiseks ning et temaatiline lähenemine on olulisemal kohal kui geograafiline. Siiski leiab komitee, et tegelikkuses täiendavad mõlemad lähenemisviisid teineteist, mida tuleks ära kasutada: kuna kahtlemata on tarvis kaitsta ja kajastada mitmekesisust, tuleks teemade kindlaks määramisel arvesse võtta kohalikul ja piirkondlikul tasandil avalduvat mitmekesisust. Lisaks peaks üks oluline eesmärk olema ka sünergia saavutamine eri võrgustike vahel, tuues esile nende üksteist täiendavad aspektid nii temaatilises kui ka geograafilises plaanis. Sellega seoses märgib komitee, et vähemarenenud ja äärepoolsematele piirkondadele tuleks pöörata enam tähelepanu;

| 15. | rõhutab vajadust jätta rohkem ruumi kohapealsete algatuste jaoks. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatena tervitavad Regioonide Komitee liikmed algatust ning kavatsevad teha omalt poolt kõik selleks, et kõnealuseid algatusi võetaks arvesse riiklikul tasandil. Regioonide Komiteel on samuti kavas teha kõik selleks, et algatuses toetataks ja määratletaks selgelt võrgustikke nende piirkondade ja linnade vahel, kes soovivad teha koostööd parimate uuenduste edendamiseks majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust jätta rohkem ruumi kohapealsete algatuste jaoks. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatena tervitavad Regioonide Komitee liikmed algatust ning kavatsevad teha omalt poolt kõik selleks, et kõnealuseid algatusi võetaks arvesse riiklikul tasandil. Regioonide Komiteel on samuti kavas teha kõik selleks, et algatuses toetataks ja määratletaks selgelt võrgustikke nende piirkondade ja linnade vahel, kes soovivad teha koostööd parimate uuenduste edendamiseks majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu valdkonnas;

| 16. | juhib tähelepanu võrgustike jätkusuutlikkuse küsimusele, mis tähendab nii seda, et käivitatud vahetusi peab olema võimalik säilitada piisavalt pika aja jooksul (siinkohal tekib ressursside probleem) kui ka võimet edendada institutsioonide (asjaomaste institutsiooniliste osalejate tegelik osalus) ja piirkondade (ELi piirkonnad ja kohalikud omavalitsused ning asjaomased territoriaalsed osalejad, kes võivad jagatud kogemustest tõeliselt kasu saada) kaasamist ja vastastiktoimet; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu võrgustike jätkusuutlikkuse küsimusele, mis tähendab nii seda, et käivitatud vahetusi peab olema võimalik säilitada piisavalt pika aja jooksul (siinkohal tekib ressursside probleem) kui ka võimet edendada institutsioonide (asjaomaste institutsiooniliste osalejate tegelik osalus) ja piirkondade (ELi piirkonnad ja kohalikud omavalitsused ning asjaomased territoriaalsed osalejad, kes võivad jagatud kogemustest tõeliselt kasu saada) kaasamist ja vastastiktoimet;

Prioriteetsete teemade valik

| 17. | kutsub komisjoni üles tagama piirkondade ja kohalike omavalitsuste kaasamine, et võtta arvesse erinevate arengukontseptsioonide mitmekesisust, eripärasid ja väärtust. Algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” ja kiirema arengu võimaluse raames tuleks arvesse võtta neid erinevaid kogemusi ja samuti piirkondliku ja kohaliku mõõtme vastastiktoimet valitud teemade osas. Regioonide Komitee soovib oma tõhusa esindusrolli kaudu nimetatud kaks mõõdet omavahel integreerida, seda nii algatuse üldiste temaatiliste suuniste ja rakenduseeskirjade kindlaksmääramisel kui ka sellega otseselt seotud programmide („Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013”) väljatöötamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles tagama piirkondade ja kohalike omavalitsuste kaasamine, et võtta arvesse erinevate arengukontseptsioonide mitmekesisust, eripärasid ja väärtust. Algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” ja kiirema arengu võimaluse raames tuleks arvesse võtta neid erinevaid kogemusi ja samuti piirkondliku ja kohaliku mõõtme vastastiktoimet valitud teemade osas. Regioonide Komitee soovib oma tõhusa esindusrolli kaudu nimetatud kaks mõõdet omavahel integreerida, seda nii algatuse üldiste temaatiliste suuniste ja rakenduseeskirjade kindlaksmääramisel kui ka sellega otseselt seotud programmide („Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013”) väljatöötamisel ja elluviimisel;

