# Službeni list C 118/8. t

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 118 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.8. travnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 118

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.8. travnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018. – 2019.Dnevne sjednice od 2. do 5. srpnja 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 201, 14.6.2019.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018. – 2019.Dnevne sjednice od 2. do 5. srpnja 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 201, 14.6.2019.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 201, 14.6.2019.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 3. srpnja 2018. |
| 2020/C 118/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o ulozi gradova u institucionalnom okviru Unije (2017/2037(INI)) | 2 |
| 2020/C 118/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o trodimenzionalnom ispisu, izazovu u području prava intelektualnoga vlasništva i građanskopravne odgovornosti (2017/2007(INI)) | 10 |
| 2020/C 118/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (2017/2206(INI)) | 15 |
| 2020/C 118/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o klimatskoj diplomaciji (2017/2272(INI)) | 32 |
| | Srijeda, 4. srpnja 2018. |
| 2020/C 118/05 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI)) | 43 |
| 2020/C 118/06 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE) | 49 |
| 2020/C 118/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. Ususret vanjskoj strategiji EU-a protiv ranih i prisilnih brakova – sljedeći koraci (2017/2275(INI)) | 57 |
| 2020/C 118/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o definiciji malih i srednjih poduzeća (2018/2545(RSP)) | 65 |
| 2020/C 118/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI)) | 69 |
| 2020/C 118/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Republike Turske o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i turskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI)) | 74 |
| 2020/C 118/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Države Izraela o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i izraelskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI)) | 79 |
| 2020/C 118/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI)) | 84 |
| 2020/C 118/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kraljevine Maroka o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i marokanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI)) | 89 |
| 2020/C 118/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Libanonske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i libanonskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI)) | 94 |
| 2020/C 118/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI)) | 99 |
| 2020/C 118/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI)) | 104 |
| | Četvrtak, 5. srpnja 2018. |
| 2020/C 118/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o političkoj krizi u Moldovi nakon poništavanja rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva (2018/2783(RSP)) | 109 |
| 2020/C 118/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Somaliji (2018/2784(RSP)) | 113 |
| 2020/C 118/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Burundiju (2018/2785(RSP)) | 119 |
| 2020/C 118/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o migracijskoj krizi i humanitarnoj situaciji u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom (2018/2770(RSP)) | 125 |
| 2020/C 118/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o smjernicama za države članice u svrhu sprečavanja kriminalizacije humanitarne pomoći (2018/2769(RSP)) | 130 |
| 2020/C 118/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (2018/2645(RSP)) | 133 |
| 2020/C 118/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o negativnim učincima američkog Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA) na građane EU-a, a naročito na takozvane slučajne Amerikance (2018/2646(RSP)) | 141 |
| 2020/C 118/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. s preporukama Komisiji o Statutu za socijalna i solidarna poduzeća (2016/2237(INL)) | 145 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 4. srpnja 2018. |
| 2020/C 118/25 | Preporuka Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Azerbajdžana (2017/2056(INI)) | 158 |
| | Četvrtak, 5. srpnja 2018. |
| 2020/C 118/26 | Preporuka Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. Vijeću o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2018/2040(INI)) | 165 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 3. srpnja 2018.

2020/C 118/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o ulozi gradova u institucionalnom okviru Unije (2017/2037(INI))

2

2020/C 118/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o trodimenzionalnom ispisu, izazovu u području prava intelektualnoga vlasništva i građanskopravne odgovornosti (2017/2007(INI))

10

2020/C 118/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (2017/2206(INI))

15

2020/C 118/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o klimatskoj diplomaciji (2017/2272(INI))

32

Srijeda, 4. srpnja 2018.

2020/C 118/05

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

43

2020/C 118/06

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE)

49

2020/C 118/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. Ususret vanjskoj strategiji EU-a protiv ranih i prisilnih brakova – sljedeći koraci (2017/2275(INI))

57

2020/C 118/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o definiciji malih i srednjih poduzeća (2018/2545(RSP))

65

2020/C 118/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

69

2020/C 118/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Republike Turske o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i turskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

74

2020/C 118/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Države Izraela o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i izraelskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

79

2020/C 118/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

84

2020/C 118/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kraljevine Maroka o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i marokanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

89

2020/C 118/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Libanonske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i libanonskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

94

2020/C 118/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

99

2020/C 118/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

104

Četvrtak, 5. srpnja 2018.

2020/C 118/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o političkoj krizi u Moldovi nakon poništavanja rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva (2018/2783(RSP))

109

2020/C 118/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Somaliji (2018/2784(RSP))

113

2020/C 118/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Burundiju (2018/2785(RSP))

119

2020/C 118/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o migracijskoj krizi i humanitarnoj situaciji u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom (2018/2770(RSP))

125

2020/C 118/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o smjernicama za države članice u svrhu sprečavanja kriminalizacije humanitarne pomoći (2018/2769(RSP))

130

2020/C 118/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (2018/2645(RSP))

133

2020/C 118/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o negativnim učincima američkog Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA) na građane EU-a, a naročito na takozvane slučajne Amerikance (2018/2646(RSP))

141

2020/C 118/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. s preporukama Komisiji o Statutu za socijalna i solidarna poduzeća (2016/2237(INL))

145

PREPORUKE

Europski parlament

Srijeda, 4. srpnja 2018.

2020/C 118/25

Preporuka Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Azerbajdžana (2017/2056(INI))

158

Četvrtak, 5. srpnja 2018.

2020/C 118/26

Preporuka Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. Vijeću o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2018/2040(INI))

165

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 3. srpnja 2018. |
| 2020/C 118/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji između Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE)) | 180 |
| 2020/C 118/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o nacrtu Odluke Vijeća o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE)) | 181 |
| 2020/C 118/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za računalstvo visokih performansi (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE)) | 182 |
| 2020/C 118/30 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Francuska – EGF/2017/009 FR/ Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD)) | 208 |
| 2020/C 118/31 | P8_TA(2018)0275Europski program industrijskog razvoja u području obrane ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije EU-a (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije Unije | 213 |
| 2020/C 118/32 | P8_TA(2018)0276Integrirana statistika na razini poljoprivrednih gospodarstava ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o integriranoj statistici na razini poljoprivrednih gospodarstava i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1166/2008 i (EU) br. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o integriranoj statistici na razini poljoprivrednih gospodarstava i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1166/2008 i (EU) br. 1337/2011 | 215 |
| 2020/C 118/33 | P8_TA(2018)0277Obavješćivanje o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture: stavljanje izvan snage ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 256/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o obavješćivanju Komisije o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture u Europskoj uniji (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 256/2014 o obavješćivanju Komisije o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture u Europskoj uniji | 216 |
| 2020/C 118/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o izmijenjenom Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)) | 217 |
| | Srijeda, 4. srpnja 2018. |
| 2020/C 118/35 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 4. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 237 |
| 2020/C 118/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Akta o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, priloženog Odluci Vijeća 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom od 20. rujna 1976. (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP)) | 246 |
| 2020/C 118/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE)) | 247 |
| 2020/C 118/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE)) | 248 |
| 2020/C 118/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE)) | 249 |
| 2020/C 118/40 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni članka 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) | 250 |
| 2020/C 118/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila u pogledu određenih odredbi o porezima na motorna vozila (COM(2017)0276 – C8-0196/2017– 2017/0115(CNS)) | 257 |
| 2020/C 118/42 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018.: unošenje viška iz financijske godine 2017. (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD)) | 262 |
| 2020/C 118/43 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018., dio III. – Komisija: proširenje Instrumenta za izbjeglice u Turskoj (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD)) | 264 |
| | Četvrtak, 5. srpnja 2018. |
| 2020/C 118/44 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Hrvatskoj (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS)) | 266 |
| 2020/C 118/45 | P8_TA(2018)0307Europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399 i (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 | 267 |
| 2020/C 118/46 | P8_TA(2018)0308Europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS): zadaće Europola ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u svrhu uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) br. 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u svrhu uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) | 269 |
| 2020/C 118/47 | P8_TA(2018)0309Financijska pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2012/2002, uredbi (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014, (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 | 270 |
| 2020/C 118/48 | P8_TA(2018)0310Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 | 274 |
| 2020/C 118/49 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2019. (2018/2024(BUD)) | 275 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 3. srpnja 2018.

2020/C 118/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji između Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

180

2020/C 118/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o nacrtu Odluke Vijeća o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

181

2020/C 118/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za računalstvo visokih performansi (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

182

2020/C 118/30

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Francuska – EGF/2017/009 FR/ Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

208

2020/C 118/31

P8_TA(2018)0275Europski program industrijskog razvoja u području obrane ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije EU-a (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije Unije

213

2020/C 118/32

P8_TA(2018)0276Integrirana statistika na razini poljoprivrednih gospodarstava ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o integriranoj statistici na razini poljoprivrednih gospodarstava i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1166/2008 i (EU) br. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o integriranoj statistici na razini poljoprivrednih gospodarstava i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1166/2008 i (EU) br. 1337/2011

215

2020/C 118/33

P8_TA(2018)0277Obavješćivanje o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture: stavljanje izvan snage ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 256/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o obavješćivanju Komisije o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture u Europskoj uniji (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 256/2014 o obavješćivanju Komisije o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture u Europskoj uniji

216

2020/C 118/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o izmijenjenom Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

217

Srijeda, 4. srpnja 2018.

2020/C 118/35

Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 4. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

237

2020/C 118/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Akta o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, priloženog Odluci Vijeća 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom od 20. rujna 1976. (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

246

2020/C 118/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

247

2020/C 118/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

248

2020/C 118/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

249

2020/C 118/40

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni članka 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD))

250

2020/C 118/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila u pogledu određenih odredbi o porezima na motorna vozila (COM(2017)0276 – C8-0196/2017– 2017/0115(CNS))

257

2020/C 118/42

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018.: unošenje viška iz financijske godine 2017. (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

262

2020/C 118/43

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018., dio III. – Komisija: proširenje Instrumenta za izbjeglice u Turskoj (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

264

Četvrtak, 5. srpnja 2018.

2020/C 118/44

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Hrvatskoj (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

266

2020/C 118/45

P8_TA(2018)0307Europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399 i (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226

267

2020/C 118/46

P8_TA(2018)0308Europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS): zadaće Europola ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u svrhu uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) br. 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u svrhu uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS)

269

2020/C 118/47

P8_TA(2018)0309Financijska pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2012/2002, uredbi (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014, (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012

270

2020/C 118/48

P8_TA(2018)0310Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011

274

2020/C 118/49

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2019. (2018/2024(BUD))

275

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

8.4.2020

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 118/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2018. – 2019.

Dnevne sjednice od 2. do 5. srpnja 2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 201, 14.6.2019.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 3. srpnja 2018.

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/2

---

P8_TA(2018)0273

Uloga gradova u institucionalnom okviru Unije

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o ulozi gradova u institucionalnom okviru Unije (2017/2037(INI))

(2020/C 118/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, osobito njegov članak 5. stavak 3., i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, osobito njegov članak 5. stavak 3., i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. svibnja 2009. o utjecaju Ugovora iz Lisabona na razvoj institucionalne ravnoteže Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. svibnja 2009. o utjecaju Ugovora iz Lisabona na razvoj institucionalne ravnoteže Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. svibnja 2015. naslovljenu „Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. svibnja 2015. naslovljenu „Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a” (COM(2015)0215),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (2), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (2), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir Amsterdamski pakt kojim se uspostavlja plan EU-a za gradove koji su 30. svibnja 2016. odobrili ministri EU-a odgovorni za urbana pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Amsterdamski pakt kojim se uspostavlja plan EU-a za gradove koji su 30. svibnja 2016. odobrili ministri EU-a odgovorni za urbana pitanja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o urbanoj dimenziji politika EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o urbanoj dimenziji politika EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 240/2014 od 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 240/2014 od 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. srpnja 2014. naslovljenu „Urbana dimenzija politika EU-a – ključne značajke Plana EU-a za gradove” (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. srpnja 2014. naslovljenu „Urbana dimenzija politika EU-a – ključne značajke Plana EU-a za gradove” (COM(2014)0490),

| — | uzimajući u obzir deklaraciju o planu EU-a za gradove koju su ministri nadležni za teritorijalnu koheziju i urbana pitanja dogovorili 10. lipnja 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju o planu EU-a za gradove koju su ministri nadležni za teritorijalnu koheziju i urbana pitanja dogovorili 10. lipnja 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. lipnja 2016. o Programu EU-a za gradove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. lipnja 2016. o Programu EU-a za gradove,

| — | uzimajući u obzir Povelju iz Leipziga o održivim europskim gradovima, donesenu na neformalnom sastanku ministara o urbanom razvoju i teritorijalnoj koheziji 24. i 25. svibnja 2007. u Leipzigu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju iz Leipziga o održivim europskim gradovima, donesenu na neformalnom sastanku ministara o urbanom razvoju i teritorijalnoj koheziji 24. i 25. svibnja 2007. u Leipzigu,

| — | uzimajući u obzir Novi program za gradove usvojen na Konferenciji Ujedinjenih naroda o stanovanju i održivom gradskom razvoju (Habitat III), održanoj u Quitu (Ekvador) 20. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Novi program za gradove usvojen na Konferenciji Ujedinjenih naroda o stanovanju i održivom gradskom razvoju (Habitat III), održanoj u Quitu (Ekvador) 20. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o stanju u europskim gradovima iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o stanju u europskim gradovima iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2017.: Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena (7); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2017.: Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena (7);

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0203/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0203/2018),

| A. | budući da je Ugovorom iz Maastrichta osnovan Europski odbor regija kojim se gradovima, putem njihove prisutnosti u tom odboru, daje savjetodavna uloga u postupku donošenja odluka EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ugovorom iz Maastrichta osnovan Europski odbor regija kojim se gradovima, putem njihove prisutnosti u tom odboru, daje savjetodavna uloga u postupku donošenja odluka EU-a;

| B. | budući da Odbor regija ispunjava tu ulogu izvršavanjem niza aktivnosti kojima je cilj promicanje dijaloga i aktivno sudjelovanje u postupku donošenja odluka EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da Odbor regija ispunjava tu ulogu izvršavanjem niza aktivnosti kojima je cilj promicanje dijaloga i aktivno sudjelovanje u postupku donošenja odluka EU-a;

| C. | budući da se Protokolom br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti daje ovlast Europskom odboru regija da, u slučaju da se načelo supsidijarnosti ili proporcionalnosti nije poštovalo, na Sudu Europske unije pokrene postupak protiv zakonodavnih akata pri čijem je donošenju Ugovorom predviđeno savjetovanje s Odborom regija; budući da gradovi stoga imaju alat kojim mogu štititi svoje interese u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

C.

budući da se Protokolom br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti daje ovlast Europskom odboru regija da, u slučaju da se načelo supsidijarnosti ili proporcionalnosti nije poštovalo, na Sudu Europske unije pokrene postupak protiv zakonodavnih akata pri čijem je donošenju Ugovorom predviđeno savjetovanje s Odborom regija; budući da gradovi stoga imaju alat kojim mogu štititi svoje interese u Europskoj uniji;

| D. | budući da treba napraviti jasnu razliku između predstavnika gradova koji su kao članovi Odbora regija prisutni u Ugovorima i udruga koje zastupaju interese gradova; |
| --- | --- |

D.

budući da treba napraviti jasnu razliku između predstavnika gradova koji su kao članovi Odbora regija prisutni u Ugovorima i udruga koje zastupaju interese gradova;

| E. | budući da većina stanovništva EU-a (više od 70 %) živi u urbanim područjima; |
| --- | --- |

E.

budući da većina stanovništva EU-a (više od 70 %) živi u urbanim područjima;

| F. | budući da postupak razdvajanja moći od teritorija, što je svojstveno globalizaciji, ne smanjuje potrebu za postojanjem mreža europskih gradova u kojima se stvaraju i nastoje ostvariti interesi građana Unije; |
| --- | --- |

F.

budući da postupak razdvajanja moći od teritorija, što je svojstveno globalizaciji, ne smanjuje potrebu za postojanjem mreža europskih gradova u kojima se stvaraju i nastoje ostvariti interesi građana Unije;

| G. | budući da se većina politika i zakonodavstva EU-a provodi na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući na razini gradova, te danas obuhvaća gotovo sva politička, gospodarska i društvena područja; |
| --- | --- |

G.

budući da se većina politika i zakonodavstva EU-a provodi na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući na razini gradova, te danas obuhvaća gotovo sva politička, gospodarska i društvena područja;

| H. | budući da se institucionalna arhitektura EU-a temelji na načelu višerazinskog upravljanja i supsidijarnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da se institucionalna arhitektura EU-a temelji na načelu višerazinskog upravljanja i supsidijarnosti;

| I. | budući da se u Povelji o višerazinskom upravljanju u Europi koju je donio Odbor regija skreće pozornost na blisku povezanost između lojalne suradnje u partnerstvu između Europske unije, država članica te regionalnih i lokalnih vlasti te jednake legitimnosti i odgovornosti svake razine u okviru vlastitih nadležnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da se u Povelji o višerazinskom upravljanju u Europi koju je donio Odbor regija skreće pozornost na blisku povezanost između lojalne suradnje u partnerstvu između Europske unije, država članica te regionalnih i lokalnih vlasti te jednake legitimnosti i odgovornosti svake razine u okviru vlastitih nadležnosti;

| J. | budući da je Odbor regija osnovao Mrežu za praćenje primjene načela supsidijarnosti kako bi olakšao razmjenu informacija između lokalnih i regionalnih vlasti u Europskoj uniji te institucija EU-a o dokumentima i zakonodavnim prijedlozima Komisije koji imaju izravan učinak na regionalne i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

J.

budući da je Odbor regija osnovao Mrežu za praćenje primjene načela supsidijarnosti kako bi olakšao razmjenu informacija između lokalnih i regionalnih vlasti u Europskoj uniji te institucija EU-a o dokumentima i zakonodavnim prijedlozima Komisije koji imaju izravan učinak na regionalne i lokalne vlasti;

| K. | budući da je u svojoj prethodno navedenoj rezoluciji od 12. prosinca 2017. pozvao Komisiju da, u cilju jačanja građanstva Unije i njegova ostvarivanja, potiče lokalne vlasti da imenuju vijećnike nadležne za europske poslove s obzirom na to da je ta razina najbliža građanima; |
| --- | --- |

K.

budući da je u svojoj prethodno navedenoj rezoluciji od 12. prosinca 2017. pozvao Komisiju da, u cilju jačanja građanstva Unije i njegova ostvarivanja, potiče lokalne vlasti da imenuju vijećnike nadležne za europske poslove s obzirom na to da je ta razina najbliža građanima;

| L. | budući da se u Povelji iz Leipziga o održivim europskim gradovima koristi izraz „europski gradovi”; |
| --- | --- |

L.

budući da se u Povelji iz Leipziga o održivim europskim gradovima koristi izraz „europski gradovi”;

| M. | budući da je Sporazum gradonačelnika pomogao razvijanju integriranih strategija ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama, poboljšanju energetske učinkovitosti i boljoj uporabi obnovljive energije; budući da takve inicijative pokazuju da suradnja među gradovima i razmjena najboljih praksi mogu pomoći u ostvarenju ciljeva politika EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da je Sporazum gradonačelnika pomogao razvijanju integriranih strategija ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama, poboljšanju energetske učinkovitosti i boljoj uporabi obnovljive energije; budući da takve inicijative pokazuju da suradnja među gradovima i razmjena najboljih praksi mogu pomoći u ostvarenju ciljeva politika EU-a;

| N. | budući da su prema Povelji iz Leipziga europski gradovi „vrijedna i nezamjenjiva gospodarska, društvena i kulturna dobra” te bi trebala preuzeti odgovornost za teritorijalnu koheziju, a prema jednom od glavnih zaključaka izvješća Komisije iz 2016. o gradovima, oni imaju središnju ulogu u postizanju ključnih gospodarskih, društvenih i ekoloških ciljeva EU-a; budući da bi gradovima stoga trebalo dati ključnu ulogu u kohezijskoj politici; |
| --- | --- |

N.

budući da su prema Povelji iz Leipziga europski gradovi „vrijedna i nezamjenjiva gospodarska, društvena i kulturna dobra” te bi trebala preuzeti odgovornost za teritorijalnu koheziju, a prema jednom od glavnih zaključaka izvješća Komisije iz 2016. o gradovima, oni imaju središnju ulogu u postizanju ključnih gospodarskih, društvenih i ekoloških ciljeva EU-a; budući da bi gradovima stoga trebalo dati ključnu ulogu u kohezijskoj politici;

| O. | budući da se Poveljom iz Leipziga priznaje obveza nadležnih ministara država članica da promiču uravnoteženu teritorijalnu organizaciju temeljenu na europskoj policentričnoj gradskoj strukturi i navodi da bi gradovi trebali biti glavni centri za razvoj urbanih regija i preuzeti odgovornost za teritorijalnu koheziju; |
| --- | --- |

O.

budući da se Poveljom iz Leipziga priznaje obveza nadležnih ministara država članica da promiču uravnoteženu teritorijalnu organizaciju temeljenu na europskoj policentričnoj gradskoj strukturi i navodi da bi gradovi trebali biti glavni centri za razvoj urbanih regija i preuzeti odgovornost za teritorijalnu koheziju;

| P. | budući da plan EU-a za gradove („Amsterdamski pakt”), uz puno poštovanje načela supsidijarnosti i nadležnosti u skladu s Ugovorima EU-a, stvara platformu za suradnju između država članica, regija, gradova, Komisije, Parlamenta, savjetodavnih tijela Unije i drugih dionika u okviru partnerstava, s ciljem davanja neformalnog doprinosa oblikovanju i reviziji budućeg i postojećeg zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da plan EU-a za gradove („Amsterdamski pakt”), uz puno poštovanje načela supsidijarnosti i nadležnosti u skladu s Ugovorima EU-a, stvara platformu za suradnju između država članica, regija, gradova, Komisije, Parlamenta, savjetodavnih tijela Unije i drugih dionika u okviru partnerstava, s ciljem davanja neformalnog doprinosa oblikovanju i reviziji budućeg i postojećeg zakonodavstva EU-a;

| Q. | budući da u područje primjene plana za gradove osobito ulazi stup o boljoj regulativi koji je usmjeren na učinkovitiju i koherentniju provedbu politika, zakonodavstva i pravnih instrumenata EU-a bez pripremanja novog zakonodavstva; |
| --- | --- |

Q.

budući da u područje primjene plana za gradove osobito ulazi stup o boljoj regulativi koji je usmjeren na učinkovitiju i koherentniju provedbu politika, zakonodavstva i pravnih instrumenata EU-a bez pripremanja novog zakonodavstva;

| R. | budući da Komisija kao dio paketa za bolju regulativu poziva lokalne vlasti da na ad hoc osnovi sudjeluju u procjenama teritorijalnog učinka budućih zakonodavnih prijedloga; |
| --- | --- |

R.

budući da Komisija kao dio paketa za bolju regulativu poziva lokalne vlasti da na ad hoc osnovi sudjeluju u procjenama teritorijalnog učinka budućih zakonodavnih prijedloga;

| S. | budući da je u svojim zaključcima od 24. lipnja 2016. Vijeće pozdravilo Amsterdamski pakt i pozvalo Komisiju, države članice, lokalne i regionalne vlasti i Europski parlament, među ostalim, da poduzmu daljnje mjere u tom kontekstu, te pozvalo Parlament da uzme u obzir rezultate i preporuke partnerstava slijedom smjernica glavnih direktora nadležnih za urbana pitanja u okviru dnevnih redova sastanaka relevantnih odbora tijekom kojih se razmatra relevantno novo i postojeće zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

S.

budući da je u svojim zaključcima od 24. lipnja 2016. Vijeće pozdravilo Amsterdamski pakt i pozvalo Komisiju, države članice, lokalne i regionalne vlasti i Europski parlament, među ostalim, da poduzmu daljnje mjere u tom kontekstu, te pozvalo Parlament da uzme u obzir rezultate i preporuke partnerstava slijedom smjernica glavnih direktora nadležnih za urbana pitanja u okviru dnevnih redova sastanaka relevantnih odbora tijekom kojih se razmatra relevantno novo i postojeće zakonodavstvo EU-a;

| T. | budući da je u samom planu za gradove predviđeno da Komisija, među ostalim, uzme u obzir rezultate i preporuke partnerstava pri izradi ili reviziji relevantnog zakonodavstva EU-a, instrumenata i inicijativa i da surađuje s gradskim vlastima i njihovim predstavničkim organizacijama pomoću raznih postojećih mogućnosti savjetovanja i pružanja povratnih informacija prilikom pripreme novih politika i zakonodavnih inicijativa i evaluacije postojećih strategija, politika i zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

T.

budući da je u samom planu za gradove predviđeno da Komisija, među ostalim, uzme u obzir rezultate i preporuke partnerstava pri izradi ili reviziji relevantnog zakonodavstva EU-a, instrumenata i inicijativa i da surađuje s gradskim vlastima i njihovim predstavničkim organizacijama pomoću raznih postojećih mogućnosti savjetovanja i pružanja povratnih informacija prilikom pripreme novih politika i zakonodavnih inicijativa i evaluacije postojećih strategija, politika i zakonodavstva EU-a;

| U. | budući da novi izazovi povezani sa sigurnošću i imigracijom, demografskim promjenama, nezaposlenošću mladih te izazovi koji se odnose na kvalitetu javnih usluga, pristup čistoj i pristupačnoj energiji, prirodne katastrofe i zaštitu okoliša zahtijevaju odgovore na lokalnoj razini te stoga snažniju predanost gradova pri oblikovanju i provedbi politika EU-a; |
| --- | --- |

U.

budući da novi izazovi povezani sa sigurnošću i imigracijom, demografskim promjenama, nezaposlenošću mladih te izazovi koji se odnose na kvalitetu javnih usluga, pristup čistoj i pristupačnoj energiji, prirodne katastrofe i zaštitu okoliša zahtijevaju odgovore na lokalnoj razini te stoga snažniju predanost gradova pri oblikovanju i provedbi politika EU-a;

| V. | budući da vrijednost europskih gradova također proizlazi iz činjenice da se u gradovima nalazi veliki dio zajedničke europske kulturne baštine; |
| --- | --- |

V.

budući da vrijednost europskih gradova također proizlazi iz činjenice da se u gradovima nalazi veliki dio zajedničke europske kulturne baštine;

| W. | budući da su gradovi politička razina koju javnost najbolje razumije te zbog toga imaju velik potencijal kao mjesta u kojima građani mogu sudjelovati u konstruktivnim raspravama za koje će biti vrijedno iskustvo Odbora regija u organiziranju dijaloga s građanima u suradnji s lokalnim i regionalnim partnerima; |
| --- | --- |

W.

budući da su gradovi politička razina koju javnost najbolje razumije te zbog toga imaju velik potencijal kao mjesta u kojima građani mogu sudjelovati u konstruktivnim raspravama za koje će biti vrijedno iskustvo Odbora regija u organiziranju dijaloga s građanima u suradnji s lokalnim i regionalnim partnerima;

| X. | budući da su u svjetlu političkih zahtjeva koji proizlaze iz Programa održivog razvoja do 2030. i iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama gradovi ojačali svoju sposobnost da razvijaju inovativna politička rješenja i instrumente u interesu društvene, ekološke i gospodarske održivosti te poštenih sustava trgovanja i da se povezuju unutar EU-a i na međunarodnoj razini, izvan okvira postojećih formata, kako bi se to ostvarilo u praksi; |
| --- | --- |

X.

budući da su u svjetlu političkih zahtjeva koji proizlaze iz Programa održivog razvoja do 2030. i iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama gradovi ojačali svoju sposobnost da razvijaju inovativna politička rješenja i instrumente u interesu društvene, ekološke i gospodarske održivosti te poštenih sustava trgovanja i da se povezuju unutar EU-a i na međunarodnoj razini, izvan okvira postojećih formata, kako bi se to ostvarilo u praksi;

| Y. | budući da se izjavom „Ususret Planu EU-a za gradove” koju su dogovorili ministri država EU-a nadležni za teritorijalnu koheziju i urbana pitanja u lipnju 2015. priznaje važna uloga Odbora regija, mreže EUROCITIES i Vijeća europskih općina i regija (CEMR) u izražavanju interesa urbanih područja; |
| --- | --- |

Y.

budući da se izjavom „Ususret Planu EU-a za gradove” koju su dogovorili ministri država EU-a nadležni za teritorijalnu koheziju i urbana pitanja u lipnju 2015. priznaje važna uloga Odbora regija, mreže EUROCITIES i Vijeća europskih općina i regija (CEMR) u izražavanju interesa urbanih područja;

| Z. | budući da gradovi mogu pružiti priliku za ispunjenje potencijala europskog građanstva i za njegovo jačanje promicanjem aktivnog građanstva, što proizlazi iz prepoznavanja činjenice da gradovi mogu učinkovitije provesti posredničke strukture između EU-a i njegovih građana; |
| --- | --- |

Z.

budući da gradovi mogu pružiti priliku za ispunjenje potencijala europskog građanstva i za njegovo jačanje promicanjem aktivnog građanstva, što proizlazi iz prepoznavanja činjenice da gradovi mogu učinkovitije provesti posredničke strukture između EU-a i njegovih građana;

| AA. | budući da sudjelovanje gradova u politikama EU-a doprinosi povećanom lokalnom vlasništvu nad postupcima EU-a, boljem upravljanju zahvaljujući participativnijoj europskoj demokraciji, poboljšanim administrativnim kapacitetima i boljoj kvaliteti javnih usluga na razini cijelog EU-a, čime se doprinosi primjeni prava na dobro upravljanje kako je utvrđeno u članku 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

AA.

budući da sudjelovanje gradova u politikama EU-a doprinosi povećanom lokalnom vlasništvu nad postupcima EU-a, boljem upravljanju zahvaljujući participativnijoj europskoj demokraciji, poboljšanim administrativnim kapacitetima i boljoj kvaliteti javnih usluga na razini cijelog EU-a, čime se doprinosi primjeni prava na dobro upravljanje kako je utvrđeno u članku 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima;

| AB. | budući da je važno uključiti lokalne i regionalne vlasti u najranijoj mogućoj fazi u ciklus kreiranja politika i osnažiti ih kao punopravne sudionike procjena teritorijalnog učinka; |
| --- | --- |

AB.

budući da je važno uključiti lokalne i regionalne vlasti u najranijoj mogućoj fazi u ciklus kreiranja politika i osnažiti ih kao punopravne sudionike procjena teritorijalnog učinka;

| AC. | budući da su trenutačni oblici sudjelovanja gradova i dalje nezadovoljavajući s gledišta željenog učinka na oblikovanje i provedbu politika i zakonodavstva EU-a; budući da bi, nadalje, taj učinak bio uvećan ako bi se gradovi udružili u mreže utemeljene na zajedničkim povijesnim, zemljopisnim, demografskim, gospodarskim, društvenim i kulturnim srodnostima; |
| --- | --- |

AC.

budući da su trenutačni oblici sudjelovanja gradova i dalje nezadovoljavajući s gledišta željenog učinka na oblikovanje i provedbu politika i zakonodavstva EU-a; budući da bi, nadalje, taj učinak bio uvećan ako bi se gradovi udružili u mreže utemeljene na zajedničkim povijesnim, zemljopisnim, demografskim, gospodarskim, društvenim i kulturnim srodnostima;

| 1. | napominje da je uključenost gradova, što podrazumijeva male gradove, velike gradove te urbana i metropolitanska područja, kao i gradove manje i srednje veličine, u postupak donošenja odluka EU-a olakšana njihovim sudjelovanjem u Odboru regija kao savjetodavnom tijelu; smatra da trenutačni institucionalni ustroj omogućava poticanje uspostave platformi za suradnju među gradovima, te između gradova i organizacija koje ih predstavljaju te tijela nadležnih za donošenje odluka i na nacionalnoj razini i na razini EU-a, u skladu s načelima iskrene suradnje, supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da ne postoji jedinstvena definicija grada s obzirom na broj stanovnika, površinu, funkcije i razinu autonomije, već samo na temelju stupnja urbanizacije i gustoće stanovništva te da stoga svaka država članica može usvojiti i primjenjivati različite pristupe tom pojmu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje da EU postupno jača urbanu dimenziju mnogih svojih politika, kao što to primjerice pokazuju koncept „pametnih gradova i zajednica” (Europsko partnerstvo za inovacije) i inicijative poput Inicijative Zajednice URBAN I, URBAN II, održivog urbanog razvoja (članak 7. Uredbe o Europskom fondu za regionalni razvoj (8)), Mreže za urbani razvoj, Inovativnih mjera za gradove, Europske prijestolnice kulture, Zelene prijestolnice Europe i Europske prijestolnice inovacija, Sporazuma gradonačelnika te Plana EU-a za gradove; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da gradovi imaju važnu ulogu u provedbi određenih politika i instrumenata EU-a, kao na primjer u području kohezijske politike i europskih strukturnih i investicijskih fondova; stoga poziva gradove da rade na integriran način surađujući sa svim razinama administracije, privatnim sektorom i civilnim društvom, u skladu s načelom partnerstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava ključnu ulogu gradova i svih lokalnih vlasti u pripremanju, osmišljavanju, financiranju i provedbi ključnih politika Unije, poput borbe protiv klimatskih promjena uz pomoć procesa gradskog, gospodarskog, socijalnog i teritorijalnog razvoja kojim se gradovima omogućuje da se suoče s novim izazovima i iskoriste prilike u predstojećem razdoblju financiranja EU-a radi iskorištavanja raspoloživih sredstava ne samo za pametne i održive, već i za kreativne gradove budućnosti; u tom kontekstu također ističe važnost strategija i inicijativa na globalnoj razini, poput ciljeva UN-a za održivi razvoj ili Globalnog sporazuma gradonačelnika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da bi gradovi, s obzirom na to da su pokazali svoju sposobnost da učinkovito upravljaju integriranim mjerama za održivi urbani razvoj, trebali imati veću ulogu u provedbi svih relevantnih politika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava potencijal toga da se gradovima da važnu ulogu u vanjskim politikama Unije kao sredstvo javne diplomacije, povezivanja ljudi iz različitih zemalja i rješavanja pitanja koja iz različitih razloga nisu uvrštena u programe politike na visokoj razini te stoga poziva na bolje financiranje odgovarajućih potpornih mehanizama Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje, međutim, da gradovi katkad nemaju odgovarajuće instrumente i administrativne kapacitete za sudjelovanje u javnim natječajima za sredstva iz fondova EU-a; stoga pozdravlja uspostavljanje jedinstvene kontaktne točke za gradove, čije bi internetske stranice i dokumenti trebali biti dostupni na svim službenim jezicima Unije; poziva na bolju koordinaciju i integraciju instrumenata i programa posvećenih gradovima u raznim politikama EU-a, što treba postići imenovanjem europskog povjerenika nadležnog za preuzimanje političke inicijative u tom području, kako bi se tim politikama dalo strateško usmjerenje, u skladu sa sve većim naglaskom koji se politikama EU-a daje urbanim područjima, vodeći pritom računa i o različitoj prirodi razlika među europskim lokalnim vlastima i njihovom pojedinačnom potencijalu; naglašava važnost promicanja uravnoteženijeg pristupa gradovima, bez obzira na njihovu veličinu, u pogledu pristupa dotičnim instrumentima i programima, posebno razvojem kapaciteta savjetovanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja Plan EU-a za gradove kao novi model višerazinskog upravljanja, utemeljen na partnerstvu, uključivanjem gradova u preispitivanje postojećeg zakonodavstva te u razmišljanje o budućem oblikovanju politika; ističe potrebu za integriranim i sveobuhvatnim pristupom u praktičnoj provedbi višerazinskog upravljanja utvrđenim aktima EU-a, u skladu s temeljnim ciljevima politika EU-a; napominje važnu komplementarnu ulogu pristupa usmjerenih na konkretno mjesto i pristupa „odozdo prema gore”, poput lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva da se uskladi, ojača i formalizira Plan EU-a za gradove; smatra da to ne bi trebao ostati dobrovoljni postupak te da bi države članice i Komisija trebale imati veće vlasništvo nad njime i obavezati se na pomno razmatranje i, kad je to moguće, provedbu primljenih preporuka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva partnerstva koja djeluju u okviru Plana EU-a za gradove da brzo usvoje preporuke i akcijske planove; nadalje, poziva Komisiju da pokaže načine na koji su takvi konkretni prijedlozi uzeti u obzir, osobito u pogledu bolje regulacije, financiranja i znanja te da ih po potrebi uključi u buduće zakonodavne prijedloge; poziva Komisiju da redovito izvješćuje Parlament o tim rezultatima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja platforme suradnje između gradova koje omogućuju stvaranje sinergija za prekograničnu suradnju i bolju provedbu politika EU-a na terenu; smatra da je Sporazum gradonačelnika EU-a za klimu i energiju dobar primjer kojeg treba uzeti kao uzor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da je Komisija osnovala platformu za podatke o urbanim područjima; međutim poziva Eurostat i Komisiju da prikupe i prirede detaljnije podatke, osobito podatke o tokovima, radi bolje prilagodbe postojećih i izrade budućih politika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra potrebnim ojačati rano i koordinirano sudjelovanje gradova u postupku donošenja odluka u EU-u u okviru trenutnog institucijskog ustroja EU-a, osobito u pogledu zakonodavstva koje izravno utječe na njih, na način kojim se štiti transparentnost i učinkovitost u donošenju politika i odluka, poštujući pritom različite ustavne kontekste u državama članicama; traži veću transparentnost i sudjelovanje građana u postupku donošenja odluka EU-a; u tom pogledu pozdravlja europsku građansku inicijativu i poziva na bolju promidžbu tog alata unutar država članica; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uvjeren je da se uloga gradova u oblikovanju budućih politika EU-a mora znatno ojačati; stoga poziva EU da ponovno razmotri mogućnost uspostave europske urbane politike, osobito u cilju dugoročnih razmatranja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da Odbor regija koordinira Platformu za praćenje strategije Europa 2020., čiji je glavni cilj zajamčiti da se vodi računa o stajalištima gradova, regija i drugih lokalnih vlasti pri definiranju strategije Komisije za gospodarski rast i inovacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | preporučuje jačanje političkog predstavništva gradova i općina u trenutačnom institucijskom okviru EU-a, među ostalim razmatranjem toga da države članice ojačaju prisutnost gradova u Odboru regija, ne smanjujući pritom ulogu regija i ruralnih područja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da osiguraju da se raznolikost njihovih teritorijalnih struktura u potpunosti odražava u njihovim prijedlozima za imenovanje članova Odbora regija te da predlože, prema potrebi, imenovanje više predstavnika lokalne razine u Odbor regija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava važnost udruga koje predstavljaju gradove, poput mreže EUROCITIES i Vijeća europskih općina i regija (CEMR); zagovara konsolidaciju sudjelovanja europskih udruženja koja zastupaju interese lokalnih vlasti i urbanih područja u oblikovanju politika, poput mreže EUROCITIES i CEMR-a i drugih, te smatra da bi takva udruženja trebala postati ključni partneri institucija EU-a uspostavom stalnog strukturiranog mehanizma za dijalog, među ostalim u okviru Odbora regija, osobito u predzakonodavnoj fazi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | preporučuje provođenje procjena teritorijalnog učinka za sve mjere politika i zakonodavstvo koji utječu na lokalnu razinu; smatra da bi dijalog s udrugama koje zastupaju lokalne i gradske vlasti trebao njima omogućiti da doprinesu procjenama teritorijalnog učinka, daju savjete o pripremnim studijama za oblikovanje politika i da pruže stalno, ciljano, tehničko stručno znanje o provedbi zakonodavstva EU-a na podnacionalnoj razini; podsjeća da Odbor regija provodi procjene teritorijalnog učinka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče veću suradnju između Vijeća i lokalnih vlasti; poziva na jačanje savjetodavne uloge gradova i regija te njihovih predstavničkih udruga u Vijeću kada se ono bavi pitanjima koja utječu na lokalnu razinu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da gradove, urbane centre i općine ne treba promatrati samo kao puke strukture javnog upravljanja pod demokratskom kontrolom, već kao potencijalne forume za javne rasprave, prijenos znanja i oblikovanje političkog prostora u EU-u, ne dovodeći pritom u pitanje ulogu ruralnih područja; napominje da je potrebno definirati elemente koji podržavaju taj europski javni prostor obilježen uživanjem temeljnih prava i sloboda i vrijednostima poput jednakosti, nediskriminacije i pravde; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnost uloge civilnog društva u političkom životu EU-a; smatra da gradovi predstavljaju razinu na kojoj je građanima najlakše sudjelovati, s obzirom na to da imaju povlašteni pristup velikom dijelu stanovništva EU-a; napominje da gradovi stoga mogu imati legitimizirajuću ulogu i mogu doprinijeti kampanjama podizanja razine osviještenosti o pravima građana EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da bi regije i gradove trebalo prepoznati kao centre koji trebaju imati pozitivnu ulogu u razvoju strategija EU-a, u kojima globalni problemi nastaju na lokalnoj razini i rješavaju se na lokalnoj razini, čime se doprinosi jačanju sustava višerazinskog upravljanja Unije, i da to ima praktične posljedice na institucionalni okvir u procesu donošenja odluka EU-a odozdo prema gore ili odozgo prema dolje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da gradove ne bi trebali predstavljati samo njihovi službeni predstavnici koji sudjeluju u strukturama upravljanja i savjetovanja te da veliki gradovi, mali gradovi i sela, a ne samo glavni gradovi država i regija, trebaju postati centri za raspravu o budućnosti Unije i njezinih politika; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da, kako bi postale centri rasprave o budućnosti Unije i njezinim politikama, općine moraju imenovati pročelnika za europske poslove i da bi trebalo osnovati mrežu za lokalne pročelnike s tim mandatom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na dodjelu dostatne potpore gradovima i lokalnim vlastima kako bi im se omogućilo da poboljšaju urbanu dimenziju izrade politika EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | preporuča da se iskoristi potencijal gradova EU-a za potrebe oblikovanja i provedbe politika EU-a pomoću rasprava i savjetovanja u područjima izvan urbane politike u užem smislu koja su za njih relevantna; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ustraje u tome da će takav cilj biti ostvaren samo ako se rasprave budu održavale u urbanim područjima izvan nacionalnih i regionalnih glavnih gradova, što bi građanima koji žive u blizini olakšalo pristup forumima, uključujući u malim gradovima i selima, a glavni cilj toga je približiti Uniju njezinim građanima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uviđa važnost predviđanja modela uključivanja koji su prilagođeni različitim kontekstima i urbanim područjima različitih veličina i važnosti, od europskih glavnih gradova do gradova manje i srednje veličine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da su Parlament i Odbor regija, kao tijela koja postavljaju pitanja koja su polazna točka za rasprave i savjetovanja te donose zaključke utemeljene na prikupljenim stavovima, mišljenjima i projektima, prirodni promotori tog procesa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | predlaže da proces savjetovanja s građanima organiziraju Parlament i Odbor regija u suradnji s onim europskim gradskim vijećima koja su priznata kao forumi za europsku raspravu i da se ti forumi, u bliskoj suradnji s državama članicama, poglavito uspostave u gradovima s utjecajem na većinu stanovnika dotične regije, kako bi se osiguralo najveće moguće sudjelovanje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | predlaže da vijeća gradova koji su priznati kao forumi za europsku raspravu budu odgovorna da se sveučilištima, lokalnim školama i drugim obrazovnim institucijama, ali i medijima, društvenim organizacijama i udrugama te javnosti pruži opsežno stručno i javno iskustvo i osigura slobodan i otvoren pristup te mogućnost sudjelovanja u raspravama i savjetovanjima; smatra da bi vijeća također trebala biti odgovorna za pozivanje predstavnika sa svih razina upravljanja gradovima, uključujući manje jedinice ili partnerska vijeća iz šireg urbanog područja i da bi također bilo razborito odrediti teritorijalni opseg te obveze u sporazumu sklopljenom između relevantnih tijela na razini EU-a i vijeća gradova s europskim forumom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | predlaže uspostavu pilot-programa 54 europska foruma za raspravu, jamčeći pritom ravnomjernu teritorijalnu zastupljenost i zastupljenost gradova različitih veličina, koji će se održati u gradovima koji nisu glavni gradovi država članica kako bi se ostvario sustav općinske rasprave i savjetovanja o poslovima EU-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe potrebu za razmjenom dobrih praksi među europskim gradovima jer su neki uspješno proveli programe u području migracija ili klimatskih promjena ili inovativne planove upravljanja gradovima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da konsolidacija položaja gradova u oblikovanju politika EU-a, među ostalim u okviru Odbora regija, ne narušava povjerenje u druge razine upravljanja, već ga jača, s obzirom na to da se time podržava višerazinsko upravljanje i supsidijarnost koji se temelje na bilateralnom povjerenju između EU-a, država članica te regionalnih i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  SL C 212 E, 5.8.2010., str. 82.