| 18. | kardab, et kuigi prioriteetsed teemad võivad olla piisavalt laiad ja täielikult kooskõlas uuendatud Lissaboni tegevuskavaga, võivad nende valiku eeskirjad osutuda liiga rangeks (1), nt ei viidata praegu pakutud teemade seas tööstuse rollile piirkondlikus arengus. Seetõttu tuleks täpsustada ja kindlaks määrata kõnealuste teemade täiendamise ja läbivaatamise kord, tagades seejuures otsustusprotsessi võimalikult suure läbipaistvuse sünergias ja koostöös piirkondlike ja kohalike omavalitsustega. Lisaks tuleks täielikult säilitada piirkondlike ja kohalike omavalitsuste autonoomia oma võrgustike juhtimisel, isegi kui nende võrgustike töö keskendub peamiselt komisjoni poolt välja valitud teemadele. Komitee seab küsimuse alla ka mõnede teemade kooskõla Euroopa Regionaalarengu Fondi (2) prioriteetidega. Sellega seoses tuleks eelkõige täpsustada Euroopa Sotsiaalfondiga otseselt seonduvate teemade vastuvõetavust; |
| --- | --- |

18.

kardab, et kuigi prioriteetsed teemad võivad olla piisavalt laiad ja täielikult kooskõlas uuendatud Lissaboni tegevuskavaga, võivad nende valiku eeskirjad osutuda liiga rangeks (1), nt ei viidata praegu pakutud teemade seas tööstuse rollile piirkondlikus arengus. Seetõttu tuleks täpsustada ja kindlaks määrata kõnealuste teemade täiendamise ja läbivaatamise kord, tagades seejuures otsustusprotsessi võimalikult suure läbipaistvuse sünergias ja koostöös piirkondlike ja kohalike omavalitsustega. Lisaks tuleks täielikult säilitada piirkondlike ja kohalike omavalitsuste autonoomia oma võrgustike juhtimisel, isegi kui nende võrgustike töö keskendub peamiselt komisjoni poolt välja valitud teemadele. Komitee seab küsimuse alla ka mõnede teemade kooskõla Euroopa Regionaalarengu Fondi (2) prioriteetidega. Sellega seoses tuleks eelkõige täpsustada Euroopa Sotsiaalfondiga otseselt seonduvate teemade vastuvõetavust;

Algatuse finantsraamistik

| 19. | tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitikaks eraldatud vahendite tõhusamaks kasutamiseks on äärmiselt olulised nii riiklike ja piirkondlike ametiasutuste jõupingutused kui ka Euroopa Komisjoni aktiivsus, et leida vabatahtlikkuse alusel uusi võimalusi piirkondade, kohalike omavalitsuste ja komisjoni võrgustikutööks, parimate tavade vahetamiseks ja koostööks. |
| --- | --- |

19.

tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitikaks eraldatud vahendite tõhusamaks kasutamiseks on äärmiselt olulised nii riiklike ja piirkondlike ametiasutuste jõupingutused kui ka Euroopa Komisjoni aktiivsus, et leida vabatahtlikkuse alusel uusi võimalusi piirkondade, kohalike omavalitsuste ja komisjoni võrgustikutööks, parimate tavade vahetamiseks ja koostööks.

| 20. | peab lisaks otstarbekaks täpsustada algatuse jaoks ettenähtud finantsraamistikku, pidades seejuures eelkõige silmas, et vahendid peaksid tulema erinevatest allikatest: 2000.–2006. aasta programmide võimalikest kasutamata vahenditest, kahest uuest rakendusprogrammist (teatud ulatuses, mida ei ole eelarveprojektis veel kindlaks määratud), piirkondlikest põhiliiniprogrammidest ning otse komisjoni poolt eraldatavatest tehnilise abi vahenditest. Sel juhul piisab instrumentide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” raames eraldatavatest vahenditest vaid impulsi andmiseks põhiliiniprogrammide rakendamiseks. Algatuste rahastamise põhivastutus peab lasuma põhiliiniprogrammidel. Lisaks tuleks kindlaks määrata riikliku rahastamise maht, arvestades seejuures piiranguid, mis sõltuvad vajadusest säilitada eelarve stabiilsus liikmesriikides. |
| --- | --- |

20.

peab lisaks otstarbekaks täpsustada algatuse jaoks ettenähtud finantsraamistikku, pidades seejuures eelkõige silmas, et vahendid peaksid tulema erinevatest allikatest: 2000.–2006. aasta programmide võimalikest kasutamata vahenditest, kahest uuest rakendusprogrammist (teatud ulatuses, mida ei ole eelarveprojektis veel kindlaks määratud), piirkondlikest põhiliiniprogrammidest ning otse komisjoni poolt eraldatavatest tehnilise abi vahenditest. Sel juhul piisab instrumentide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” raames eraldatavatest vahenditest vaid impulsi andmiseks põhiliiniprogrammide rakendamiseks. Algatuste rahastamise põhivastutus peab lasuma põhiliiniprogrammidel. Lisaks tuleks kindlaks määrata riikliku rahastamise maht, arvestades seejuures piiranguid, mis sõltuvad vajadusest säilitada eelarve stabiilsus liikmesriikides.

Algatuse rakenduseeskirjad ja algatuses osalemine

| 21. | on seisukohal, et algatus tuleks läbi viia nii, et lihtsustataks parimate tavade kujundamist piirkondlikul tasandil ning lihtsate mehhanismide loomist, eesmärgiga levitada kõnealuseid tavasid ELi teistesse piirkondadesse. Algatus teemal „Piirkonnad majandusmuutustes” peaks olema heade ideede ja algatuste katalüsaatoriks samuti nagu mõned varasemad ühenduse algatused on olnud minevikus; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et algatus tuleks läbi viia nii, et lihtsustataks parimate tavade kujundamist piirkondlikul tasandil ning lihtsate mehhanismide loomist, eesmärgiga levitada kõnealuseid tavasid ELi teistesse piirkondadesse. Algatus teemal „Piirkonnad majandusmuutustes” peaks olema heade ideede ja algatuste katalüsaatoriks samuti nagu mõned varasemad ühenduse algatused on olnud minevikus;

| 22. | rõhutab tutvustamis- ja levitamistegevuse tähtsust, et tagada algatuse teostatavus. Rahastamise tagamiseks peab algatus „Piirkonnad majandusmuutustes” olema dünaamiline ja eelkõige tõestama, et selle abil võidakse parimad projektid tõepoolest sisse võtta ühtekuuluvuspoliitika põhiliiniprogrammidesse; |
| --- | --- |

22.

rõhutab tutvustamis- ja levitamistegevuse tähtsust, et tagada algatuse teostatavus. Rahastamise tagamiseks peab algatus „Piirkonnad majandusmuutustes” olema dünaamiline ja eelkõige tõestama, et selle abil võidakse parimad projektid tõepoolest sisse võtta ühtekuuluvuspoliitika põhiliiniprogrammidesse;

| 23. | tervitab algatuse teabevahetuspoliitika kontekstis COTERi komisjoni 31. jaanuari 2006. aasta koosolekul regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt teatavaks tehtud asjaolu, et Regioonide Komitee on ühe liikmega esindatud „Piirkonnad majandusmuutustes” raames ette nähtud iga-aastaste uuendusauhindade hindamiskomisjonis; |
| --- | --- |

23.

tervitab algatuse teabevahetuspoliitika kontekstis COTERi komisjoni 31. jaanuari 2006. aasta koosolekul regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt teatavaks tehtud asjaolu, et Regioonide Komitee on ühe liikmega esindatud „Piirkonnad majandusmuutustes” raames ette nähtud iga-aastaste uuendusauhindade hindamiskomisjonis;

| 24. | rõhutab, et algatuse levitamisel on suur tähtsus teabevahetusel ja teavitamisel. Kavandatud iga-aastaste konverentside keskmes peaks olema heade tavade tutvustamine ja nende võimalik ülevõtmine Euroopa piirkondades ja linnades. Regioonide Komitee on valmis tegema komisjoniga koostööd kõnealuses valdkonnas, eelkõige andmevahetuse osas Lissaboni strateegia järelevalveplatvormiga. Komitee peab otstarbekaks tegeleda juba praeguses ettevalmistusetapis aktiivsemalt algatuse kohta teabe levitamisega. Mõned viitedokumendid, nagu nt komisjoni talituste töödokument (3) välja pakutud teemade loeteluga, on praegu kättesaadavad üksnes inglise ja prantsuse keeles. Komitee soovitab teha nimetatud dokument kättesaadavaks ka ühenduse teistes keeltes; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et algatuse levitamisel on suur tähtsus teabevahetusel ja teavitamisel. Kavandatud iga-aastaste konverentside keskmes peaks olema heade tavade tutvustamine ja nende võimalik ülevõtmine Euroopa piirkondades ja linnades. Regioonide Komitee on valmis tegema komisjoniga koostööd kõnealuses valdkonnas, eelkõige andmevahetuse osas Lissaboni strateegia järelevalveplatvormiga. Komitee peab otstarbekaks tegeleda juba praeguses ettevalmistusetapis aktiivsemalt algatuse kohta teabe levitamisega. Mõned viitedokumendid, nagu nt komisjoni talituste töödokument (3) välja pakutud teemade loeteluga, on praegu kättesaadavad üksnes inglise ja prantsuse keeles. Komitee soovitab teha nimetatud dokument kättesaadavaks ka ühenduse teistes keeltes;