(2)  SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

(3)  SL C 316, 22.9.2017., str. 124.

(4)  SL L 74, 14.3.2014., str. 1.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0049.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0048.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0487.

(8)  Uredba (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” (SL L 347, 20.12.2013., str. 289.).

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/10

---

P8_TA(2018)0274

Trodimenzionalni ispis: prava intelektualnoga vlasništva i građanskopravna odgovornost

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o trodimenzionalnom ispisu, izazovu u području prava intelektualnoga vlasništva i građanskopravne odgovornosti (2017/2007(INI))

(2020/C 118/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva, (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva, (1)

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 85/374/EEZ od 25. srpnja 1985. o približavanju zakona i drugih propisa država članica u vezi s odgovornošću za neispravne proizvode (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 85/374/EEZ od 25. srpnja 1985. o približavanju zakona i drugih propisa država članica u vezi s odgovornošću za neispravne proizvode (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora naslovljeno „Živjeti sutra. 3D tisak, alat za osnaživanje europskog gospodarstva” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora naslovljeno „Živjeti sutra. 3D tisak, alat za osnaživanje europskog gospodarstva” (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. studenog 2017. naslovljenu „Uravnotežen sustav provedbe prava intelektualnog vlasništva kao odgovor na današnje društvene izazove” (COM(2017)0707), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. studenog 2017. naslovljenu „Uravnotežen sustav provedbe prava intelektualnog vlasništva kao odgovor na današnje društvene izazove” (COM(2017)0707),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. studenog 2017. naslovljenu „Smjernice o određenim aspektima Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi prava intelektualnog vlasništva” (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. studenog 2017. naslovljenu „Smjernice o određenim aspektima Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi prava intelektualnog vlasništva” (COM(2017)0708),

| — | uzimajući u obzir Dokument Europske komisije za razmatranje o svladavanju globalizacije (COM(2017)0240) od 10. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dokument Europske komisije za razmatranje o svladavanju globalizacije (COM(2017)0240) od 10. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0223/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0223/2018),

| A. | budući da je trodimenzionalni ispis (3D) postao dostupan široj javnosti stavljanjem na tržište 3D pisača za osobnu uporabu i pojavom na tržištu subjekata koji su nudili digitalne modele i usluge 3D ispisa; |
| --- | --- |

A.

budući da je trodimenzionalni ispis (3D) postao dostupan široj javnosti stavljanjem na tržište 3D pisača za osobnu uporabu i pojavom na tržištu subjekata koji su nudili digitalne modele i usluge 3D ispisa;

| B. | budući da se 3D ispis smatra jednom od najistaknutijih tehnologija, te da u odnosu na nju Europa može imati vodeću ulogu; budući da je Komisija prepoznala korist 3D ispisa te je u razdoblju 2014. – 2016. u okviru programa Obzor 2020. sponzorirala 21 odgovarajući projekt; |
| --- | --- |

B.

budući da se 3D ispis smatra jednom od najistaknutijih tehnologija, te da u odnosu na nju Europa može imati vodeću ulogu; budući da je Komisija prepoznala korist 3D ispisa te je u razdoblju 2014. – 2016. u okviru programa Obzor 2020. sponzorirala 21 odgovarajući projekt;

| C. | budući da se trodimenzionalni ispis, na eksperimentalnoj razini, pojavio u 1960-im te je prvo razvijen u Sjedinjenim Američkim Državama, ta je tehnologija počela ulaziti u svijet industrije početkom osamdesetih godina 20. stoljeća; |
| --- | --- |

C.

budući da se trodimenzionalni ispis, na eksperimentalnoj razini, pojavio u 1960-im te je prvo razvijen u Sjedinjenim Američkim Državama, ta je tehnologija počela ulaziti u svijet industrije početkom osamdesetih godina 20. stoljeća;

| D. | budući da tržište 3D pisača predstavlja sektor koji bilježi nagli rast i budući da se očekuje da će se to nastaviti i u sljedećim godinama; |
| --- | --- |

D.

budući da tržište 3D pisača predstavlja sektor koji bilježi nagli rast i budući da se očekuje da će se to nastaviti i u sljedećim godinama;

| E. | budući da, međutim, razvoj zajedničkih radnih prostora za 3D ispis (često poznatih pod nazivom „fablab”) i usluga za tiskanje na daljinu, koje su ponekad povezane s razmjenom 3D datoteka na internetu, svima omogućuje ispis 3D objekata, što je blagodat za izumitelje i organizatore projekata; |
| --- | --- |

E.

budući da, međutim, razvoj zajedničkih radnih prostora za 3D ispis (često poznatih pod nazivom „fablab”) i usluga za tiskanje na daljinu, koje su ponekad povezane s razmjenom 3D datoteka na internetu, svima omogućuje ispis 3D objekata, što je blagodat za izumitelje i organizatore projekata;

| F. | budući da 3D ispis ima golem potencijal za transformaciju opskrbnih lanaca u proizvodnji, što bi moglo pomoći Europi da poveća razinu proizvodnje; budući da primjena te tehnologije nudi nove mogućnosti za poslovni razvoj i inovacije; |
| --- | --- |

F.

budući da 3D ispis ima golem potencijal za transformaciju opskrbnih lanaca u proizvodnji, što bi moglo pomoći Europi da poveća razinu proizvodnje; budući da primjena te tehnologije nudi nove mogućnosti za poslovni razvoj i inovacije;

| G. | budući da je Europska unija 3D ispis uvrstila među prioritetna tehnološka područja; budući da je Komisija u svom nedavno objavljenom dokumentu za razmatranje o svladavanju globalizacije 3D ispis uvrstila među glavne čimbenike koji će dovesti do industrijskih transformacija; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europska unija 3D ispis uvrstila među prioritetna tehnološka područja; budući da je Komisija u svom nedavno objavljenom dokumentu za razmatranje o svladavanju globalizacije 3D ispis uvrstila među glavne čimbenike koji će dovesti do industrijskih transformacija;

| H. | budući da je Komisija utvrdila 3D ispis kao prioritetno područje djelovanja u kojem se nudi znatan gospodarski potencijal, posebno za mala inovativna poduzeća; budući da su mnoge zemlje već prepoznale transformacijski potencijal 3D ispisa te su počele donositi, iako na nejednak način, različite strategije za stvaranje gospodarskog i tehnološkog ekosustava kako bi se promicao njegov razvoj; |
| --- | --- |

H.

budući da je Komisija utvrdila 3D ispis kao prioritetno područje djelovanja u kojem se nudi znatan gospodarski potencijal, posebno za mala inovativna poduzeća; budući da su mnoge zemlje već prepoznale transformacijski potencijal 3D ispisa te su počele donositi, iako na nejednak način, različite strategije za stvaranje gospodarskog i tehnološkog ekosustava kako bi se promicao njegov razvoj;

| I. | budući da se trodimenzionalni ispis trenutno u najvećoj mjeri upotrebljava za izradu prototipova; budući da određeni sektori industrije već godinama upotrebljavaju gotove dijelove i da to tržište i dalje raste relativno brzo; budući da je među trodimenzionalno tiskanim proizvodima sada sve više proizvoda koji su spremni za korištenje ili stavljanje na tržište te nisu prototipovi; |
| --- | --- |

I.

budući da se trodimenzionalni ispis trenutno u najvećoj mjeri upotrebljava za izradu prototipova; budući da određeni sektori industrije već godinama upotrebljavaju gotove dijelove i da to tržište i dalje raste relativno brzo; budući da je među trodimenzionalno tiskanim proizvodima sada sve više proizvoda koji su spremni za korištenje ili stavljanje na tržište te nisu prototipovi;

| J. | budući da 3D ispis donosi brojne potencijalne prednosti inovativnim poduzećima; budući da 3D ispis, posebno, omogućuje smanjenje ukupnih troškova pri razvoju, projektiranju i testiranju novih proizvoda ili poboljšanju postojećih; |
| --- | --- |

J.

budući da 3D ispis donosi brojne potencijalne prednosti inovativnim poduzećima; budući da 3D ispis, posebno, omogućuje smanjenje ukupnih troškova pri razvoju, projektiranju i testiranju novih proizvoda ili poboljšanju postojećih;

| K. | budući da korištenje 3D ispisa postaje sve raširenija pojava u društvu, posebno u području obrazovanja, u okviru foruma građana i foruma za osnivanje poduzeća, kao što je „maker spaces”, te u privatnoj sferi; |
| --- | --- |

K.

budući da korištenje 3D ispisa postaje sve raširenija pojava u društvu, posebno u području obrazovanja, u okviru foruma građana i foruma za osnivanje poduzeća, kao što je „maker spaces”, te u privatnoj sferi;

| L. | budući da 3D ispis postaje jednostavniji i dostupniji svima; budući da se očekuje da će se u kratkom vremenskom razdoblju znatno smanjiti ograničenja u pogledu materijala koji se mogu upotrebljavati, brzine i potrošnje sirovina i energije; |
| --- | --- |

L.

budući da 3D ispis postaje jednostavniji i dostupniji svima; budući da se očekuje da će se u kratkom vremenskom razdoblju znatno smanjiti ograničenja u pogledu materijala koji se mogu upotrebljavati, brzine i potrošnje sirovina i energije;

| M. | budući da većina današnjih visokotehnoloških industrija upotrebljava tu tehnologiju, da su se prilike za upotrebu 3D ispisa u mnogim područjima znatno povećale te da su prisutna velika očekivanja u mnogim područjima, na primjer u sektorima medicine (od regenerativne medicine do izrade proteza), aeronautike, svemirske i automobilske industrije, kućanskih električnih uređaja, građevine, arheoloških istraživanja, arhitekture, strojarstva, razonode i dizajna; |
| --- | --- |

M.

budući da većina današnjih visokotehnoloških industrija upotrebljava tu tehnologiju, da su se prilike za upotrebu 3D ispisa u mnogim područjima znatno povećale te da su prisutna velika očekivanja u mnogim područjima, na primjer u sektorima medicine (od regenerativne medicine do izrade proteza), aeronautike, svemirske i automobilske industrije, kućanskih električnih uređaja, građevine, arheoloških istraživanja, arhitekture, strojarstva, razonode i dizajna;

| N. | budući da je zbog nedostatka regulacije korištenje 3D ispisa u ključnim industrijskim sektorima, kao što su, na primjer, aeronautički i medicinski/stomatološki sektori, ograničeno i budući da će reguliranje korištenja 3D pisača doprinijeti povećanoj upotrebi tehnologija i ponuditi mogućnosti za istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

N.

budući da je zbog nedostatka regulacije korištenje 3D ispisa u ključnim industrijskim sektorima, kao što su, na primjer, aeronautički i medicinski/stomatološki sektori, ograničeno i budući da će reguliranje korištenja 3D pisača doprinijeti povećanoj upotrebi tehnologija i ponuditi mogućnosti za istraživanje i razvoj;

| O. | budući da se u navedenom mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora ističe da bi se, uz digitalnu revoluciju kao pokretač i „uz pomoć odgovarajućih naprednih tehnologija proizvodnje, u Europu mogla vratiti proizvodnja iz regija s nižim dohocima kako bi se na domaćem terenu potaknule inovacije i stvorili uvjeti za održiv rast”. |
| --- | --- |

O.

budući da se u navedenom mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora ističe da bi se, uz digitalnu revoluciju kao pokretač i „uz pomoć odgovarajućih naprednih tehnologija proizvodnje, u Europu mogla vratiti proizvodnja iz regija s nižim dohocima kako bi se na domaćem terenu potaknule inovacije i stvorili uvjeti za održiv rast”.

| P. | budući da bi se trodimenzionalnim ispisom istovremeno smanjili troškovi prijevoza i emisije CO2; |
| --- | --- |

P.

budući da bi se trodimenzionalnim ispisom istovremeno smanjili troškovi prijevoza i emisije CO2;

| Q. | budući da se očekuje da će tehnologija 3D ispisa doprinijeti otvaranju više novih radnih mjesta za kvalificiranu radnu snagu koja će u nekim slučajevima biti fizički manje zahtjevna i manje opasna (tehničari za održavanje, inženjeri, projektanti itd.) i budući da će stvaranjem novih pozicija za tehničare (npr. operatori za 3D pisače) nastati i nove odgovornosti te će industrija za 3D ispise morati osigurati odgovarajuće tečajeve osposobljavanja kako bi tehničari bili na istoj razini kao i njihovi kolege u tradicionalnoj proizvodnji; budući da će se tehnologijom trodimenzionalnog ispisa smanjiti i troškovi proizvodnje i skladištenja (proizvodnja u malim količinama, personalizirana proizvodnja, itd.); budući da će, međutim, smanjenje broja radnih mjesta u proizvodnji uvelike utjecati na gospodarstvo zemalja koje se oslanjaju na velik broj niskokvalificiranih radnih mjesta; |
| --- | --- |

Q.

budući da se očekuje da će tehnologija 3D ispisa doprinijeti otvaranju više novih radnih mjesta za kvalificiranu radnu snagu koja će u nekim slučajevima biti fizički manje zahtjevna i manje opasna (tehničari za održavanje, inženjeri, projektanti itd.) i budući da će stvaranjem novih pozicija za tehničare (npr. operatori za 3D pisače) nastati i nove odgovornosti te će industrija za 3D ispise morati osigurati odgovarajuće tečajeve osposobljavanja kako bi tehničari bili na istoj razini kao i njihovi kolege u tradicionalnoj proizvodnji; budući da će se tehnologijom trodimenzionalnog ispisa smanjiti i troškovi proizvodnje i skladištenja (proizvodnja u malim količinama, personalizirana proizvodnja, itd.); budući da će, međutim, smanjenje broja radnih mjesta u proizvodnji uvelike utjecati na gospodarstvo zemalja koje se oslanjaju na velik broj niskokvalificiranih radnih mjesta;

| R. | budući da se gospodarski učinak razvoja 3D industrije u državama članicama još ne može točno utvrditi; |
| --- | --- |

R.

budući da se gospodarski učinak razvoja 3D industrije u državama članicama još ne može točno utvrditi;

| S. | budući da bi 3D ispis mogao omogućiti potrošačima da reagiraju na planirano starenje proizvoda, s obzirom na to da će moći proizvoditi zamjenske dijelove za kućanske uređaje čiji životni vijek postaje sve kraći; |
| --- | --- |

S.

budući da bi 3D ispis mogao omogućiti potrošačima da reagiraju na planirano starenje proizvoda, s obzirom na to da će moći proizvoditi zamjenske dijelove za kućanske uređaje čiji životni vijek postaje sve kraći;

| T. | budući da tehnologija 3D ispisa može otvoriti nekoliko posebnih pitanja pravne i etičke prirode u pogledu svih područja prava intelektualnog vlasništva, kao što su autorska prava, patenti, dizajn, trodimenzionalni žigovi i čak oznake zemljopisnog podrijetla te građanskopravna odgovornost, i budući da, osim toga, ta pitanja spadaju u nadležnost Odbora za pravna pitanja Parlamenta; |
| --- | --- |

T.

budući da tehnologija 3D ispisa može otvoriti nekoliko posebnih pitanja pravne i etičke prirode u pogledu svih područja prava intelektualnog vlasništva, kao što su autorska prava, patenti, dizajn, trodimenzionalni žigovi i čak oznake zemljopisnog podrijetla te građanskopravna odgovornost, i budući da, osim toga, ta pitanja spadaju u nadležnost Odbora za pravna pitanja Parlamenta;

| U. | budući da se novim tehnologijama mogu skenirati predmeti ili ljudi i stvoriti digitalne datoteke koje se naknadno mogu tiskati u 3D tehnologiji i budući da to može utjecati na prava na slike i na pravo na privatnost; |
| --- | --- |

U.

budući da se novim tehnologijama mogu skenirati predmeti ili ljudi i stvoriti digitalne datoteke koje se naknadno mogu tiskati u 3D tehnologiji i budući da to može utjecati na prava na slike i na pravo na privatnost;

| V. | budući da tehnologija trodimenzionalnog ispisa može otvoriti i pitanja sigurnosti, a posebno pitanja kibersigurnosti, osobito u pogledu proizvodnje oružja, eksploziva ili droga i ostalih opasnih predmeta te da je potreban osobit oprez kada je riječ o ovoj vrsti proizvoda; |
| --- | --- |

V.

budući da tehnologija trodimenzionalnog ispisa može otvoriti i pitanja sigurnosti, a posebno pitanja kibersigurnosti, osobito u pogledu proizvodnje oružja, eksploziva ili droga i ostalih opasnih predmeta te da je potreban osobit oprez kada je riječ o ovoj vrsti proizvoda;

| W. | budući da sa stajališta autorskih prava treba praviti korisne razlike: naime, treba razlikovati ispis kod kuće za osobnu uporabu od ispisa u komercijalne svrhe, ali i ispis među stručnjacima od ispisa između stručnjaka i potrošača; |
| --- | --- |

W.

budući da sa stajališta autorskih prava treba praviti korisne razlike: naime, treba razlikovati ispis kod kuće za osobnu uporabu od ispisa u komercijalne svrhe, ali i ispis među stručnjacima od ispisa između stručnjaka i potrošača;

| X. | budući da je Francusko vrhovno vijeće za književno i umjetničko vlasništvo u izvješću o 3D ispisu i autorskim pravima ocijenilo da „se čini da demokratizacija 3D ispisa zasad ne predstavlja golemi problem kršenja autorskih prava”; budući da ipak uviđa da su „opasnosti od krivotvorenja prije svega izložena likovna umjetnička djela”; |
| --- | --- |

X.

budući da je Francusko vrhovno vijeće za književno i umjetničko vlasništvo u izvješću o 3D ispisu i autorskim pravima ocijenilo da „se čini da demokratizacija 3D ispisa zasad ne predstavlja golemi problem kršenja autorskih prava”; budući da ipak uviđa da su „opasnosti od krivotvorenja prije svega izložena likovna umjetnička djela”;

| Y. | budući da će razvojem tehnologije nekoliko primjera koji se sada mogu predvidjeti vjerojatno postati složeniji; budući da se njima postavlja pitanje o tome što je potrebno učiniti kako bi se spriječilo krivotvorenje uporabom tehnologija 3D ispisa; |
| --- | --- |

Y.

budući da će razvojem tehnologije nekoliko primjera koji se sada mogu predvidjeti vjerojatno postati složeniji; budući da se njima postavlja pitanje o tome što je potrebno učiniti kako bi se spriječilo krivotvorenje uporabom tehnologija 3D ispisa;

| Z. | budući da trodimenzionalni ispis zbog postupaka kojima se služi dovodi do onoga što je industrija opisala kao neku vrstu „diobe stvaralačkog postupka” jer djelo može kružiti u digitalnom obliku prije nego što poprimi fizički oblik, što olakšava kopiranje djela i komplicira borbu protiv krivotvorenja; |
| --- | --- |

Z.

budući da trodimenzionalni ispis zbog postupaka kojima se služi dovodi do onoga što je industrija opisala kao neku vrstu „diobe stvaralačkog postupka” jer djelo može kružiti u digitalnom obliku prije nego što poprimi fizički oblik, što olakšava kopiranje djela i komplicira borbu protiv krivotvorenja;

| AA. | budući da, zaključno, pravni stručnjaci smatraju da trodimenzionalni ispis još nije iz temelja potresao prava intelektualnog vlasništva, ali se stvorene datoteke može smatrati djelom te u tom slučaju djelo mora biti zaštićeno kao takvo; budući da će kratkoročno i srednjoročno te u cilju borbe protiv krivotvorenja glavni izazov biti dublje uključivanje stručnih posrednika u zaštitu autorskih prava; |
| --- | --- |

AA.

budući da, zaključno, pravni stručnjaci smatraju da trodimenzionalni ispis još nije iz temelja potresao prava intelektualnog vlasništva, ali se stvorene datoteke može smatrati djelom te u tom slučaju djelo mora biti zaštićeno kao takvo; budući da će kratkoročno i srednjoročno te u cilju borbe protiv krivotvorenja glavni izazov biti dublje uključivanje stručnih posrednika u zaštitu autorskih prava;

| AB. | budući da bi, iako se razvojem 3D ispisa omogućava industrijska proizvodnja, trebalo razmotriti potrebu za uspostavom načinâ kolektivne pravne zaštite kako bi se potrošačima osigurala naknada za štetu; |
| --- | --- |

AB.

budući da bi, iako se razvojem 3D ispisa omogućava industrijska proizvodnja, trebalo razmotriti potrebu za uspostavom načinâ kolektivne pravne zaštite kako bi se potrošačima osigurala naknada za štetu;

| AC. | budući da učinak 3D tiska na prava potrošača i općenito zakonodavstvo o zaštiti potrošača treba pažljivo ispitati u svjetlu direktive o kojoj se trenutno pregovara, a koja se tiče određenih aspekata ugovora u vezi s isporukom digitalnog sadržaja; |
| --- | --- |

AC.

budući da učinak 3D tiska na prava potrošača i općenito zakonodavstvo o zaštiti potrošača treba pažljivo ispitati u svjetlu direktive o kojoj se trenutno pregovara, a koja se tiče određenih aspekata ugovora u vezi s isporukom digitalnog sadržaja;

| AD. | budući da su Direktivom 85/374/EEZ o odgovornosti za neispravne proizvode obuhvaćeni svi ugovori; budući da treba napomenuti da je, između ostalog, napredak u području 3D ispisa doveo do toga da je Komisija pokrenula javno savjetovanje u cilju ocjenjivanja prikladnosti ove Direktive u odnosu na novi tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

AD.

budući da su Direktivom 85/374/EEZ o odgovornosti za neispravne proizvode obuhvaćeni svi ugovori; budući da treba napomenuti da je, između ostalog, napredak u području 3D ispisa doveo do toga da je Komisija pokrenula javno savjetovanje u cilju ocjenjivanja prikladnosti ove Direktive u odnosu na novi tehnološki razvoj;

| AE. | budući da pravila o općoj odgovornosti obuhvaćaju i odgovornost posrednih davatelja usluga kako je utvrđeno u člancima od 12. do 14. Direktive o elektroničkoj trgovini; budući da bi se trebao predvidjeti poseban mehanizam odgovornosti za štetu koju uzrokuje predmet nastao zahvaljujući tehnologiji 3D ispisa jer je, zbog broja uključenih sudionika i složenog postupka stvaranja krajnjeg proizvoda, žrtvi često teško utvrditi odgovornu osobu; budući da bi odgovorna osoba mogla biti osoba koja je izradila ili prodala 3D datoteku, proizvođač 3D pisača, proizvođač softvera ugrađenog u 3D pisač, dobavljač upotrijebljene opreme ili čak osoba koja je izradila predmet, ovisno o tome koji je uzrok neispravnosti; |
| --- | --- |

AE.

budući da pravila o općoj odgovornosti obuhvaćaju i odgovornost posrednih davatelja usluga kako je utvrđeno u člancima od 12. do 14. Direktive o elektroničkoj trgovini; budući da bi se trebao predvidjeti poseban mehanizam odgovornosti za štetu koju uzrokuje predmet nastao zahvaljujući tehnologiji 3D ispisa jer je, zbog broja uključenih sudionika i složenog postupka stvaranja krajnjeg proizvoda, žrtvi često teško utvrditi odgovornu osobu; budući da bi odgovorna osoba mogla biti osoba koja je izradila ili prodala 3D datoteku, proizvođač 3D pisača, proizvođač softvera ugrađenog u 3D pisač, dobavljač upotrijebljene opreme ili čak osoba koja je izradila predmet, ovisno o tome koji je uzrok neispravnosti;

| AF. | budući da su u pogledu posebne upotrebe 3D ispisa u komercijalnom okviru pravila odgovornosti uglavnom utvrđena ugovornim odnosima između sudionika; |
| --- | --- |

AF.

budući da su u pogledu posebne upotrebe 3D ispisa u komercijalnom okviru pravila odgovornosti uglavnom utvrđena ugovornim odnosima između sudionika;

| AG. | budući da svi elementi dodataka tehnologiji proizvodnje moraju zadovoljavati određene kriterije i biti ovjereni kako bi se jamčilo da je moguće proizvoditi ponovljive kvalitetne dijelove; budući da je certificiranje složeno zbog brojnih transformacija strojeva, materijala i postupaka te zbog nepostojanja baze podataka; budući da će stoga biti potrebno izraditi pravila kojima se omogućuje brže i ekonomičnije certificiranje svih materijala, postupaka i proizvoda; |
| --- | --- |

AG.

budući da svi elementi dodataka tehnologiji proizvodnje moraju zadovoljavati određene kriterije i biti ovjereni kako bi se jamčilo da je moguće proizvoditi ponovljive kvalitetne dijelove; budući da je certificiranje složeno zbog brojnih transformacija strojeva, materijala i postupaka te zbog nepostojanja baze podataka; budući da će stoga biti potrebno izraditi pravila kojima se omogućuje brže i ekonomičnije certificiranje svih materijala, postupaka i proizvoda;

| AH. | budući da je 3D ispisu namijenjena uloga u smanjenju potrošnje energije i prirodnih resursa u svrhu borbe protiv klimatskih promjena; budući da bi se korištenjem 3D ispisa otpad u proizvodnom procesu sveo na najmanju moguću mjeru te bi se produljio životni vijek potrošačkih proizvoda omogućivanjem proizvodnje zamjenskih dijelova na razini potrošača; |
| --- | --- |

AH.

budući da je 3D ispisu namijenjena uloga u smanjenju potrošnje energije i prirodnih resursa u svrhu borbe protiv klimatskih promjena; budući da bi se korištenjem 3D ispisa otpad u proizvodnom procesu sveo na najmanju moguću mjeru te bi se produljio životni vijek potrošačkih proizvoda omogućivanjem proizvodnje zamjenskih dijelova na razini potrošača;

| 1. | naglašava da bi EU, radi predviđanja problema u vezi s građanskopravnom odgovornošću ili povredom prava intelektualnog vlasništva koje bi trodimenzionalni ispis mogao uzrokovati u budućnosti, nakon što provede temeljitu procjenu učinka u kojoj se ocjenjuju sve mogućnosti politike, možda trebao donijeti novo zakonodavstvo i prilagoditi postojeće zakone specifičnom slučaju 3D tehnologije, uzimajući u obzir odluke Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) i mjerodavnu sudsku praksu sudova EU-a i država članica; naglašava da će se u svakom slučaju zakonskim rješenjem morati izbjeći duplikacija postojećih propisa i u obzir uzeti projekti koji su već u toku, posebno zakonodavstvo o autorskim pravima koje se trenutno primjenjuje na 2D ispise; dodaje da je inovacije potrebno promicati i podržati zakonodavstvom, ali da ono pritom ne smije stvarati prepreke ni ograničenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da treba zadržati oprez u nekim pitanjima, kao što su šifriranje i zaštita datoteka, kako bi se spriječilo nezakonito preuzimanje i reprodukcija tih datoteka ili zaštićenih predmeta, kao i reprodukcija zakonom zabranjenih predmeta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je očito potreban oprez u sektoru 3D ispisa, osobito u pogledu kvalitete ispisanog proizvoda i eventualne štete koju on može predstavljati za korisnike ili potrošače, te da bi trebalo posvetiti odgovarajuću pažnju uvođenju sredstava identifikacije i sljedivosti kako bi se osigurala sljedivost proizvodâ i olakšalo praćenje njihove daljnje uporabe u komercijalne i nekomercijalne svrhe; smatra da bi bliska suradnja među nositeljima prava i proizvođačima 3D predmeta pri razvoju takvih sredstava bila korisna; smatra da bi to pridonijelo osiguravanju sljedivosti izrađenih objekata i smanjenju krivotvorenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da bi se nadzor zakonite reprodukcije trodimenzionalnih predmeta zaštićenih autorskim pravom po potrebi mogao olakšati pravnim rješenjima te bi, na primjer, pružatelji usluga digitalizacije i 3D ispisa mogli sustavno upućivati na potrebu poštovanja prava intelektualnog vlasništva; naglašava, u tom kontekstu, važnost elemenata koji omogućuju praćenje 3D predmeta; naglašava da će se, u slučaju 3D kopije za privatne potrebe, primjenjivati nacionalno zakonodavstvo koje uređuju izuzeća za privatne kopije, uključujući u pogledu naknade štete ili prihoda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je potrebno podizanje javne svijesti kako bi se zaštitila prava intelektualnog vlasništva na području 3D ispisa i u odnosu na povrede prava na dizajn i žig te povrede patentnih prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe, međutim, da tehnička rješenja koja trenutno nisu dovoljno razvijena treba dodatno istražiti, na primjer uspostavu baze podataka šifriranih i zaštićenih datoteka, dizajniranje pisača opremljenih sustavom za upravljanje pravima intelektualnog vlasništva i povezanih s njime ili promicanje suradnje između proizvođača i platformi radi dostupnosti pouzdanih datoteka stručnjacima i potrošačima; naglašava i da, bez obzira ne donesene mjere, njihova provedba ne bi trebala utjecati na troškove aktivnosti koje već provode sudionici na tržištu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da u ovoj fazi nijedno rješenje samo po sebi nije u potpunosti zadovoljavajuće; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog toga što Komisija nije provela reviziju Direktive 2004/48/EZ, nego je samo predstavila neobvezujuće smjernice, ne pojasnivši posebna pitanja povezana s tehnologijom 3D ispisa; međutim, pozdravlja mjere jačanja zaštite intelektualnog vlasništva koje je Komisija najavila 29. studenoga 2017.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da su prava intelektualnog vlasništva koja se odnose na različite elemente tehnologije 3D ispisa utvrđena te da će, prema tome, sljedeće pitanje biti kako ih poštovati; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da pri provedbi mjera koje je navela u svojoj Komunikaciji (COM(2017)0707) općenito uzme u obzir sve aspekte tehnologije 3D ispisa, bez duplikacije postojećih primjenjivih mjera; ističe važnost uključivanja svih dionika u taj pothvat, uključujući mala i srednja poduzeća i potrošače; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da temeljito prouči pitanja građanskopravne odgovornosti u pogledu tehnologije 3D ispisa, osobito prilikom ocjenjivanja funkcioniranja Direktive Vijeća 85/374/EEZ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da ispita mogućnost uvođenja sustava građanskopravne odgovornosti za štetu koja nije obuhvaćena Direktivom 85/374/EEZ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da tehnologija 3D ispisa donosi mnoge gospodarske prednosti za EU jer se njome pružaju prilike za prilagodbu i konkretno ispunjavanje zahtjeva europskih potrošača i da bi se njome mogao omogućiti povratak proizvodnje i na taj način pridonijeti otvaranju novih radnih mjesta koja su fizički manje zahtjevna i manje opasna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da jasno definira različite odgovornosti tako što će utvrditi strane koje sudjeluju u izradi 3D predmeta: dizajnere softvera i dobavljače, proizvođače 3D pisača, dobavljače sirovina, pisače predmeta i sve ostale uključene u izradu predmeta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | skreće pozornost na moguće implikacije novih oblika marketinga u skladu s metodom „uradi sam” kojima se ne dostavlja konačni proizvod, već samo softver za preuzimanje i specifikacije za ispis proizvoda; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost stvaranja usklađenog pravnog okvira radi osiguravanja neometanog prijelaza i pravne sigurnosti za potrošače i poduzeća u cilju promicanja inovacija u EU-u; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL L 157, 30.4.2004., str. 45. .

(2)  SL L 210, 7.8.1985., str. 29.

(3)  SL C 332, 8.10.2015., str. 36.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/15

---

P8_TA(2018)0279

Kršenje prava autohtonih naroda u svijetu

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (2017/2206(INI))

(2020/C 118/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima (UDHR) i ostale sporazume i instrumente Ujedinjenih naroda (UN) u vezi s ljudskim pravima, posebno Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda (UNDRIP) koju je 13. prosinca 2007. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima (UDHR) i ostale sporazume i instrumente Ujedinjenih naroda (UN) u vezi s ljudskim pravima, posebno Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda (UNDRIP) koju je 13. prosinca 2007. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) br. 169 o autohtonim narodima i plemenima, usvojenu 27. lipnja 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) br. 169 o autohtonim narodima i plemenima, usvojenu 27. lipnja 1989.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 21., 22. i 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21., 22. i 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a za ljudska prava i demokraciju koji je 25. lipnja 2012. usvojilo Vijeće za vanjske poslove i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. koji je 20. srpnja 2015. usvojilo Vijeće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a za ljudska prava i demokraciju koji je 25. lipnja 2012. usvojilo Vijeće za vanjske poslove i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. koji je 20. srpnja 2015. usvojilo Vijeće,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998.,

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije za ljudska prava, posebno smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije za ljudska prava, posebno smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o stanju naroda Gvarani-Kajova u brazilskoj saveznoj državi Mato Grosso do Sul (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o stanju naroda Gvarani-Kajova u brazilskoj saveznoj državi Mato Grosso do Sul (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o Hondurasu: položaj branitelja ljudskih prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o Hondurasu: položaj branitelja ljudskih prava (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o Tanzaniji, posebno o pitanju otimanja zemlje (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o Tanzaniji, posebno o pitanju otimanja zemlje (3),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. te politiku Europske unije o tom pitanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. te politiku Europske unije o tom pitanju (4),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 69/2 Opće skupštine UN-a od 22. rujna 2014. o usvajanju završnog dokumenta Svjetske konferencije o autohtonim narodima iz 2014. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 69/2 Opće skupštine UN-a od 22. rujna 2014. o usvajanju završnog dokumenta Svjetske konferencije o autohtonim narodima iz 2014. (5),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 71/178 Opće skupštine UN-a od 19. prosinca 2016. o pravima autohtonih naroda, posebno njezin stavak 13. kojim se 2019. proglašava međunarodnom godinom autohtonih jezika (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 71/178 Opće skupštine UN-a od 19. prosinca 2016. o pravima autohtonih naroda, posebno njezin stavak 13. kojim se 2019. proglašava međunarodnom godinom autohtonih jezika (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Posebnog izvjestitelja UN-a o pravima autohtonih naroda upućeno Vijeću UN-a za ljudska prava od 8. kolovoza 2017. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Posebnog izvjestitelja UN-a o pravima autohtonih naroda upućeno Vijeću UN-a za ljudska prava od 8. kolovoza 2017. (7),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 26/9 Vijeća UN-a za ljudska prava od 26. lipnja 2014. o uspostavi međuvladine radne skupine otvorenog tipa čiji je zadatak izrada pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za transnacionalne korporacije i druga poduzeća u području ljudskih prava (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 26/9 Vijeća UN-a za ljudska prava od 26. lipnja 2014. o uspostavi međuvladine radne skupine otvorenog tipa čiji je zadatak izrada pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za transnacionalne korporacije i druga poduzeća u području ljudskih prava (8),

| — | uzimajući u obzir proces otvorene međuvladine radne skupine u vezi sa sastavljanjem deklaracije o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima koju je 13. listopada 2015. uspostavilo Vijeće UN-a za ljudska prava (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proces otvorene međuvladine radne skupine u vezi sa sastavljanjem deklaracije o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima koju je 13. listopada 2015. uspostavilo Vijeće UN-a za ljudska prava (9),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. koji je Opća skupština UN-a usvojila 25. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. koji je Opća skupština UN-a usvojila 25. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o biološkoj raznolikosti usvojenu 22. svibnja 1992., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o biološkoj raznolikosti usvojenu 22. svibnja 1992.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Durbana i akcijski plan koji je usvojila Međunarodna unija za zaštitu prirode na petom Svjetskom kongresu parkova održanom 2003. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Durbana i akcijski plan koji je usvojila Međunarodna unija za zaštitu prirode na petom Svjetskom kongresu parkova održanom 2003. (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 19. listopada 2004. naslovljenu Smjernice EU-a za potporu oblikovanju i procesima reforme zemljišne politike u zemljama u razvoju (COM(2004)0686), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 19. listopada 2004. naslovljenu Smjernice EU-a za potporu oblikovanju i procesima reforme zemljišne politike u zemljama u razvoju (COM(2004)0686),

| — | uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom, koje je 11. svibnja 2012. izdao Odbor UN-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom, koje je 11. svibnja 2012. izdao Odbor UN-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom (11),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o Akcijskom planu EU-a za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (FLEGT) donesen 2003. (COM(2003)0251) i bilateralne dobrovoljne sporazume o partnerstvu (DSP) o FLEGT-u između EU-a i partnerskih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o Akcijskom planu EU-a za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (FLEGT) donesen 2003. (COM(2003)0251) i bilateralne dobrovoljne sporazume o partnerstvu (DSP) o FLEGT-u između EU-a i partnerskih zemalja,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Globalni sporazum UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Globalni sporazum UN-a,

| — | uzimajući u obzir načela iz Maastrichta objavljena 28. rujna 2011., u kojima se razjašnjavaju izvanteritorijalne obveze država na temelju važećeg međunarodnog prava (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela iz Maastrichta objavljena 28. rujna 2011., u kojima se razjašnjavaju izvanteritorijalne obveze država na temelju važećeg međunarodnog prava (12),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o autohtonim narodima od 15. svibnja 2017. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o autohtonim narodima od 15. svibnja 2017. (13),

| — | uzimajući u obzir odredbe o ljudskim pravima sadržane u Sporazumu iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe o ljudskim pravima sadržane u Sporazumu iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 9. kolovoza 2017. povodom Međunarodnog dana autohtonih naroda svijeta (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 9. kolovoza 2017. povodom Međunarodnog dana autohtonih naroda svijeta (14),

| — | uzimajući u obzir odluku da se Aura Lolita Chavez Ixcaquic predloži za Nagradu Saharov za slobodu mišljenja za 2017. godinu, čime je ona postala prvi borac za ljudska prava iz redova autohtonih naroda nominiran za Nagradu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku da se Aura Lolita Chavez Ixcaquic predloži za Nagradu Saharov za slobodu mišljenja za 2017. godinu, čime je ona postala prvi borac za ljudska prava iz redova autohtonih naroda nominiran za Nagradu,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum od 12. prosinca 2015. o klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum od 12. prosinca 2015. o klimatskim promjenama,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena: vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020. do preobrazbe života djevojčica i žena” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena: vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020. do preobrazbe života djevojčica i žena” (SWD(2015)0182),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 64/292 od 3. kolovoza 2010. o ljudskom pravu na vodu i sanitarne usluge (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 64/292 od 3. kolovoza 2010. o ljudskom pravu na vodu i sanitarne usluge (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (18),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0194/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0194/2018),

| A. | budući da se procjenjuje da autohtonim narodima pripada više od 370 milijuna osoba u više od 70 zemalja svijeta, što predstavlja oko 5 % ukupnog svjetskog stanovništva te budući da postoji najmanje 5 000 različitih autohtonih naroda; budući da se usprkos geografskoj raspršenosti ti narodi suočavaju sa sličnim prijetnjama i izazovima; |
| --- | --- |