| 25. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni poolt algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” raames korraldatud kolme konverentsi üle, ning soovitab lisaks juba nimetatutele käivitada uusi teabevahetusalgatusi, korraldada kohtumispaiku, konverentse, reaalseid või virtuaalseid arutelufoorumeid. Eelkõige tuleks teabevahetus-, edendus- ja levitusmeetmed omavahel kooskõlastada koordineeritud teabevahetuskava raames, mis võimaldaks meetmeid mitme aasta peale ette planeerida ning määrata kindlaks koordineeriv raamistik komisjoni teabetalitustelt ja teistelt osalejatelt oodatava panuse jaoks — osalejate hulgas peaks oluline roll olema Regioonide Komiteel, kes on valmis sellega põhjalikumalt tegelema; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt Euroopa Komisjoni poolt algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” raames korraldatud kolme konverentsi üle, ning soovitab lisaks juba nimetatutele käivitada uusi teabevahetusalgatusi, korraldada kohtumispaiku, konverentse, reaalseid või virtuaalseid arutelufoorumeid. Eelkõige tuleks teabevahetus-, edendus- ja levitusmeetmed omavahel kooskõlastada koordineeritud teabevahetuskava raames, mis võimaldaks meetmeid mitme aasta peale ette planeerida ning määrata kindlaks koordineeriv raamistik komisjoni teabetalitustelt ja teistelt osalejatelt oodatava panuse jaoks — osalejate hulgas peaks oluline roll olema Regioonide Komiteel, kes on valmis sellega põhjalikumalt tegelema;

| 26. | soovitab, et kolmanda sihtala programme haldavatele asutustele antaks kasutada täiendavaid fonde tagamaks, et algatus toetab territoriaalsete koostöövõrgustike panust Lissaboni strateegia rakendamisse kodanike heaks Euroopa Komisjoni D-kava raames (4); |
| --- | --- |

26.

soovitab, et kolmanda sihtala programme haldavatele asutustele antaks kasutada täiendavaid fonde tagamaks, et algatus toetab territoriaalsete koostöövõrgustike panust Lissaboni strateegia rakendamisse kodanike heaks Euroopa Komisjoni D-kava raames (4);

| 27. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut korraldada käesoleva algatuse raames temaatilisi konverentse ja integreerida kiirema arengu võimaluse raames struktuuripoliitika seisukohalt eriti õnnestunud ideed struktuurifondide põhiprogrammidesse; |
| --- | --- |

27.

toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut korraldada käesoleva algatuse raames temaatilisi konverentse ja integreerida kiirema arengu võimaluse raames struktuuripoliitika seisukohalt eriti õnnestunud ideed struktuurifondide põhiprogrammidesse;

| 28. | tunneb muret algatuse käivitamise ajakava pärast. Tuleb märkida, et algatus hakkab täies ulatuses tööle alles 2007. aasta teisel poolaastal. Tõepoolest teatab komisjon kavast mõnesid kiirema arengu võimaluse meetmeid juba alustada, kasutades käimasolevate programmide „Interreg III C” ja „Urbact” võimalikke kättesaadavaid vahendeid, et uued programmid saaks käivitada varem. Seetõttu tuleks ettenähtud tähtaegu tervikuna täpsustada; |
| --- | --- |

28.

tunneb muret algatuse käivitamise ajakava pärast. Tuleb märkida, et algatus hakkab täies ulatuses tööle alles 2007. aasta teisel poolaastal. Tõepoolest teatab komisjon kavast mõnesid kiirema arengu võimaluse meetmeid juba alustada, kasutades käimasolevate programmide „Interreg III C” ja „Urbact” võimalikke kättesaadavaid vahendeid, et uued programmid saaks käivitada varem. Seetõttu tuleks ettenähtud tähtaegu tervikuna täpsustada;

| 29. | teeb ettepaneku, et programmide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” järelevalvekomiteedesse kuuluks nõuandjana ka Regioonide Komitee liige, et tagada algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” elluviimisel nõuetekohane ja hea vastastiktoime ja koostöö ning rõhutada, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindamine Euroopa tasandil on Regioonide Komitee eelisõigus; |
| --- | --- |