A.

budući da se procjenjuje da autohtonim narodima pripada više od 370 milijuna osoba u više od 70 zemalja svijeta, što predstavlja oko 5 % ukupnog svjetskog stanovništva te budući da postoji najmanje 5 000 različitih autohtonih naroda; budući da se usprkos geografskoj raspršenosti ti narodi suočavaju sa sličnim prijetnjama i izazovima;

| B. | budući da autohtoni narodi imaju jedinstvenu vezu sa zemljom i okolišem u kojem žive, služeći se dostupnim prirodnim resursima za uspostavljanje jedinstvenog sustava znanja, inovacija i praksi, čime se pak oblikuje središnji dio njihova identiteta i duhovnosti te je on od velike važnosti za očuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti; budući da tradicionalna znanja znatno doprinose razvoju čovječanstva; budući da komercijalizacija i/ili marginalizacija znanja autohtonih naroda prijeti njihovoj ulozi kao tradicionalnih nositelja i čuvara tih znanja; |
| --- | --- |

B.

budući da autohtoni narodi imaju jedinstvenu vezu sa zemljom i okolišem u kojem žive, služeći se dostupnim prirodnim resursima za uspostavljanje jedinstvenog sustava znanja, inovacija i praksi, čime se pak oblikuje središnji dio njihova identiteta i duhovnosti te je on od velike važnosti za očuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti; budući da tradicionalna znanja znatno doprinose razvoju čovječanstva; budući da komercijalizacija i/ili marginalizacija znanja autohtonih naroda prijeti njihovoj ulozi kao tradicionalnih nositelja i čuvara tih znanja;

| C. | budući da vlasnička prava autohtonih naroda proizlaze iz tradicionalnog zauzimanja teritorija, a osjećaj pripadnosti koji ih povezuje s navedenim područjima ne podudara se s pojmom vlasništva kako je obično zamišljen u zapadnim društvima; |
| --- | --- |

C.

budući da vlasnička prava autohtonih naroda proizlaze iz tradicionalnog zauzimanja teritorija, a osjećaj pripadnosti koji ih povezuje s navedenim područjima ne podudara se s pojmom vlasništva kako je obično zamišljen u zapadnim društvima;

| D. | budući da teritoriji na kojima tradicionalno obitavaju autohtoni narodi čine 22 % ukupne površine tla na Zemlji te se procjenjuje da ta područja sadrže 80 % biološke raznolikosti našeg planeta; budući da rezervati autohtonih vrsta predstavljaju važnu obranu od krčenja šuma; budući da se u tropskim šumama u kojima žive autohtono stanovništvo i lokalne zajednice skladišti ugljik u biomu tropskih šuma, što ih čini vrijednima za svaku strategiju za suočavanje s klimatskim promjenama; budući da su autohtoni narodi s obzirom na blisku povezanost sa zemljištem i način života, koji izravno ovisi o postojanosti i dostupnosti prirodnih resursa, najosjetljiviji na negativne učinke koji su posljedica klimatskih promjena; |
| --- | --- |

D.

budući da teritoriji na kojima tradicionalno obitavaju autohtoni narodi čine 22 % ukupne površine tla na Zemlji te se procjenjuje da ta područja sadrže 80 % biološke raznolikosti našeg planeta; budući da rezervati autohtonih vrsta predstavljaju važnu obranu od krčenja šuma; budući da se u tropskim šumama u kojima žive autohtono stanovništvo i lokalne zajednice skladišti ugljik u biomu tropskih šuma, što ih čini vrijednima za svaku strategiju za suočavanje s klimatskim promjenama; budući da su autohtoni narodi s obzirom na blisku povezanost sa zemljištem i način života, koji izravno ovisi o postojanosti i dostupnosti prirodnih resursa, najosjetljiviji na negativne učinke koji su posljedica klimatskih promjena;

| E. | budući da je zemljište osnovni, ograničen i neobnovljiv prirodni resurs, koji je sastavni dio prirodnog bogatstva svake zemlje; |
| --- | --- |

E.

budući da je zemljište osnovni, ograničen i neobnovljiv prirodni resurs, koji je sastavni dio prirodnog bogatstva svake zemlje;

| F. | budući da se ugovorima o ljudskim pravima priznaje pravo autohtonih naroda na zemlju i resurse koji su pripadali njihovim precima i utvrđuje da se države moraju u dobroj vjeri savjetovati s autohtonim narodima kako bi dobile njihov dobrovoljni, prethodni i informirani pristanak u vezi s projektima koji mogu imati posljedice na njihov tradicionalni način života, ugroziti prirodne resurse koje su tradicionalno obrađivali i o njima i dalje ovise ili dovesti do raseljavanja pripadnika autohtonih naroda, a time i do gubitka svojstvene kulturne materijalne i nematerijalne baštine; budući da se ta savjetovanja trebaju održati prije donošenja ili provedbe zakonodavnih i administrativnih mjera, u skladu s pravom na samoodređenje autohtonih naroda, koje podrazumijeva njihovo pravo na posjedovanje i razvoj zemljišta, teritorija, voda, obalnih mora i drugih resursa kao i na njihov razvoj i kontrolu nad njima; budući da autohtoni narodi imaju pravo slobodno određivati svoj politički status, slobodno ostvarivati gospodarski, društveni i kulturni razvoj i slobodno raspolagati svojim prirodnim bogatstvom i resursima i da ni u kojem slučaju ne smiju biti lišeni sredstava za život; |
| --- | --- |

F.

budući da se ugovorima o ljudskim pravima priznaje pravo autohtonih naroda na zemlju i resurse koji su pripadali njihovim precima i utvrđuje da se države moraju u dobroj vjeri savjetovati s autohtonim narodima kako bi dobile njihov dobrovoljni, prethodni i informirani pristanak u vezi s projektima koji mogu imati posljedice na njihov tradicionalni način života, ugroziti prirodne resurse koje su tradicionalno obrađivali i o njima i dalje ovise ili dovesti do raseljavanja pripadnika autohtonih naroda, a time i do gubitka svojstvene kulturne materijalne i nematerijalne baštine; budući da se ta savjetovanja trebaju održati prije donošenja ili provedbe zakonodavnih i administrativnih mjera, u skladu s pravom na samoodređenje autohtonih naroda, koje podrazumijeva njihovo pravo na posjedovanje i razvoj zemljišta, teritorija, voda, obalnih mora i drugih resursa kao i na njihov razvoj i kontrolu nad njima; budući da autohtoni narodi imaju pravo slobodno određivati svoj politički status, slobodno ostvarivati gospodarski, društveni i kulturni razvoj i slobodno raspolagati svojim prirodnim bogatstvom i resursima i da ni u kojem slučaju ne smiju biti lišeni sredstava za život;

| G. | budući da Deklaracija UN-a o pravima autohtonih naroda priznaje pojedinačna i kolektivna prava autohtonih naroda, osobito pravo na zemljište, imovinu, prirodne resurse, teritorije, kulturu, jezik i identitet, zapošljavanje, zdravlje, obrazovanje te slobodan odabir svog političkog statusa i gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

G.

budući da Deklaracija UN-a o pravima autohtonih naroda priznaje pojedinačna i kolektivna prava autohtonih naroda, osobito pravo na zemljište, imovinu, prirodne resurse, teritorije, kulturu, jezik i identitet, zapošljavanje, zdravlje, obrazovanje te slobodan odabir svog političkog statusa i gospodarskog razvoja;

| H. | budući da državni i nedržavni akteri i dalje krše kolektivna i individualna prava autohtonih naroda u različitim regijama svijeta te se oni zbog toga i dalje suočavaju s fizičkim, psihičkim i seksualnim nasiljem kao i rasizmom, isključenošću, diskriminacijom, prisilnim iseljenjem, destruktivnim naseljavanjem, nezakonitim ili prisilnim izvlaštenjima tradicionalnih dobara ili uskraćivanjem pristupa njihovim resursima, sredstvima za život i tradicionalnom znanju; budući da se prema UN-u pripadnici autohtonih naroda suočavaju s većim kršenjem njihovih prava nego prije 10 godina; |
| --- | --- |

H.

budući da državni i nedržavni akteri i dalje krše kolektivna i individualna prava autohtonih naroda u različitim regijama svijeta te se oni zbog toga i dalje suočavaju s fizičkim, psihičkim i seksualnim nasiljem kao i rasizmom, isključenošću, diskriminacijom, prisilnim iseljenjem, destruktivnim naseljavanjem, nezakonitim ili prisilnim izvlaštenjima tradicionalnih dobara ili uskraćivanjem pristupa njihovim resursima, sredstvima za život i tradicionalnom znanju; budući da se prema UN-u pripadnici autohtonih naroda suočavaju s većim kršenjem njihovih prava nego prije 10 godina;

| I. | budući da se pripadnice autohtonih naroda suočavaju s preprekama u pristupu spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, uključujući nepostojanje savjetovanja u tom području, nepostojanje pristupa objektima i potrepštinama te zakonodavstvo kojim se zabranjuje pobačaj, čak i u slučajevima silovanja, što dovodi do visokih stopa smrtnosti majki pri porodu, maloljetničkih trudnoća i spolno prenosivih bolesti; |
| --- | --- |

I.

budući da se pripadnice autohtonih naroda suočavaju s preprekama u pristupu spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, uključujući nepostojanje savjetovanja u tom području, nepostojanje pristupa objektima i potrepštinama te zakonodavstvo kojim se zabranjuje pobačaj, čak i u slučajevima silovanja, što dovodi do visokih stopa smrtnosti majki pri porodu, maloljetničkih trudnoća i spolno prenosivih bolesti;

| J. | budući da se pripadnice autohtonih naroda suočavaju s raširenim nekažnjavanjem kada je riječ o kršenjima njihovih prava, posebno zbog uskraćivanja prava na pravnu zaštitu te izostanka mehanizma praćenja i podataka razvrstanih po spolu; |
| --- | --- |

J.

budući da se pripadnice autohtonih naroda suočavaju s raširenim nekažnjavanjem kada je riječ o kršenjima njihovih prava, posebno zbog uskraćivanja prava na pravnu zaštitu te izostanka mehanizma praćenja i podataka razvrstanih po spolu;

| K. | budući da su države u konačnici odgovorne za sigurnost i prava autohtonih naroda, kao i boraca za okolišna i ljudska prava iz redova autohtonih naroda; |
| --- | --- |

K.

budući da su države u konačnici odgovorne za sigurnost i prava autohtonih naroda, kao i boraca za okolišna i ljudska prava iz redova autohtonih naroda;

| L. | budući da autohtoni jezici diljem svijeta i dalje nestaju alarmantnom brzinom, iako su jezici temeljna sastavnica ljudskih prava i temeljnih sloboda te su ključni za ostvarivanje održivog razvoja; budući da je međugeneracijski prijenos autohtonog znanja od ključne važnosti za rješavanje globalnih ekoloških izazova; budući da se u izvješću Ujedinjenih naroda iz 2016. (19) procjenjuje da od gotovo 6 700 jezika koji se danas govore na svijetu postoji mogućnost da njih 95 % nestane do kraja stoljeća, od čega većinu čine autohtoni jezici; budući da države imaju obvezu štititi i promicati jezike autohtonih naroda kako bi se zajamčilo da ti narodi u potpunosti uživaju svoja kulturna prava; budući da bi države trebale uložiti napore u promjenu društveno ukorijenjenih stereotipa i zabluda u vezi s autohtonim narodima; |
| --- | --- |

L.

budući da autohtoni jezici diljem svijeta i dalje nestaju alarmantnom brzinom, iako su jezici temeljna sastavnica ljudskih prava i temeljnih sloboda te su ključni za ostvarivanje održivog razvoja; budući da je međugeneracijski prijenos autohtonog znanja od ključne važnosti za rješavanje globalnih ekoloških izazova; budući da se u izvješću Ujedinjenih naroda iz 2016. (19) procjenjuje da od gotovo 6 700 jezika koji se danas govore na svijetu postoji mogućnost da njih 95 % nestane do kraja stoljeća, od čega većinu čine autohtoni jezici; budući da države imaju obvezu štititi i promicati jezike autohtonih naroda kako bi se zajamčilo da ti narodi u potpunosti uživaju svoja kulturna prava; budući da bi države trebale uložiti napore u promjenu društveno ukorijenjenih stereotipa i zabluda u vezi s autohtonim narodima;

| M. | budući da je u nekim zemljama velik broj autohtonog stanovništva odselio u glavna urbana središta, u kojima se javlja osjećaj otuđenosti i gubitka kulturnih vrijednosti; budući da ih neusklađenost njihova tradicionalnog znanja i prakse s urbanim okruženjima i suvremenim tržištem rada izlaže siromaštvu i novim oblicima isključenosti i diskriminacije; |
| --- | --- |

M.

budući da je u nekim zemljama velik broj autohtonog stanovništva odselio u glavna urbana središta, u kojima se javlja osjećaj otuđenosti i gubitka kulturnih vrijednosti; budući da ih neusklađenost njihova tradicionalnog znanja i prakse s urbanim okruženjima i suvremenim tržištem rada izlaže siromaštvu i novim oblicima isključenosti i diskriminacije;

| N. | budući da se autohtoni narodi suočavaju sa zabrinjavajućim stopama siromaštva, obolijevanja i nepismenosti, nedovoljnim pristupom čistoj sigurnoj vodi, sanitarnim uslugama, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, zapošljavanju i građanskim pravima, uključujući političko sudjelovanje i zastupanje te visokim stopama ovisnosti o opojnim drogama i samoubojstava kod mladih; |
| --- | --- |

N.

budući da se autohtoni narodi suočavaju sa zabrinjavajućim stopama siromaštva, obolijevanja i nepismenosti, nedovoljnim pristupom čistoj sigurnoj vodi, sanitarnim uslugama, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, zapošljavanju i građanskim pravima, uključujući političko sudjelovanje i zastupanje te visokim stopama ovisnosti o opojnim drogama i samoubojstava kod mladih;

| O. | budući da su žene u autohtonim zajednicama posebno marginalizirane zbog nedostatnog pristupa zdravstvenoj skrbi, socijalnim uslugama i poslovnim mogućnostima kao i na osnovu svog spola, etničkog i socioekonomskog porijekla, što dovodi do više stope smrtnosti, ali su također i žrtve rodno uvjetovanog nasilja i femicida; budući da, prema UN-u, barem svaka treća pripadnica autohtonih naroda tijekom svoga života postane žrtvom silovanja i da su stope smrtnosti rodilja, maloljetničkih trudnoća i spolno prenosivih bolesti, uključujući HIV/AIDS, više od prosjeka; budući da se žene često suočavaju sa specifičnim rodno uvjetovanim prijetnjama i preprekama koje treba promatrati iz perspektive intersekcionalnosti; |
| --- | --- |

O.

budući da su žene u autohtonim zajednicama posebno marginalizirane zbog nedostatnog pristupa zdravstvenoj skrbi, socijalnim uslugama i poslovnim mogućnostima kao i na osnovu svog spola, etničkog i socioekonomskog porijekla, što dovodi do više stope smrtnosti, ali su također i žrtve rodno uvjetovanog nasilja i femicida; budući da, prema UN-u, barem svaka treća pripadnica autohtonih naroda tijekom svoga života postane žrtvom silovanja i da su stope smrtnosti rodilja, maloljetničkih trudnoća i spolno prenosivih bolesti, uključujući HIV/AIDS, više od prosjeka; budući da se žene često suočavaju sa specifičnim rodno uvjetovanim prijetnjama i preprekama koje treba promatrati iz perspektive intersekcionalnosti;

| P. | budući da nezakonita trgovina drogom nerazmjerno utječe na autohtone zajednice s obzirom na to da potražnja za drogama i dalje raste, a proizvođači nezakonitih droga sve više prisiljavaju autohtone zajednice da napuste svoja tradicionalna zemljišta; budući da je autohtono stanovništvo često fizički ili ekonomski prisiljeno sudjelovati u trgovini drogom, osobito u aktivnostima prenošenja droge; budući da oružani sukobi povećavaju militarizaciju zemljišta autohtonih naroda i dovode do kršenja ljudskih prava i upotrebe prekomjerne sile protiv autohtonih zajednica; |
| --- | --- |

P.

budući da nezakonita trgovina drogom nerazmjerno utječe na autohtone zajednice s obzirom na to da potražnja za drogama i dalje raste, a proizvođači nezakonitih droga sve više prisiljavaju autohtone zajednice da napuste svoja tradicionalna zemljišta; budući da je autohtono stanovništvo često fizički ili ekonomski prisiljeno sudjelovati u trgovini drogom, osobito u aktivnostima prenošenja droge; budući da oružani sukobi povećavaju militarizaciju zemljišta autohtonih naroda i dovode do kršenja ljudskih prava i upotrebe prekomjerne sile protiv autohtonih zajednica;

| Q. | budući da sve veća potražnja i nadmetanje za prirodnim resursima dovode do „globalne utrke za zemljištem” zbog kojeg se u nekoliko zemalja područja na kojima tradicionalno žive i koja koriste autohtoni narodi i lokalne zajednice nalaze pod neizdrživim pritiskom; budući da je jedan od glavnih uzroka trajnih sukoba oko zakupa zemljišta i glavni uzrok zagađenja vode i tla činjenica da poduzeća iz sektora poljoprivrede, energetike, šumarstva, rudarstva i drugih ekstraktivnih industrija, kao i vlade i lokalno stanovništvo, iskorištavaju te prirodne resurse te da se na njima vrši ilegalna sječa i provode veliki infrastrukturni i razvojni projekti; |
| --- | --- |

Q.

budući da sve veća potražnja i nadmetanje za prirodnim resursima dovode do „globalne utrke za zemljištem” zbog kojeg se u nekoliko zemalja područja na kojima tradicionalno žive i koja koriste autohtoni narodi i lokalne zajednice nalaze pod neizdrživim pritiskom; budući da je jedan od glavnih uzroka trajnih sukoba oko zakupa zemljišta i glavni uzrok zagađenja vode i tla činjenica da poduzeća iz sektora poljoprivrede, energetike, šumarstva, rudarstva i drugih ekstraktivnih industrija, kao i vlade i lokalno stanovništvo, iskorištavaju te prirodne resurse te da se na njima vrši ilegalna sječa i provode veliki infrastrukturni i razvojni projekti;

| R. | budući da se razvoj ne može mjeriti na temelju pokazatelja rasta, nego se prije svega mora uzeti u obzir smanjenje siromaštva i nejednakosti; |
| --- | --- |

R.

budući da se razvoj ne može mjeriti na temelju pokazatelja rasta, nego se prije svega mora uzeti u obzir smanjenje siromaštva i nejednakosti;

| S. | budući da loše reguliran turizam može imati negativan kulturni i ekološki učinak na te zajednice i u nekim je slučajevima uzrok jagme za zemljištem; |
| --- | --- |

S.

budući da loše reguliran turizam može imati negativan kulturni i ekološki učinak na te zajednice i u nekim je slučajevima uzrok jagme za zemljištem;

| T. | budući da je jagma za zemljištem iza koje stoje privatna poduzeća često popraćena prisutnošću vojnih snaga ili privatnih snaga sigurnosti te da to, među ostalim, dovodi do povećanja izravnog i neizravnog nasilja na područjima autohtonih naroda, čime se izravno utječe na zajednice i naročito na društvene vođe tih zajednica i žene; |
| --- | --- |

T.

budući da je jagma za zemljištem iza koje stoje privatna poduzeća često popraćena prisutnošću vojnih snaga ili privatnih snaga sigurnosti te da to, među ostalim, dovodi do povećanja izravnog i neizravnog nasilja na područjima autohtonih naroda, čime se izravno utječe na zajednice i naročito na društvene vođe tih zajednica i žene;

| U. | budući da danas postoji trend militarizacije određenih rezervata i zaštićenih područja koji se ponekad preklapaju s teritorijem autohtonih i lokalnih zajednica zbog čega dolazi do ozbiljnih povreda ljudskih prava; |
| --- | --- |

U.

budući da danas postoji trend militarizacije određenih rezervata i zaštićenih područja koji se ponekad preklapaju s teritorijem autohtonih i lokalnih zajednica zbog čega dolazi do ozbiljnih povreda ljudskih prava;

| V. | budući da se građanski sukobi u nekim zemljama odnose na prava na zemljište te su uzrok prisilnog raseljavanja autohtonih i lokalnih zajednica, čime se otvaraju vrata jagmi za zemljištem i koncentraciji posjeda; |
| --- | --- |

V.

budući da se građanski sukobi u nekim zemljama odnose na prava na zemljište te su uzrok prisilnog raseljavanja autohtonih i lokalnih zajednica, čime se otvaraju vrata jagmi za zemljištem i koncentraciji posjeda;

| W. | budući da je jagma za zemljištem složeno pitanje koje zahtijeva sveobuhvatno međunarodno rješenje; budući da bi se trebao staviti poseban naglasak na zaštitu žena i djevojčica pripadnica autohtonih naroda; |
| --- | --- |

W.

budući da je jagma za zemljištem složeno pitanje koje zahtijeva sveobuhvatno međunarodno rješenje; budući da bi se trebao staviti poseban naglasak na zaštitu žena i djevojčica pripadnica autohtonih naroda;

| X. | budući da jagma za zemljištem nije nužno rezultat stranih ulaganja i budući da iza nje mogu stajati i vlade i lokalne zajednice; |
| --- | --- |

X.

budući da jagma za zemljištem nije nužno rezultat stranih ulaganja i budući da iza nje mogu stajati i vlade i lokalne zajednice;

| Y. | budući da se povećavaju privatni oblici naknade štete kojima poduzeća u privatnom vlasništvu ženama žrtvama nasilja nude financijsku naknadu ako potpišu sporazum o tome da neće tužiti poduzeće; budući da države imaju primarnu odgovornost za jamčenje ispunjavanja međunarodnih obveza u vezi s poštovanjem prava autohtonih naroda te da stoga moraju biti glavne odgovorne za izbjegavanje kršenja prava i promicanje istine, pravde i odštete za žrtve; |
| --- | --- |

Y.

budući da se povećavaju privatni oblici naknade štete kojima poduzeća u privatnom vlasništvu ženama žrtvama nasilja nude financijsku naknadu ako potpišu sporazum o tome da neće tužiti poduzeće; budući da države imaju primarnu odgovornost za jamčenje ispunjavanja međunarodnih obveza u vezi s poštovanjem prava autohtonih naroda te da stoga moraju biti glavne odgovorne za izbjegavanje kršenja prava i promicanje istine, pravde i odštete za žrtve;

| Z. | budući da su određeni autohtoni narodi diljem svijeta odlučili prekinuti kontakt s vanjskim svijetom te žive u dobrovoljnoj izolaciji, nisu sposobni zaštiti svoja prava te su stoga posebno osjetljivi u slučaju kršenja njihovih prava; budući da su to najosjetljivije zajednice na svijetu te da istraživanje nafte i plina, krčenje šuma, trgovina drogom te infrastruktura povezana s tim aktivnostima naročito ugrožavaju njihov opstanak; |
| --- | --- |

Z.

budući da su određeni autohtoni narodi diljem svijeta odlučili prekinuti kontakt s vanjskim svijetom te žive u dobrovoljnoj izolaciji, nisu sposobni zaštiti svoja prava te su stoga posebno osjetljivi u slučaju kršenja njihovih prava; budući da su to najosjetljivije zajednice na svijetu te da istraživanje nafte i plina, krčenje šuma, trgovina drogom te infrastruktura povezana s tim aktivnostima naročito ugrožavaju njihov opstanak;

| AA. | budući da su brojni pripadnici autohtonih naroda zbog toga što brane pravo na teritorij svojih predaka i njihove prirodne resurse, uključujući pristup vodi i hrani, kao i mjesta od duhovne važnosti i sveta groblja, i dalje žrtve ubojstava, izvansudskih pogubljenja, sakaćenja, mučenja, silovanja, proizvoljnih uhićenja, fizičkih napada, maltretiranja i zastrašivanja; |
| --- | --- |

AA.

budući da su brojni pripadnici autohtonih naroda zbog toga što brane pravo na teritorij svojih predaka i njihove prirodne resurse, uključujući pristup vodi i hrani, kao i mjesta od duhovne važnosti i sveta groblja, i dalje žrtve ubojstava, izvansudskih pogubljenja, sakaćenja, mučenja, silovanja, proizvoljnih uhićenja, fizičkih napada, maltretiranja i zastrašivanja;

| AB. | budući da su borci za ljudska prava među središnjim i ključnim akterima održivoga razvoja, posebno u izgradnji društvene otpornosti te su među ključnim akterima u uključivom demokratskom upravljanju; budući da ti borci rade ne samo na osiguravanju prava svojih naroda, nego i održivosti okoliša i prirodne baštine čitavog čovječanstva; budući da borci i aktivisti za ljudska prava koji su pripadnici autohtonih naroda nastoje omogućiti svojim zajednicama da sudjeluju u političkim procesima, socijalnoj inkluziji i ekonomskom osnaživanju i da na demokratski i miran način podignu svoj glas u svojim zemljama i prema međunarodnoj zajednici; |
| --- | --- |

AB.

budući da su borci za ljudska prava među središnjim i ključnim akterima održivoga razvoja, posebno u izgradnji društvene otpornosti te su među ključnim akterima u uključivom demokratskom upravljanju; budući da ti borci rade ne samo na osiguravanju prava svojih naroda, nego i održivosti okoliša i prirodne baštine čitavog čovječanstva; budući da borci i aktivisti za ljudska prava koji su pripadnici autohtonih naroda nastoje omogućiti svojim zajednicama da sudjeluju u političkim procesima, socijalnoj inkluziji i ekonomskom osnaživanju i da na demokratski i miran način podignu svoj glas u svojim zemljama i prema međunarodnoj zajednici;

| AC. | budući da je proteklih godina došlo do zabrinjavajućeg porasta ubojstava, napada i drugih oblika nasilja nad borcima za ljudska prava i aktivistima, koji su među ključnim akterima održivog razvoja, a koji su branili prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica, okolišna prava i zemljišna prava; budući da se, prema navodima organizacije Front Line Defenders, od 312 boraca za ljudska prava koji su ubijeni u svijetu 2017. godine, 67 % borilo za zemljišna i okolišna prava autohtonih naroda koja su ugrožena ekstraktivnim projektima; budući da se borci za ljudska prava iz redova autohtonih naroda često suočavaju sa sustavnim nekažnjavanjem počinitelja napada na njih; |
| --- | --- |

AC.

budući da je proteklih godina došlo do zabrinjavajućeg porasta ubojstava, napada i drugih oblika nasilja nad borcima za ljudska prava i aktivistima, koji su među ključnim akterima održivog razvoja, a koji su branili prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica, okolišna prava i zemljišna prava; budući da se, prema navodima organizacije Front Line Defenders, od 312 boraca za ljudska prava koji su ubijeni u svijetu 2017. godine, 67 % borilo za zemljišna i okolišna prava autohtonih naroda koja su ugrožena ekstraktivnim projektima; budući da se borci za ljudska prava iz redova autohtonih naroda često suočavaju sa sustavnim nekažnjavanjem počinitelja napada na njih;

| AD. | budući da su, iako borkinje za ljudska prava iz redova autohtonih naroda imaju ključnu ulogu u zaštiti žena u autohtonim zajednicama, njihove aktivnosti kriminalizirane, a one su često podvrgnute raznim oblicima nasilja, uključujući uznemiravanje, silovanje i ubojstvo; |
| --- | --- |

AD.

budući da su, iako borkinje za ljudska prava iz redova autohtonih naroda imaju ključnu ulogu u zaštiti žena u autohtonim zajednicama, njihove aktivnosti kriminalizirane, a one su često podvrgnute raznim oblicima nasilja, uključujući uznemiravanje, silovanje i ubojstvo;

| AE. | budući da se provedba neobvezujućih programa društveno odgovornog poslovanja i dobrovoljne regulacije mora unaprijediti kada je riječ o zaštiti autohtonih naroda i lokalnih zajednica od kršenja njihovih ljudskih prava, sprječavanju jagme za zemljištem i jamčenju stvarne korporativne odgovornosti; budući da je nedostatak mehanizama kontrole i odgovornosti glavna prepreka učinkovitoj i adekvatnoj pravnoj pomoći; |
| --- | --- |

AE.

budući da se provedba neobvezujućih programa društveno odgovornog poslovanja i dobrovoljne regulacije mora unaprijediti kada je riječ o zaštiti autohtonih naroda i lokalnih zajednica od kršenja njihovih ljudskih prava, sprječavanju jagme za zemljištem i jamčenju stvarne korporativne odgovornosti; budući da je nedostatak mehanizama kontrole i odgovornosti glavna prepreka učinkovitoj i adekvatnoj pravnoj pomoći;

| AF. | budući da je niz investitora i poduzeća sa sjedištem u EU-u, među mnogim drugima, uključen u stotine operacija stjecanja zemljišta u Africi, Aziji i Latinskoj Americi koje ponekad mogu dovesti do kršenja prava autohtonih i lokalnih zajednica; budući da akteri sa sjedištem u EU-u mogu na razne načine biti umiješani u kršenja ljudskih prava koja se odnose na jagmu na zemljištem, primjerice posredstvom privatnih poduzeća i financijskih poduzeća sa sjedištem u EU-u koja izravno ili neizravno financiraju jagmu za zemljištem, ili posredstvom javno-privatnih partnerstava; budući da u brojnim slučajevima njihove višestruke međunarodne veze mogu otežati utvrđivanje povezanosti tih aktera s njihovim zemljama podrijetla; budući da, čak i kada im se uspije ući u trag, ostaju znatne pravne i praktične prepreke u pristupu pravdi i odgovornosti posredstvom sudova EU-a i njegovih država članica, među ostalim zbog ograničenja nadležnosti u pogledu slučajeva koji se odnose na nepokretnu imovinu (uključujući zemljišne i prirodne resurse), ozbiljnih ograničenja u pogledu vrijednosti dostupnih pravnih sredstava i pristupačnosti pravnoj pomoći, te poteškoća u dokazivanju odgovornosti matičnog društva; |
| --- | --- |

AF.

budući da je niz investitora i poduzeća sa sjedištem u EU-u, među mnogim drugima, uključen u stotine operacija stjecanja zemljišta u Africi, Aziji i Latinskoj Americi koje ponekad mogu dovesti do kršenja prava autohtonih i lokalnih zajednica; budući da akteri sa sjedištem u EU-u mogu na razne načine biti umiješani u kršenja ljudskih prava koja se odnose na jagmu na zemljištem, primjerice posredstvom privatnih poduzeća i financijskih poduzeća sa sjedištem u EU-u koja izravno ili neizravno financiraju jagmu za zemljištem, ili posredstvom javno-privatnih partnerstava; budući da u brojnim slučajevima njihove višestruke međunarodne veze mogu otežati utvrđivanje povezanosti tih aktera s njihovim zemljama podrijetla; budući da, čak i kada im se uspije ući u trag, ostaju znatne pravne i praktične prepreke u pristupu pravdi i odgovornosti posredstvom sudova EU-a i njegovih država članica, među ostalim zbog ograničenja nadležnosti u pogledu slučajeva koji se odnose na nepokretnu imovinu (uključujući zemljišne i prirodne resurse), ozbiljnih ograničenja u pogledu vrijednosti dostupnih pravnih sredstava i pristupačnosti pravnoj pomoći, te poteškoća u dokazivanju odgovornosti matičnog društva;

| AG. | budući da je većina zemljišta u zemljama u razvoju naseljena, što ulaganja i ugled poduzeća izlaže rizicima i znatno povećava njihove operativne troškove kada dođe do prijenosa zemljišta u konfliktnom okruženju, bez prethodne suglasnosti autohtonih i lokalnih zajednica i bez poštovanja njihovih prava; |
| --- | --- |

AG.

budući da je većina zemljišta u zemljama u razvoju naseljena, što ulaganja i ugled poduzeća izlaže rizicima i znatno povećava njihove operativne troškove kada dođe do prijenosa zemljišta u konfliktnom okruženju, bez prethodne suglasnosti autohtonih i lokalnih zajednica i bez poštovanja njihovih prava;

| AH. | budući da je posebni izvjestitelj UN-a za borce za ljudska prava Michel Frost izdvojio Latinsku Ameriku kao regiju koja izaziva posebnu zabrinutost te u kojoj su „vladini i korporativni dionici uključeni u ubojstva boraca za okolišna ljudska prava”; |
| --- | --- |

AH.

budući da je posebni izvjestitelj UN-a za borce za ljudska prava Michel Frost izdvojio Latinsku Ameriku kao regiju koja izaziva posebnu zabrinutost te u kojoj su „vladini i korporativni dionici uključeni u ubojstva boraca za okolišna ljudska prava”;

| AI. | budući da se obveza o zaštiti i pristupu pravnom lijeku u skladu s Europskom konvencijom o ljudskim pravima odnosi na aktivnosti u inozemstvu i na aktivnosti u EU-u koje imaju međunarodni učinak; budući da EU i njegove države članice trebaju znatno snažnije provoditi svoje obveze u vezi s aktivnostima u inozemstvu; |
| --- | --- |

AI.

budući da se obveza o zaštiti i pristupu pravnom lijeku u skladu s Europskom konvencijom o ljudskim pravima odnosi na aktivnosti u inozemstvu i na aktivnosti u EU-u koje imaju međunarodni učinak; budući da EU i njegove države članice trebaju znatno snažnije provoditi svoje obveze u vezi s aktivnostima u inozemstvu;

| AJ. | budući da EU pruža pomoć za promicanje i zaštitu demokracije i ljudskih prava diljem svijeta putem EIDHR-a, koji dopunjuje druge instrumente vanjske pomoći i uglavnom se usmjerava preko organizacija civilnog društva; budući da zahvaljujući mehanizmu protectdefenders.eu EU osigurava brzu pomoć ugroženim borcima za ljudska prava te im pomaže da ispune svoje najhitnije potrebe i povećava njihovu sposobnost za obavljanje svog posla u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

AJ.

budući da EU pruža pomoć za promicanje i zaštitu demokracije i ljudskih prava diljem svijeta putem EIDHR-a, koji dopunjuje druge instrumente vanjske pomoći i uglavnom se usmjerava preko organizacija civilnog društva; budući da zahvaljujući mehanizmu protectdefenders.eu EU osigurava brzu pomoć ugroženim borcima za ljudska prava te im pomaže da ispune svoje najhitnije potrebe i povećava njihovu sposobnost za obavljanje svog posla u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju;

| AK. | budući da se međunarodne financijske institucije moraju pobrinuti da projekti koje financiraju ne uključuju kršenja ljudskih prava i prava autohtonih naroda povezanih s okolišem ili pak da ne doprinose tim kršenjima; budući da je odgovonorst multinacionalnih korporacija pobrinuti se da u svom poslovanju i/ili svojim lancima opskrbe ne budu uključene u kršenja ljudskih i okolišnih prava, a posebno prava autohtonih naroda; |
| --- | --- |

AK.

budući da se međunarodne financijske institucije moraju pobrinuti da projekti koje financiraju ne uključuju kršenja ljudskih prava i prava autohtonih naroda povezanih s okolišem ili pak da ne doprinose tim kršenjima; budući da je odgovonorst multinacionalnih korporacija pobrinuti se da u svom poslovanju i/ili svojim lancima opskrbe ne budu uključene u kršenja ljudskih i okolišnih prava, a posebno prava autohtonih naroda;

| AL. | budući da je EU najveći pružatelj razvojne pomoći u svijetu, a veliki dio namijenjen je Africi; budući da Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisija moraju izvršiti potpun nadzor upotrebe sredstava u trećim zemljama primateljicama, stavljajući poštovanje ljudskih prava u prvi plan svojih politika dodjele potpora; |
| --- | --- |

AL.

budući da je EU najveći pružatelj razvojne pomoći u svijetu, a veliki dio namijenjen je Africi; budući da Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisija moraju izvršiti potpun nadzor upotrebe sredstava u trećim zemljama primateljicama, stavljajući poštovanje ljudskih prava u prvi plan svojih politika dodjele potpora;

| AM. | budući da autohtoni narodi u Europi još uvijek trpe marginalizaciju, diskriminaciju i socijalnu isključenost, protiv čega se treba boriti i pronaći rješenje koristeći se pristupom koji se temelji na pravima; |
| --- | --- |

AM.

budući da autohtoni narodi u Europi još uvijek trpe marginalizaciju, diskriminaciju i socijalnu isključenost, protiv čega se treba boriti i pronaći rješenje koristeći se pristupom koji se temelji na pravima;

| 1. | poziva EU, države članice i njihove partnere iz međunarodne zajednice da donesu sve potrebne mjere kako bi se u potpunosti priznala, zaštitila i promicala prava autohtonih naroda, uključujući njihovu zemlju, teritorije i resurse; pozdravlja rad civilnog društva i nevladinih organizacija u tom pogledu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva EU da se pobrine da se u svim njegovim razvojnim, ulagačkim i trgovinskim politikama poštuju ljudska prava autohtonih naroda kako je utvrđeno u sporazumima i konvencijama o ljudskim pravima i u pravnim instrumentima koji se izričito bave pravima autohtonih naroda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da poduzmu sve potrebne mjere kako bi učinkovito ispunjavale odredbe sadržane u Konvenciji Međunarodne organizacije rada br. 169 o autohtonim narodima i plemenima (20) i podsjeća da su sve države koje su ratificirale Konvenciju obvezne razviti usklađeno i sustavno djelovanje u svrhu zaštite prava autohtonih naroda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva sve države koje još nisu ratificirale Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 169 o autohtonim narodima i plemenima, a posebno države članice EU-a, da to učine; osuđuje činjenicu da je samo nekoliko država članica do sada ratificiralo Konvenciju; poziva EU da s pomoću političkih dijaloga i dijaloga o ljudskim pravima s trećim zemljama potakne ratifikaciju Konvencije MOR-a br. 169., Konvencije UN-a o pravima djeteta i Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, te da usvoji njihove neobavezne protokole kao da i poštuje UNDRIP; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa da je ostvaren napredak u priznavanju prava autohtonih naroda i da civilno društvo postaje sve svjesnije njihove situacije; prepoznaje doprinos EU-a u tom pogledu; međutim upozorava da je prisutnost tog pitanja u politikama EU-a još uvijek minimalna, uključujući u pregovorima o trgovinskim sporazumima i sporazumima o suradnji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU i njegove države članice da stvore uvjete za ostvarenje ciljeva utvrđenih u UNDRIP-u i da potiču međunarodne partnere da je usvoje i provedu u potpunosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | skreće pozornost na ulogu dijaspora kao posrednika i prenositelja znanja autohtonim narodima; |
| --- | --- |

7.