29.

teeb ettepaneku, et programmide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” järelevalvekomiteedesse kuuluks nõuandjana ka Regioonide Komitee liige, et tagada algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” elluviimisel nõuetekohane ja hea vastastiktoime ja koostöö ning rõhutada, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindamine Euroopa tasandil on Regioonide Komitee eelisõigus;

| 30. | soovitab, et institutsioonid peaksid korrapärast dialoogi kodanikeühenduste ja kodanikuühiskonnaga, tugevdades seeläbi osalusdemokraatiat; |
| --- | --- |

30.

soovitab, et institutsioonid peaksid korrapärast dialoogi kodanikeühenduste ja kodanikuühiskonnaga, tugevdades seeläbi osalusdemokraatiat;

| 31. | kutsub komisjoni üles andma rohkem teavet algatuse juhtimise kohta. Tuleks täpsustada, kuidas toimub koostöö komisjoni peadirektoraatide ning piirkondade ja linnadega vahel ning komisjoni ja Regioonide Komitee vahel; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles andma rohkem teavet algatuse juhtimise kohta. Tuleks täpsustada, kuidas toimub koostöö komisjoni peadirektoraatide ning piirkondade ja linnadega vahel ning komisjoni ja Regioonide Komitee vahel;

| 32. | taotleb, et programmi järelevalvekomitee teeks kõik otsused seoses rakendusprogrammide uuenduslike meetmete kasutusele võtmisega, mida kohandatakse võrgustike raames, kus piirkond osaleb. |
| --- | --- |

32.

taotleb, et programmi järelevalvekomitee teeks kõik otsused seoses rakendusprogrammide uuenduslike meetmete kasutusele võtmisega, mida kohandatakse võrgustike raames, kus piirkond osaleb.

| 33. | rõhutab algatuse eesmärki kasutada parimaid võrgustikes sündinud ideid ära põhiliiniprogrammides. Seetõttu palub komitee täpsustada parimate tavade valimise korda ja seejärel nende hindamise protsessi. Komitee teeb ettepaneku, et lisaks vabatahtlikule kandideerimistaotlusele võiksid piirkonnad, linnad ja kohalikud omavalitsused– vastavalt selleks kehtestatud lihtsale ja paindlikule menetlusele — esitada komisjonile ka soovitusi ja viiteid eriti huvipakkuvate kogemuste kohta, mis võiksid kasuks tulla võrgustike loomisel ja arendamisel algatuses määratletud teemade raames; |
| --- | --- |

33.

rõhutab algatuse eesmärki kasutada parimaid võrgustikes sündinud ideid ära põhiliiniprogrammides. Seetõttu palub komitee täpsustada parimate tavade valimise korda ja seejärel nende hindamise protsessi. Komitee teeb ettepaneku, et lisaks vabatahtlikule kandideerimistaotlusele võiksid piirkonnad, linnad ja kohalikud omavalitsused– vastavalt selleks kehtestatud lihtsale ja paindlikule menetlusele — esitada komisjonile ka soovitusi ja viiteid eriti huvipakkuvate kogemuste kohta, mis võiksid kasuks tulla võrgustike loomisel ja arendamisel algatuses määratletud teemade raames;

| 34. | kutsub komisjoni üles selgitama ka algatuse organisatoorset ülesehitust ja tehnilise abi rahastamist, sest see on heade tavade tõhusaks ärakasutamiseks väga oluline. Samuti on vajalik metodoloogiline toetus tõeliste uuenduste hindamisel ning selliste uuenduste esiletoomisel, mida on võimalik üle kanda ja arendada. Komitee teeb komisjonile ettepaneku, et ta täidaks selle ülesande koostöös välishindajatega, sõltuvalt temaatilisest meetmest, ning vastavalt seirekomitee otsustele; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles selgitama ka algatuse organisatoorset ülesehitust ja tehnilise abi rahastamist, sest see on heade tavade tõhusaks ärakasutamiseks väga oluline. Samuti on vajalik metodoloogiline toetus tõeliste uuenduste hindamisel ning selliste uuenduste esiletoomisel, mida on võimalik üle kanda ja arendada. Komitee teeb komisjonile ettepaneku, et ta täidaks selle ülesande koostöös välishindajatega, sõltuvalt temaatilisest meetmest, ning vastavalt seirekomitee otsustele;