Ljudska prava autohtonih naroda

| 8. | poziva EU i njegove države članice da podrže i glasaju za Deklaraciju o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima o kojoj će se 2018. glasati u Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava; sa zanimanjem prima na znanje naglasak Konferencije UN-a 2018. na statusu žena u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da zakonski priznaju i prihvate teritorijalnu autonomiju i samoodređenje autohtonih naroda, što podrazumijeva pravo na vlasništvo, korištenje, razvoj i kontrolu zemljišta, teritorija, voda i obalnih mora i drugih sredstava kojima raspolažu na temelju tradicionalnog vlasništva ili drugog tradicionalnog posjedovanja ili korištenja, kao i na ona koja su stečena na neki drugi način; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da donesu strategije za obnovu područja zahvaćenih sukobima ili da se priključe takvim strategijama kako bi se promicala i jamčila prava autohtonih naroda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje zabrinjavajuće rezultate studije koju su Ujedinjeni narodi objavili 2010. iz kojih proizlazi da su pripadnice autohtonih naroda češće pogođene nasiljem i silovanjem nego globalno žensko stanovništvo; stoga poziva države članice i Europsku uniju da oštro osude upotrebu nasilja, uključujući seksualno nasilje, nad pripadnicama autohtonih naroda; mišljenja je da ženama, djevojkama i djevojčicama žrtvama nasilja treba posvetiti posebnu pažnju i zajamčiti im pristup hitnoj zdravstvenoj i psihološkoj pomoći; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na povlačenje vojnih snaga i privatnih snaga sigurnosti razmještenih na teritorijima autohtonih naroda, čime se krše njihova prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva sve države da zajamče da pripadnici, a posebno pripadnice, autohtonih naroda imaju pristup pravosudnim mehanizmima u slučajevima korporativnog kršenja njihovih prava te da se ne legitimiziraju privatni oblici pravnih lijekova kojima se ne osigurava stvaran pristup pravosuđu; poziva sve države da zapošljavaju više žena u okviru svojih pravosudnih sustava kako bi se okončao patrijarhalni sustav koji je obično prisutan u tim strukturama; naglašava da je potrebno uspostaviti potrebne mehanizme kako bi se osiguralo da se prema pripadnicama autohtonih naroda ne postupa na diskriminirajući način, uključujući odgovarajuće usluge usmenog prevođenja i pravne pomoći; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da je Europsko vijeće zaštitu prava autohtonih naroda učinilo prioritetnom, kao što je utvrđeno u zaključcima Vijeća iz svibnja 2017.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva partnerske zemlje da osiguraju univerzalan pristup autohtonih naroda njihovim nacionalnim registrima stanovništva kao prvi korak prema priznavanju njihovih pojedinačnih i kolektivnih prava; poziva EU da podupre partnerske zemlje u osnivanju matičnih ureda i upravljanju tim uredima na odgovarajući način; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa zabrinutošću ukazuje na rizike u području ljudskih prava povezane s rudarstvom te vađenjem nafte i plina, koji nerazmjerno pogađaju autohtono stanovništvo; poziva zemlje u razvoju da provode obvezne procjene učinka na ljudska prava prije provođenja novih aktivnosti u tim sektorima i da objave svoje zaključke; naglašava potrebu da se zajamči uvrštavanje odredbi o načelima dobrovoljnog prethodnog pristanka utemeljenog na dobroj obaviještenosti u zakonodavstvo kojim se uređuje dodjela koncesija; preporučuje da se standardi Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija prošire kako bi se uključila zaštita ljudskih prava lokalnih i autohtonih zajednica; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva sve države, posebno EU i njegove države članice, da autohtone narode i ruralne zajednice uključe u svoje strategije za suočavanje s klimatskim promjenama, koje bi također trebale obuhvaćati slučajeve nepovratne štete kao posljedice klimatskih promjena zbog čega dolazi do migracija i naposljetku dvostruke diskriminacije – kao ekološki raseljenih osoba i kao pripadnika autohtonih naroda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da prepoznaju važnost savjetovanja s autohtonim narodima o svim pitanjima koja bi ih se mogla ticati, jamčeći njihovo pravo na prethodno, slobodno i informirano savjetovanje; poziva u tom pogledu na uspostavu mehanizama na razini EU-a za savjetovanje i sudjelovanje autohtonih naroda sa zadaćom sudjelovanja u političkom dijalogu i praćenju provedbe politike, obveza i akcijskog plana EU-a koji se odnosi na autohtone narode; poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da stvore uvjete za stvarnu prisutnost predstavnika i vođa autohtonih naroda u civilnom društvu i javnom prostoru, i za veću vidljivost i sudjelovanje u političkom sustavu i donošenju odluka o temama koje su za njih važne, između ostalog u ustavnim reformama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da usvoje i provedu preporuke iz završnog dokumenta donesenog na Svjetskoj konferenciji o autohtonim narodima predstavljene UN-u 2014., kao i preporuke Stalnog foruma UN-a za pitanja autohtonog stanovništva i preporuke posebne izvjestiteljice UN-a za prava autohtonih naroda; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je u svojoj Rezoluciji o autohtonim narodima Opća skupština UN-a 2019. proglasila međunarodnom godinom autohtonih jezika; naglašava da je kultura jedan od čimbenika u razvoju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da doprinesu provedbi i ostvarenju 2019. godine kao međunarodne godine autohtonih jezika; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče EU i njegove države članice da nastave raditi na osiguravanju fizičkog integriteta i pružanju pravne pomoći borcima za prava autohtonih naroda, okolišna prava, intelektualno vlasništvo i prava na zemlju i to provedbom EIDHR-a i različitih postojećih instrumenata i mehanizama, kao što je protectdefendeurs.eu, radi zaštite aktivista koji se bore za ljudska prava i zaštitu okoliša, s posebnim naglaskom na ženama borcima za ljudska prava i s povećanim sudjelovanjem u inicijativama koje predlažu međunarodne organizacije kao što je UN; traži od EU-a da naloži svojim izaslanstvima da prate i podupiru borce za ljudska prava, uzimajući posebno u obzir zaštitu žena, djece i osoba s invaliditetom te da sustavno i snažno izvještavaju o kršenjima ljudskih prava; poziva ESVD da se priključi planu koji su izradili Međuamerička komisija za ljudska prava i Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava radi zaštite boraca za ljudska prava u Latinskoj Americi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | osuđuje stalnu kriminalizaciju boraca za prava autohtonih naroda i njihovih prava na zemljište diljem svijeta; poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da istragom i kaznenim progonom spriječe nekažnjavanje za kaznena djela počinjena protiv boraca za ljudska prava autohtonih naroda |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da se pobrinu da se njihovim političkim strategijama u potpunosti poštuju prava autohtonih naroda i ruralnih zajednica kako bi poštovanje tih prava bilo uvijek zajamčeno i kada se stvaraju ili šire zaštićena područja i u vezi s postojećim zaštićenim područjima čije je stvaranje prethodno prouzročilo prisilna iseljavanja, isključivanja ili neku drugu vrstu nerazmjernog ograničenja prava autohtonih naroda i ruralnih zajednica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podržava zahtjev autohtonih naroda za međunarodnu repatrijaciju i uspostavu međunarodnog mehanizma kako bi se borilo protiv prodaje autohtonih artefakata koji su im nezakonito oduzeti; poziva Komisiju da podupre takve napore, među ostalim i pružanjem financijske pomoći u okviru EIDHR-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da međunarodna zajednica, uključujući EU i države članice, mora pokazati veliku predanost uključivanju osoba s invaliditetom koje su pripadnici autohtonih naroda, a posebno djece, u sva područja politika, promicanju prava i potreba osoba s invaliditetom koje su pripadnici autohtonih naroda u međunarodnom pravnom okviru te jamčenju da se slobodni, prethodni i informirani pristanak osoba s invaliditetom, posebno djece, uzima u obzir; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da pokrene akcijski plan EU-a o odgovornom poslovnom ponašanju kako bi se riješilo pitanje provedbe Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, među ostalim s obzirom na dužnu pažnju i pristup pravnom lijeku; poziva Komisiju da ovlasti Agenciju EU-a za temeljna prava (FRA) da prikupi informacije o sudskim i izvansudskim mehanizmima u državama članicama u pogledu pristupa pravnom lijeku za žrtve prijestupa u vezi s poslovanjem, uključujući autohtono stanovništvo; smatra da bi partneri EU-a u privatnom i javnom sektoru trebali pružati cjelovite i lako dostupne informacije o pridržavanju pravila o slobodnom, prethodnom i informiranom pristanku autohtonih naroda; |
| --- | --- |

27.

Jagma za zemljištem

| 28. | pozdravlja izjavu Međunarodnog kaznenog suda iz 2016. kojom se utvrđuje da su jagma za zemljištem i uništavanje okoliša temeljni razlozi mnogih kršenja ljudskih prava te da bi mogli ubuduće rezultirati optužbom za zločin protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | i dalje je zabrinut zbog stanja u pogledu jagme za zemljištem kao posljedice koruptivnih praksi korporacija, stranih ulagača, nacionalnih i međunarodnih državnih aktera, dužnosnika i tijela vlasti; poziva EU i njegove države članice da u svojim planovima za ljudska prava stave veći naglasak na pitanja jagme za zemljištem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU i njegove države članice da potiču svoje partnerske države koje su uključene u izgradnju mira nakon sukoba, koja podrazumijeva prava na zemljište, da izrade mjere kako bi omogućile vraćanje raseljenih autohtonih i lokalnih zajednica na njihove tradicionalne teritorije, kao ključni element za postizanje održivog mira i socijalne stabilnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | izražava žaljenje zbog činjenice da je, u mnogim zemljama u kojima se odvija jagma za zemljištem, autohtonom stanovništvu i nomadskim stočarima ograničen djelotvoran pristup pravosuđu i pravnim lijekovima zbog slabog upravljanja i zbog toga što njihova prava na zemljište često nisu službeno priznata u lokalnim ili nacionalnim zakonodavnim okvirima; napominje da su, primjerice, pravo ispaše i zajednički pašnjaci tradicionalna prava korištenja zemljišta koja se temelje na običajnom pravu, a ne na dodijeljenom pravu vlasništva; snažno potiče partnerske zemlje da priznaju i zaštite prava nomadskih stočara i autohtonih naroda, ponajprije prava na običajno vlasništvo i na kontrolu svojega zemljišta i prirodnih resursa kako navodi UNDRIP i kako je navedeno u Konvenciji MOR-a br. 169, tj. tako da se omogući kolektivna registracija korištenja zemljišta i uspostave politike čiji je cilj osiguravanje pravednijeg pristupa zemljištu; poziva EU i njegove države članice da aktivno podupru partnerske zemlje u tome i u primjeni načela dobrovoljnog prethodnog pristanka utemeljenog na dobroj obaviještenosti za stjecanje zemljišta velikih razmjera, kako je utvrđeno u Dobrovoljnim smjernicama o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu i u skladu s međunarodnim pravom u području ljudskih prava; nadalje, poziva EU da podupre partnerske zemlje u poboljšanju njihova zakonodavstva u pogledu posjeda zemljišta prepoznajući univerzalno pravo žena kao punopravnih vlasnika na pristup zemljištu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Europsku uniju da osnaži svoje Smjernice EU-a za zemljišnu politiku i zaštitu ljudskih prava u međunarodnim sporazumima i ugovorima te da promiče svoje vrijednosti u pogledu zaštite žena i djevojčica, a posebno žena i djevojčica u ruralnim područjima na koje promjene u vezi sa zemljištem snažnije utječu te koje imaju ograničen pristup zemljištu i manja prava na zemljište; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva sve države da ulažu u istraživanje kako bi se popunile praznine u znanju o utjecaju jagme za zemljištem na žene te da izrade temeljitije analize utjecaja te pojave na spolove, što bi dovelo do donošenja provedivih smjernica kojima se uređuju transakcije zemljišta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče EU i sve njegove države članice da zatraže objavu slučajeva stjecaja zemljišta koji uključuju korporacije i subjekte sa sjedištem u EU-u ili razvojne projekte koje financira EU kako bi se povećala transparentnost i odgovornost za stjecanje tih zemljišta; poziva EU da davanjem uputa delegacijama EU-a i veleposlanstvima država članica te pružanjem podrške istima prati neophodni slobodni, prethodni i informirani pristanak autohtonih zajednica kako bi se povećala transparentnost i odgovornost budućih akvizicija, u suradnji s relevantnim nevladinim organizacijama; poziva EU da bude posebno oprezan u vezi s projektima koje podupiru međunarodne i europske financijske institucije i da osigura da to financiranje ne podrazumijeva kršenje ljudskih i okolišnih prava autohtonih naroda ili pak doprinosi njihovu kršenju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva sve države da predvide odgovarajuće propise s pomoću kojih bi vođe zajednica bili odgovorni za svoje odluke i aktivnosti u pogledu upravljanja javnim, državnim i komunalnim zemljištem te da potaknu promjene zakonskih i običajnih praksi kojima se diskriminiraju žene kad je riječ o vlasništvu i nasljeđivanju zemljišta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva sve države, a posebno EU i njegove države članice, da donesu i pruže potporu provedbi Dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu i da sklope dobrovoljne sporazume o partnerstvu o provedbi zakona o šumarstvu, upravljanju i trgovini sa što više relevantnih zemalja; traži od Komisije da se pobrine o dosljednom pridržavanju Uredbe o drvu (21) i njezinoj provedbi te da sankcionira države članice koje se ne pridržavaju Uredbe u borbi protiv krčenja šuma; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da omoguće autohtonim zajednicama ostvarivanje gospodarskog razvoja u skladu s globalnim politikama zaštite okoliša; potiče EU i njegove države članice da promiču i podupiru organizacije autohtonih naroda koje imaju program društvenog razvoja u okviru kojeg se osmišljava i razvija pravni i institucionalni okvir za razgraničenje i vlasništvo nad zemljištem teritorija pripadnika autohtonih naroda; naglašava da bi se priznavanjem i formaliziranjem zemljišta autohtonih naroda i osnaživanjem nadležnih tijela i pripadnika zajednica autohtonih naroda osigurala održivost i društvena odgovornost te bi se doprinijelo rješavanju sporova oko zemljišta i sukobima unutar države; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva sve države da poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo da se državne vlasti suzdrže od davanja javnih izjava kojima se stigmatizira i ugrožava legitimna uloga pripadnica autohtonih naroda u zaštiti njihovih teritorija u kontekstu jagme za zemljištem i ekstrakcije resursa te potiče na to da se javno prizna važna uloga koju one imaju u demokratskim društvima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva sve države članice na poštovanje, zaštitu i ispunjavanje zemljišnih prava malih poljoprivrednika, kao i prava pojedinaca na druge resurse, npr. vodu, šume, stoku i ribarstvene resurse; priznaje da diskriminirajuća izvlaštenja zemljišta i prisilno iseljavanje, koji negativno utječu na stanovništvo u zemljama u razvoju, mogu imati znatan učinak na život i ograničiti temeljna ljudska prava, kao što su pravo na život, hranu, stanovanje, zdravlje i vlasništvo; |
| --- | --- |

39.

Poslovanje i ljudska prava

| 40. | poziva EU da zajamči da se Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u potpunosti integriraju u nacionalne programe država članica i uključe u prakse i aktivnosti transnacionalnih korporacija i poduzeća s europskim vezama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | apelira na Uniju da zadrži potporu za Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i nastavi promicati njihovu pravilnu primjenu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU da na konstruktivan način sudjeluje u pregovorima o sporazumu na razini UN-a o transnacionalnim poduzećima, kojim bi se osiguralo poštovanje ljudskih prava autohtonih naroda, a posebno žena i djevojčica; |
| --- | --- |

42.

| 43. | preporučuje da EU na temelju načela utvrđenih u UNDRIP-u donese europski regionalni akcijski plan za poslovanje i ljudska prava i poziva da se izrade i provedu nacionalni akcijski planovi koji će se usredotočiti na to pitanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ustraje u tome da se EU i njegove države članice moraju pobrinuti da multinacionalne korporacije i međunarodne financijske institucije odgovaraju za svoj utjecaj na autohtone zajednice i njihova ljudska prava i prava povezana s okolišem; poziva EU da se pobrine da se svako kršenje prava autohtonih naroda od strane europskih poduzeća na odgovarajući način istraži i sankcionira preko primjerenih mehanizama i potiče EU da povuče institucionalnu ili financijsku potporu u slučaju kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva EU da uspostavi mehanizam za podnošenje pritužbi, u skladu s preporukom Komisije 2013/396/EU od 11. lipnja 2013. (22), koji bi autohtoni narodi i lokalne zajednice mogli koristiti u slučaju kršenja i povrede njihovih prava do kojih je došlo zbog poslovnih aktivnosti poduzeća sa sjedištem u EU-u ili razvojnih ili ulagačkih projekata EU-a, bez obzira na to u kojoj je zemlji došlo do kršenja ili povrede prava, kako bi se osiguralo da žrtve imaju djelotvoran pristup pravdi i potrebnoj tehničkoj i pravnoj pomoći; potiče sve države, uključujući EU i države članice, da se uključe u pregovore o donošenju pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za ljudska prava za transnacionalne korporacije i druga poduzeća, kada je riječ o ljudskim pravima, putem aktivnog sudjelovanja u otvorenim međuvladinim radnim skupinama uspostavljenima na razini UN-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Uniju i njezine države članice da zajamče pristup pravnom lijeku za žrtve kršenja i povreda ljudskih prava koje proizlaze iz aktivnosti poduzeća sa sjedištem u Uniji, uklanjajući sve praktične i pravne prepreke kako podjela nadležnosti ne bi spriječila da krivci snose odgovornost ili uskratila pristup pravdi u zemlji u kojoj je došlo do kršenja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća na odgovornost poduzeća da zajamče pravo na slobodno, prethodno i informirano savjetovanje s autohtonim narodima kada se unutar njihovih teritorija provode projekti, radovi ili aktivnosti, kao i odgovornost za uključivanje i naknadnu primjenu društveno odgovornog poslovanja u svojim politikama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva EU da ispuni svoje izvanteritorijalne obveze povezane s ljudskim pravima; poziva EU da osmisli jasna pravila ponašanja i regulatorne okvire za izvanteritorijalne aktivnosti poduzeća i ulagača koji potpadaju pod njegovu nadležnost kako bi se jamčilo da se poštuju prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica te da ih se na odgovarajući način može pozvati na odgovornost i kazniti ako njihove aktivnosti rezultiraju kršenjem tih prava; potiče Komisiju da razmotri djelotvorne mehanizme u pogledu dužne pažnje za poduzeća kako bi se osiguralo da uvezena roba nije povezana s jagmom za zemljištem i ozbiljnim kršenjima prava autohtonih naroda; potiče ESVD da razvije operativne alate kojima će se osoblju delegacija EU-a pružiti vodstvo; |
| --- | --- |

48.

Održivi i gospodarski razvoj za autohtone narode

| 49. | poziva EU i njegove države članice da uvrste pitanje prava autohtonih naroda i jagme za zemljištem u provedbu Programa za održivi razvoj do 2030.; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava ključnu ulogu autohtonih naroda u zaštiti okoliša zbog njihova načina života i tipa razvoja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva EU da potakne partnerske države da u okviru razvojne suradnje s trećim zemljama posebno uzmu u obzir položaj autohtonih naroda, uključujući izradom uključivih socijalnih politika na tradicionalnim područjima ili u urbanom okruženju i da u okviru nastojanja za suzbijanjem siromaštva smanje posljedice preseljenja i neusklađenosti između tradicionalnih sposobnosti i kulturnih posebnosti autohtonih naroda i urbanog okruženja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe izravan utjecaj klimatskih promjena na pripadnice autohtonih naroda, zbog kojih su prisiljene na napuštanje svojih tradicionalnih praksi ili na raseljavanje, s posljedičnim rizikom da dožive nasilje, zlostavljanje ili iskorištavanje; poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da autohtone narode, a posebice žene pripadnice tih naroda i ruralne zajednice, uključe u svoje strategije za suočavanje s klimatskim promjenama i izradu učinkovitih klimatskih strategija povezanih s prilagodbom i ublažavanjem te da pritom vode računa o rodno specifičnim faktorima; zahtijeva da se pitanje raseljavanja potaknutog klimatskim promjenama shvati ozbiljno; poziva na snažniju međunarodnu suradnju kako bi se zajamčila otpornost na klimatske promjene; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe veliku važnost ciljeva održivog razvoja za autohtone narode, posebno cilja 2 (svijet bez gladi) te ciljeva 4.5 (dostupnost obrazovanja) i 5 (rodna ravnopravnost); ponovno naglašava da su autohtoni narodi diljem svijeta nerazmjerno često žrtve kršenja ljudskih prava, zločina, rasizma, nasilja, eksploatacije prirodnih resursa, zdravstvenih problema te visokih stopa siromaštva, te da čine 15 % osoba koje žive u siromaštvu, a predstavljaju tek 5 % svjetskog stanovništva; naglašava da se vođama autohtonih naroda i borcima za ljudska prava koji progovaraju protiv nepravdi mora pružiti potpuna i temeljita zaštita; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća da se Program održivog razvoja do 2030. bavi tim razvojnim problemima autohtonih naroda i naglašava da su potrebni dodatni napori za njegovu provedbu; naglašava potrebu za jačanjem Glavne skupine autohtonih naroda za održivi razvoj (IPMG) kao globalnog mehanizma za koordinaciju i usklađene napore u cilju jačanja prava i razvojnih prioriteta autohtonih naroda; poziva Komisiju da bolje surađuje s IPMG-om i da ga uključi u svoju platformu za više interesnih skupina o provedbi ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća na to da 80 % šuma diljem svijeta predstavlja tradicionalno zemljište i teritorij autohtonih naroda; naglašava ključnu ulogu autohtonih naroda za održivo upravljanje prirodnim resursima i očuvanje biološke raznolikosti; podsjeća da Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) poziva svoje države potpisnice da poštuju znanje i prava autohtonih naroda kao zaštitne mjere u provedbi programa REDD+; snažno potiče partnerske zemlje da usvoje mjere za učinkovito sudjelovanje autohtonih naroda u prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica; |
| --- | --- |