| 35. | kahtleb, kas algatuse pealkiri on kohane ja täielik. Komitee kahtleb, kas nimetus „Piirkonnad majandusmuutustes” on tõesti kõige sobivam või tekib oht, et see aetakse segi teiste algatustega (nt „Teadmiste piirkonnad” või Lissaboni rühm). Komitee leiab, et teabevahetusliku mõju seisukohast oleks olnud parem panna algatuse nimeks „Piirkonnad ja linnad majandusmuutustes”, tunnistades siiski, et laiem termin „piirkonnad” valiti just seetõttu, et see hõlmab territoriaalse mõõtme erinevaid institutsioonilisi tasandeid; |
| --- | --- |

35.

kahtleb, kas algatuse pealkiri on kohane ja täielik. Komitee kahtleb, kas nimetus „Piirkonnad majandusmuutustes” on tõesti kõige sobivam või tekib oht, et see aetakse segi teiste algatustega (nt „Teadmiste piirkonnad” või Lissaboni rühm). Komitee leiab, et teabevahetusliku mõju seisukohast oleks olnud parem panna algatuse nimeks „Piirkonnad ja linnad majandusmuutustes”, tunnistades siiski, et laiem termin „piirkonnad” valiti just seetõttu, et see hõlmab territoriaalse mõõtme erinevaid institutsioonilisi tasandeid;

Lissaboni strateegia järelevalveplatvorm

| 36. | juhib tähelepanu sellele, et Regioonide Komitee on käivitanud Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi. See on komitee arvates kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töövahend ning selle eesmärk on rõhutada kõnealuste haldustasandite panust Lissaboni strateegiasse ja tõsta territoriaalse tasandi vastutus kõnealuse strateegia elluviimise eest. Kõnealune interaktiivne platvorm töötab aastast 2006. Praegu osaleb selles 100 piirkonda ja linna. Platvormi peaülesanne on aidata piirkondadel kaasas käia Euroopa moderniseerimissuundumustega ning vaadata üksnes riiklikust perspektiivist kaugemale. Platvormi töö põhineb järelevalvel (vajaduste hindamine), võrdlusuuringutel (läbipaistvus Euroopa tasandil), töörühmade teabevahetusel ja interaktiivsetel foorumitel (teabevahetus Interneti kaudu); |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu sellele, et Regioonide Komitee on käivitanud Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi. See on komitee arvates kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töövahend ning selle eesmärk on rõhutada kõnealuste haldustasandite panust Lissaboni strateegiasse ja tõsta territoriaalse tasandi vastutus kõnealuse strateegia elluviimise eest. Kõnealune interaktiivne platvorm töötab aastast 2006. Praegu osaleb selles 100 piirkonda ja linna. Platvormi peaülesanne on aidata piirkondadel kaasas käia Euroopa moderniseerimissuundumustega ning vaadata üksnes riiklikust perspektiivist kaugemale. Platvormi töö põhineb järelevalvel (vajaduste hindamine), võrdlusuuringutel (läbipaistvus Euroopa tasandil), töörühmade teabevahetusel ja interaktiivsetel foorumitel (teabevahetus Interneti kaudu);

| 37. | palub komisjoni, et töö toimuks suurema lihtsustamise tähe all, et vältida komplikatsioonide ohtu. Komitee soovitab püüda saavutada sünergia ja vastastikune täiendavus regionaalpoliitikaga. Selleks tuleks leida kokkupuutepunkte algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” ja Regioonide Komitee Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi vahel; |
| --- | --- |

37.

palub komisjoni, et töö toimuks suurema lihtsustamise tähe all, et vältida komplikatsioonide ohtu. Komitee soovitab püüda saavutada sünergia ja vastastikune täiendavus regionaalpoliitikaga. Selleks tuleks leida kokkupuutepunkte algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” ja Regioonide Komitee Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi vahel;

| 38. | soovitab eelkõige sobivamate ja tõhusamate menetluste kaudu lihtsustada suhtlust kõnealuse algatuse ja Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi vahel. Järelevalveplatvorm peaks olema foorum, kus arutatakse ja võrreldakse Euroopa piirkondade ja linnade kogemusi. See hõlbustaks algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” piirkondadevaheliste võrgustike valikuprotsessi ning annaks ideid ja ettepanekuid, eelkõige kiirmenetluse võimaluse osas. Samal ajal peaks platvorm säilitama oma rolli ja andma endast parima Lissaboni strateegia juhtimise ja poliitiliste suundumuste järelevalves. Regioonide Komitee on valmis tegema koostööd komisjoni ja programmidega „Interreg IV” ja „Urbact 2007–2013”, et saavutada vajalikku institutsioonilist ja rakenduslikku sünergiat. |
| --- | --- |

38.

soovitab eelkõige sobivamate ja tõhusamate menetluste kaudu lihtsustada suhtlust kõnealuse algatuse ja Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi vahel. Järelevalveplatvorm peaks olema foorum, kus arutatakse ja võrreldakse Euroopa piirkondade ja linnade kogemusi. See hõlbustaks algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” piirkondadevaheliste võrgustike valikuprotsessi ning annaks ideid ja ettepanekuid, eelkõige kiirmenetluse võimaluse osas. Samal ajal peaks platvorm säilitama oma rolli ja andma endast parima Lissaboni strateegia juhtimise ja poliitiliste suundumuste järelevalves. Regioonide Komitee on valmis tegema koostööd komisjoni ja programmidega „Interreg IV” ja „Urbact 2007–2013”, et saavutada vajalikku institutsioonilist ja rakenduslikku sünergiat.

Regioonide Komitee esindav, täiendav ja toetav roll

| 39. | võttes arvesse eespool toodud märkusi ja algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” rolli ja tähtsust, teeb kokkuvõtteks ettepaneku, et vastavalt oma institutsioonilistele ülesannetele täidaks Regioonide Komitee algatuse elluviimisel esindavat, täiendavat ja toetavat rolli, millel võib olla otsustav tähtsus. Nimetatud rolli täitmiseks peab komitee oluliseks eelkõige käesolevas arvamuses nimetatud järgmisi elemente:






  a) | osalemine uute rakendusprogrammide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” väljatöötamises vastavalt asjakohastele konsultatsiooni- ja/või osaluseeskirjadele ja -vormidele; |
| --- | --- | --- |

39.

võttes arvesse eespool toodud märkusi ja algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” rolli ja tähtsust, teeb kokkuvõtteks ettepaneku, et vastavalt oma institutsioonilistele ülesannetele täidaks Regioonide Komitee algatuse elluviimisel esindavat, täiendavat ja toetavat rolli, millel võib olla otsustav tähtsus. Nimetatud rolli täitmiseks peab komitee oluliseks eelkõige käesolevas arvamuses nimetatud järgmisi elemente:

a)

osalemine uute rakendusprogrammide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” väljatöötamises vastavalt asjakohastele konsultatsiooni- ja/või osaluseeskirjadele ja -vormidele;

| b) | tõhusa rolli täitmine piirkondliku ja kohaliku mõõtme integreerimisel välja valitud teemade osas üldiste temaatiliste suuniste, rakendusmenetluste ja otseste rahastamisprogrammide („Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013”) väljatöötamise raames. Selleks on vaja pidevat teabevahetust neid programme haldavate asutustega, vajadusel Regioonide Komitees korraldatavate reeglipäraste arutelude kaudu nimetatud asutustega või nende poolt reeglipäraselt Regioonide Komiteele esitatavate aruannete kaudu; |
| --- | --- |

b)

tõhusa rolli täitmine piirkondliku ja kohaliku mõõtme integreerimisel välja valitud teemade osas üldiste temaatiliste suuniste, rakendusmenetluste ja otseste rahastamisprogrammide („Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013”) väljatöötamise raames. Selleks on vaja pidevat teabevahetust neid programme haldavate asutustega, vajadusel Regioonide Komitees korraldatavate reeglipäraste arutelude kaudu nimetatud asutustega või nende poolt reeglipäraselt Regioonide Komiteele esitatavate aruannete kaudu;

| c) | komisjoni ja Regioonide Komitee esindajate vastastikune osalemine teineteise üritustel, et vahetada ja jagada algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” raames saadud kogemusi; |
| --- | --- |

c)

komisjoni ja Regioonide Komitee esindajate vastastikune osalemine teineteise üritustel, et vahetada ja jagada algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” raames saadud kogemusi;

| d) | osalemine programmide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” elluviimisel nõuandja staatuses, Regioonide Komitee poolt programmide järelevalvekomiteedesse määratud liikme kaudu; |
| --- | --- |

d)

osalemine programmide „Interreg IV C” ja „Urbact 2007–2013” elluviimisel nõuandja staatuses, Regioonide Komitee poolt programmide järelevalvekomiteedesse määratud liikme kaudu;

| e) | koostöö, sh eeluuringute raames, Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste kasutamise edendamiseks tulevastes võrgustikes. Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused on uus õigusinstrument territoriaalse koostöö suunamiseks ja edendamiseks; |
| --- | --- |

e)

koostöö, sh eeluuringute raames, Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste kasutamise edendamiseks tulevastes võrgustikes. Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused on uus õigusinstrument territoriaalse koostöö suunamiseks ja edendamiseks;

| f) | aktiivne osalemine tutvustamis- ja levitamistegevuses koordineeritud teabevahetuskava raames ning kooskõlas eeskirjadega, mille osas tuleb kokku leppida, kui nimetatud kava on koostatud; |
| --- | --- |

f)

aktiivne osalemine tutvustamis- ja levitamistegevuses koordineeritud teabevahetuskava raames ning kooskõlas eeskirjadega, mille osas tuleb kokku leppida, kui nimetatud kava on koostatud;

| g) | sünergia ja vastastikuse täiendavuse saavutamine algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” ja Regioonide Komitee Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi vahel; |
| --- | --- |

g)

sünergia ja vastastikuse täiendavuse saavutamine algatuse „Piirkonnad majandusmuutustes” ja Regioonide Komitee Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi vahel;

| 40. | teeb ettepaneku arutada ja hinnata algatuse edukust ja teemaasetust iga-aastasel ühiskonverentsil; |
| --- | --- |

40.

teeb ettepaneku arutada ja hinnata algatuse edukust ja teemaasetust iga-aastasel ühiskonverentsil;

Brüssel, 7. juuni 2007

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

II.   Menetlus

| Pealkiri: | komisjoni teatis „Piirkonnad majandusmuutustes” |
| --- | --- |
| Viide: | KOM(2006) 675 lõplik |
| Õiguslik alus: | fakultatiivse konsulteerimise taotlus, artikli 265 lõige 1 |
| Menetlusviis vastavalt kodukorrale: | |
| Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri: | 8. november 2006 |
| Komitee presidendi otsus: | 9. jaanuar 2007 |
| Juhtivkomisjon: | territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjon (COTER) |
| Raportöör: | Alvaro Ancisi, Ravenna provintsinõukogu liige (IT/EPP) |
| Analüüsi teabekiri: | 16. jaanuar 2007 |
| Arutamine komisjonis: | 16. märts 2007 |
| Vastuvõtmine komisjonis: | 16. märts 2007 |
| Komisjoni hääletuse tulemus: | võeti ühehäälselt vastu |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 6.–7. juuni 2007 |
| Komitee varasemad arvamused: | |

Pealkiri:

Pealkiri:

komisjoni teatis „Piirkonnad majandusmuutustes”

Viide:

Viide:

KOM(2006) 675 lõplik

Õiguslik alus:

Õiguslik alus:

fakultatiivse konsulteerimise taotlus, artikli 265 lõige 1

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Menetlusviis vastavalt kodukorrale:

Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri:

Nõukogu konsulteerimistaotlus/komisjoni kiri:

8. november 2006

Komitee presidendi otsus:

Komitee presidendi otsus:

9. jaanuar 2007

Juhtivkomisjon:

Juhtivkomisjon:

territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjon (COTER)

Raportöör:

Raportöör:

Alvaro Ancisi, Ravenna provintsinõukogu liige (IT/EPP)

Analüüsi teabekiri:

Analüüsi teabekiri:

16. jaanuar 2007

Arutamine komisjonis:

Arutamine komisjonis:

16. märts 2007

Vastuvõtmine komisjonis:

Vastuvõtmine komisjonis:

16. märts 2007

Komisjoni hääletuse tulemus:

Komisjoni hääletuse tulemus:

võeti ühehäälselt vastu

Vastuvõtmine täiskogus:

Vastuvõtmine täiskogus:

6.–7. juuni 2007

Komitee varasemad arvamused:

Komitee varasemad arvamused:

---

(1)  Vrd komisjoni talituste 8. novembri 2006. aasta töödokument SEK (2006) 1432.

1

(2)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999; artikkel 4,5 ja 6.

2

(3)  Vrd komisjoni talituste 8. novembri 2006. aasta töödokument SEK (2006) 1432.

3

(4)  Viidatakse Euroopa Komisjoni kavale „Debate Europe, demokraatia-dialoog-arutelu: Euroopa tulevik”, mis käivitati 2005. aastal.

4

---