55.

| 56. | napominje da između 200 i 500 milijuna ljudi diljem svijeta prakticira nomadsko stočarstvo i da nomadsko stočarstvo zauzima središnje mjesto u strategijama za stjecanje životnih prihoda u pustarama i planinskim regijama istočne Afrike; naglašava da je potrebno poticati održivo nomadsko stočarstvo kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja; potiče EU i njegove države članice da podrže afričku arhitekturu upravljanja (AGA) i posebno Afrički sud za ljudska prava i prava naroda, kako bi proveli Politički okvir Afričke unije za nomadsko stočarstvo u Africi i, u širem smislu, kako bi se priznala prava nomadskih stočara i autohtonih naroda u vezi sa zajedničkim vlasništvom nad zemljištem predaka, pravo slobodnog raspolaganja prirodnim resursima i prava na kulturu i religiju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća na pravo vlada na zakonsko uređivanje u općem interesu; jednako tako podsjeća da se međunarodnim sporazumima o ulaganju mora poštovati međunarodno pravo u području ljudskih prava, uključujući odredbe o autohtonim narodima, te poziva na veću transparentnost u tom pogledu, osobito uspostavljanjem odgovarajućih postupaka i mehanizama savjetovanja, u suradnji s autohtonim narodima; poziva razvojne financijske institucije koje financiraju ulaganja da ojačaju svoje mjere za zaštitu ljudskih prava kako bi se osiguralo da iskorištavanje zemljišta i resursa u zemljama u razvoju ne dovodi do kršenja ili povrede ljudskih prava, posebno vodeći računa o autohtonim narodima; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva sve države da se obvežu na jamčenje stvarnog pristupa zdravstvenim uslugama, obrazovanju i gospodarskim prilikama za pripadnike autohtonih naroda; potiče sve države da promiču uvrštavanje interkulturnih javnih politika i autohtonih jezika, povijesti i kulture u svoje obrazovne programe ili da nude dodatnu nastavu kako bi se kultura autohtonih naroda očuvala, oživjela i promicala i na nacionalnoj i na međunarodnoj razini; smatra da bi se razvojem inicijativa za podizanje svijesti civilnog društva, šire javnosti i medija o važnosti poštovanja prava, uvjerenja i vrijednosti autohtonih naroda moglo doprinijeti suzbijanju predrasuda i prestanku širenja netočnih informacija; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva EU i njegove države partnere da u partnerstvu s autohtonim zajednicama osiguraju službe za mentalno zdravlje koje dobro poznaju kulturu autohtonih naroda kako bi se spriječila zlouporaba opojnih sredstava i samoubojstva; naglašava važnost pružanja potpore organizacijama pripadnica autohtonih naroda radi osnaživanja žena i povećanja njihove sposobnosti da sudjeluju u civilnom društvu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EU i njegove države članice da podrže napore autohtonih naroda i lokalnih zajednica kako bi razvili vlastite poslovne modele i modele za upravljanje zemljištem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva sve države da se pobrinu da autohtone zajednice imaju koristi od prihoda ostvarenih održivim turizmom i da ne budu pogođene negativnim posljedicama koje bi masovni turizam mogao prouzročiti te pozdravlja primjere dijeljenog upravljanja rezervatima i zaštićenim područjima kojima se omogućuje bolja zaštita ekosustava i kontrola nad brojem turista; u tom kontekstu podsjeća na važnost koncepta održivog razvoja; |
| --- | --- |

61.

Politika EU-a o suradnji s trećim zemljama

| 62. | preporučuje da se u okviru vanjske politike EU-a razmatranju položaja autohtonih naroda posveti veća pozornost, uključujući dijaloge o ljudskim pravima s trećim zemljama i u trgovinskim i razvojnim sporazumima te sporazumima o suradnji; ustraje u tome da Vijeće sustavno izvješćuje o aktivnostima EU-a za potporu autohtonim narodima u godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu; poziva EU i njegove države članice da uzmu u obzir zaključke Univerzalnog periodičnog pregleda i ugovornih tijela UN-a za ljudska prava u navedenom godišnjem izvješću ESVD-a kako bi se utvrdila usklađenost njihovih politika s pravima autohtonih naroda; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava da EU i njegove države članice u bilateralnim i multilateralnim pregovorima i diplomatskoj komunikaciji moraju povesti raspravu o ljudskim pravima autohtonih naroda i borcima za ljudska prava iz redova autohtonih naroda i zalagati se za oslobađanje zatvorenih boraca za ljudska prava; poziva EU i njegove države članice da rade na tome kako bi vlade trećih zemalja pružile odgovarajuću zaštitu autohtonim zajednicama i borcima za ljudska prava i privodile počinitelje zločina protiv njih pravdi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | potiče delegacije EU-a i veleposlanstva država članica EU-a da preispitaju i poboljšaju provedbu smjernica EU-a o borcima za ljudska prava, uzimajući u obzir posebne potrebe i prijetnje borcima za ljudska prava koji su pripadnici autohtonih naroda, kao i posebnu situaciju boraca za ljudska prava iz redova autohtonog stanovništva koji se suočavaju s višestrukom diskriminacijom, npr. žene, stariji, osobe LGBTI i osobe s invaliditetom; ustraje u tom pogledu u tome da delegacije EU-a i veleposlanstva država članica svojim zaposlenicima zajamče odgovarajuće osposobljavanje za suradnju s civilnim društvom i borcima za ljudska prava, održavanje kontakata i pružanje potpore kada je to potrebno; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe da je potrebno omogućiti autohtonim zajednicama da iskoriste prednost najnovijih informacijskih tehnologija kako bi se poboljšala kvaliteta života, zdravstvena skrb i smatra da je to područje u kojem EU može imati ključnu ulogu; ponovno podsjeća na pravo autohtonih naroda da sami određuju svoja sredstva za život i naglašava potrebu za održivim razvojem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva sve države da ženama i djevojčicama iz autohtonih zajednica osiguraju pristup visokokvalitetnim uslugama zdravstvene skrbi i povezanim pravima, a posebno uslugama i pravima povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem; poziva Komisiju i ESVD da promiču njihov pristup uslugama u području spolnog i reproduktivnog zdravlja u okviru programa razvojne suradnje EU-a; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva sve države, uključujući EU i njegove države članice, da prikupljaju podatke razvrstane po spolu o položaju pripadnica autohtonih naroda, među ostalim i u pogledu priznavanja prava na zemljište i pristupa tim pravima, nasilja nad ženama i sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe da strana ulaganja koja provode poduzeća mogu donijeti gospodarski i tehnološki napredak, dovesti do otvaranja radnih mjesta i razvoja infrastrukture te poticanjem zapošljavanja dati ženama mogućnost da postanu samodostatne; naglašava da je povećanje ulagačkih aktivnosti u zemljama u razvoju važan korak prema jačanju nacionalnih i regionalnih gospodarstava; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva EU i njegove države članice da nastave razvijati strategije kako bi osigurale učinkovitu provedbu cilja održivog razvoja br. 16 o promicanju mirnih i uključivih društava, osiguravajući time da se progon i ubojstva boraca za ljudska prava suzbijaju i zaustave i da se počinitelji kazneno gone i da odgovaraju za svoja djela; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva EU da se pobrine o tome da svi razvojni projekti koje financira EU, a koji se provode na zemlji autohtonih naroda, budu strogo usklađeni s načelima slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka, poštovanja ljudskih prava i slobode izražavanja i udruživanja kako bi se spriječio negativan utjecaj na sredstva za život i kulturu autohtonih naroda; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ističe da Komisija, ESVD i države članice moraju zauzeti holistički, integrirani pristup održivom razvoju, i uzimati u obzir ljudska prava i ekološka pitanja pri rješavanju trgovinskih i gospodarskih odnosa; poziva Komisiju da u kontekstu trgovinskih pregovora i sustava kao što je opći sustav povlastica govori o slučajevima kršenja ljudskih prava i napada ili progona boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva EU da uspostavi mehanizam za provedbu neovisnih studija o procjeni učinka prije sklapanja sporazuma o trgovini i suradnji i prije provedbe razvojnih projekata kako bi se izmjerili i spriječili negativni učinci na prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica; ustraje u tome da se procjene učinka provode uz veliko sudjelovanje civilnog društva i da se zaključci propisno uzmu u obzir u gospodarskim sporazumima i razvojnim projektima; poziva EU da ponovno procjeni provedbu projekata u slučaju kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva EU i njegove države članice da rade u svim odgovarajućim međunarodnim forumima radi podizanja svijesti o stanju ljudskih prava i ekoloških prava autohtonih naroda i ključne uloge boraca za ekološka ljudska prava u očuvanju biološke raznolikosti i održivog razvoja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | sa zabrinutošću podsjeća da EU i njegove države članice moraju nastaviti raditi na jamčenju prava i socijalne uključenosti autohtonih naroda u Europi, naročito naroda Sami, te prepoznaje važnu ulogu zajednice aktivista i boraca za ljudska prava u tom pogledu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva EU da poveća potporu autohtonim narodima u okviru svojih programa razvojne suradnje i da poveća projekte koji ih osnažuju, prije svega u pogledu izgradnje kapaciteta u okviru EIDHR-a i Instrumenta za razvojnu suradnju; naglašava potrebu za postojanim resursima za autohtone narode kako bi mogli učinkovito surađivati sa svojim predstavnicima u politikama i institucijama EU-a i UN-a, kao i u odnosu na poduzetništvo i ljudska prava; apelira na delegacije EU-a u relevantnim zemljama da pomno prate situaciju boraca za ljudska prava koji su pripadnici autohtonih naroda i pružaju im odgovarajuću potporu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva delegacije EU-a da pomno prate situaciju autohtonih naroda i da se uključe u kontinuirani dijalog s njima, i na nacionalnoj i na regionalnoj razini; ustraje u tome da kontaktne točke za ljudska prava u relevantnim delegacijama EU-a budu izričito odgovorne za pitanja u vezi s autohtonim narodima te da osoblje u tim delegacijama EU-a primi redovito osposobljavanje o pravima autohtonih naroda; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva EU i njegove partnerske države da pojačaju suradnju s autohtonim zajednicama u raspravama o politikama borbe protiv droga; ponavlja da su potrebne strategije protiv tržišta nedopuštenim opojnim sredstvima kako bi se zaštitilo autohtone narode i zemljišta; poziva EU i njegove partnerske države da zajamče da se sigurnosnim mjerama za borbu protiv trgovine drogom poštuju prava autohtonih zajednica i da se spriječe nedužne žrtve u sukobu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | apelira na EU da produbi, proširi i ojača ciljeve, prioritete i aktivnosti u vezi s autohtonim narodima koji su sadržani u Strateškom okviru i Akcijskom planu za demokraciju i ljudska prava, te traži da se mandat posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava prilagodi kako bi se posebni predstavnik osnažio radi skretanja više pozornosti na prava autohtonih naroda i njihovih zagovornika; |
| --- | --- |

78.

| 79. | podsjeća na obvezu EU-a da slijedi pristup razvoju temeljen na pravima, što uključuje poštovanje prava autohtonih naroda kako su definirana u UNDRIP-u i skreće posebnu pozornost na načela odgovornosti, sudjelovanja i nediskriminacije; snažno potiče EU da nastaviti raditi na primjeni tog pristupa temeljenog na pravima u svim razvojnim aktivnostima i da u tu svrhu osnuje radnu skupinu s državama članicama; poziva na ažuriranje predmetnog provedbenog plana s jasnim vremenskim okvirima i pokazateljima za mjerenje napretka; |
| --- | --- |

79.

| 80. | podsjeća na članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o načelu usklađenosti razvojnih politika; žali zbog činjenice što tekućom izmjenom Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (23) do sada nisu uvedeni socijalni kriteriji ni kriteriji održivosti kojima se uzima u obzir rizik od jagme za zemljištem; podsjeća na to da bi ta direktiva trebala biti u skladu s međunarodnim normama prava posjeda zemljišta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva delegacije EU-a da ojačaju dijalog s autohtonim narodima kako bi se prepoznala i spriječila kršenja ljudskih prava; posebno poziva Europsku komisiju i države članice da uspostave djelotvoran administrativni mehanizam za podnošenje pritužbi za žrtve kršenja ljudskih prava i drugih štetnih učinaka nastalih zbog aktivnosti financiranih iz službene razvojne pomoći kako bi se pokrenuli postupci istrage i mirenja; ističe da bi taj mehanizam trebao imati standardizirane postupke te biti administrativnog karaktera i time nadopunjavati sudske mehanizme; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da bi Akcijski plan za FLEGT, a osobito dobrovoljni sporazumi o partnerstvu, mogli igrati važniju ulogu u osnaživanju autohtonih i šumskih zajednica u mnogim zemljama s tropskim šumama i snažno potiče EU i partnere iz dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu da tim zajednicama omoguće veću ulogu u nacionalnim političkim procesima; poziva EU da pruži veću financijsku i tehničku potporu partnerskim zemljama kako bi se zaštitili, održali i obnovili šumski ekosustavi, među ostalim poboljšanjem upravljanja, kako bi se razjasnila i ojačala prava posjeda zemljišta, kako bi se poštovala ljudska prava, uključujući prava autohtonih naroda, te kako bi se pružila potpora zaštićenim područjima u kojima se poštuju prava zajednica; |
| --- | --- |

82.

| 83. | naglašava potrebu za donošenjem posebnih mjera u cilju rješavanja problema drvne sirovine iz područja pogođenih sukobima, kako bi se zaustavio dotok drvne sirovine s prenamijenjenog zemljišta i zaustavila ulaganja u aktivnosti štetne za šume, koje su dovele do raseljavanja lokalnih i autohtonih zajednica; poziva EU da donese dodatne mjere za potporu zaštiti i obnovi šumskih ekosustava i njihovih zajednica i onemogući krčenje šuma u lancima opskrbe EU-a, u sklopu novog akcijskog plana EU-a o krčenju i uništavanju šuma te poštovanju prava posjeda šumskih zajednica; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ističe da mi u EU-u još uvijek imamo mnogo toga za naučiti o održivom korištenju, primjerice šuma, od autohtonih naroda, koji zbog načina na koji žive gotovo da i ne doprinose klimatskim promjenama, ali su njima izrazito pogođeni, zbog npr. suše ili dezertifikacije, što posebice pogađa žene; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva ESVD, Komisiju i države članice da daju prednost ulaganjima u potporu civilnom društvu i borcima za ljudska prava, posebno boraca za ekološka ljudska prava iz redova autohtonih naroda, i kako bi se osiguralo postojanje dugoročnih mehanizama zaštite za pružanje potpore, posebno protectdefenders.eu, kao i jamstvo da se njima ispunjavaju postojeće obveze financiranja prema ugroženim borcima za ljudska prava; potiče svoje delegacije i odbore da se redovito sastaju s autohtonim zajednicama i borcima za ljudska prava kada posjećuju relevantne zemlje; preporučuje da nadležni pododbor/odbor imenuje stalnog izvjestitelja za autohtone narode s ciljem praćenja stanja ljudskih prava i posebno provedbe UNDRIP-a i Konvencije br. 169 MOR-a; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva EU i njegove države članice da u tom pogledu pokrenu dijalog i surađuju s autohtonim narodima i lokalnim zajednicama na Arktiku kako bi se zajamčilo da se njihova stajališta i prava poštuju u okviru razvojne politike EU-a koja bi mogla utjecati na tu regiju; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje i delegacijama EU-a. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0445.

(2)  SL C 58, 15.2.2018., str. 155.

(3)  SL C 316, 30.8.2016., str. 122.

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/annual_report_on_human_rights_and_ democracy_in_the_world_2016_0.pdf

(5)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/468/28/pdf/N1446828.pdf?OpenElement

(6)  https://undocs.org/en/A/RES/71/178

(7)  https://undocs.org/A/HRC/36/46/Add.2

(8)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(9)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G15/234/15/PDF/G1523415.pdf?OpenElement

(10)  https://cmsdata.iucn.org/downloads/durbanactionen.pdf

(11)  http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

(12)  http://www.etoconsortium.org/nc/en/main-navigation/library/maastricht-principles/?tx_drblob_pi1%5BdownloadUid%5D=23

(13)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8814-2017-INIT/en/pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/08/08/hr-indigenous-peoples/pdf

(15)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/292

(16)  SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0346.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0315.

(19)  http://undocs.org/en/E/C.19/2016/10

(20)  Popis zemalja koje su ratificirale Konvenciju br. 169 Međunarodne organizacije rada koja je stupila na snagu 5. rujna 1991.: Argentina, Bolivija, Brazil, Srednjoafrička Republika, Čile, Kolumbija, Kostarika, Dominika, Ekvador, Danska, Fidži, Gvatemala, Honduras, Meksiko, Nepal, Nikaragva, Norveška, Nizozemska, Paragvaj, Peru, Španjolska i Venezuela.

(21)  Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (SL L 295, 12.11.2010., str. 23.).

(22)  SL L 201, 26.7.2013., str. 60.

(23)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/32

---

P8_TA(2018)0280

Klimatska diplomacija

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o klimatskoj diplomaciji (2017/2272(INI))

(2020/C 118/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 21., 191., 192., 220. i 221., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 21., 191., 192., 220. i 221.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su se održale u Parizu od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su se održale u Parizu od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir 22. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP22) i 1. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA1), koje su održane u Marakešu (Maroko) od 15. studenoga do 18. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 22. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP22) i 1. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA1), koje su održane u Marakešu (Maroko) od 15. studenoga do 18. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2016. o provedbi Pariškog sporazuma i Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama održanoj 2016. u Marakešu, u Maroku (COP22) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2016. o provedbi Pariškog sporazuma i Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama održanoj 2016. u Marakešu, u Maroku (COP22) (1),

| — | uzimajući u obzir Peto izvješće o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) i njegovo objedinjeno izvješće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Peto izvješće o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) i njegovo objedinjeno izvješće,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. pod nazivom „Ubrzanje prelaska na niskougljično gospodarstvo u Europi” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. pod nazivom „Ubrzanje prelaska na niskougljično gospodarstvo u Europi” (COM(2016)0500),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. travnja 2013. naslovljenu „Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. travnja 2013. naslovljenu „Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2013)0216),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za klimatsku diplomaciju iz 2015. koji je donijelo Vijeće za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za klimatsku diplomaciju iz 2015. koji je donijelo Vijeće za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjsku politiku od 6. ožujka 2017. i 19. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjsku politiku od 6. ožujka 2017. i 19. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 22. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 22. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. veljače 2018. o klimatskoj diplomaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. veljače 2018. o klimatskoj diplomaciji,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) iz lipnja 2016. o globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku i zajedničku komunikaciju Komisije i ESVD-a od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) iz lipnja 2016. o globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku i zajedničku komunikaciju Komisije i ESVD-a od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga odbora regija od 9. veljače 2017. naslovljeno „Ususret novoj strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama na temelju integriranog pristupa” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga odbora regija od 9. veljače 2017. naslovljeno „Ususret novoj strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama na temelju integriranog pristupa” (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2016. naslovljeno „Razdoblje nakon Pariza” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2016. naslovljeno „Razdoblje nakon Pariza” (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (6),

| — | uzimajući u obzir Odluku 36/CP.7 Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) od 9. studenoga 2001. o povećanju sudjelovanja žena u zastupanju stranaka u tijelima osnovanima u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i Kyotskog protokola, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku 36/CP.7 Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) od 9. studenoga 2001. o povećanju sudjelovanja žena u zastupanju stranaka u tijelima osnovanima u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i Kyotskog protokola,

| — | uzimajući u obzir studiju koju je 2009. provela Međunarodna organizacija za migracije (IOM) o migracijama, okolišu i klimatskim promjenama: Ocjena dokaza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je 2009. provela Međunarodna organizacija za migracije (IOM) o migracijama, okolišu i klimatskim promjenama: Ocjena dokaza,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (7),

| — | uzimajući u obzir encikliku pape Franje „Laudato Si” o brizi za naš zajednički dom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir encikliku pape Franje „Laudato Si” o brizi za naš zajednički dom,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0221/2018),

| A. | budući da utjecaji klimatskih promjena imaju sve ozbiljnije učinke na različite aspekte ljudskog života, kao i na mogućnosti razvoja te svjetski geopolitički poredak i globalnu stabilnost; budući da će oni s najmanje sredstava za prilagodbu klimatskim promjenama biti najviše pogođeni učinkom klimatskih promjena; budući da se klimatska diplomacija može shvatiti kao oblik ciljane vanjske politike radi promicanja klimatskog djelovanja ostvarivanjem kontakata s drugim dionicima, suradnjom u pogledu konkretnih pitanja povezanih s klimom, izgradnjom strateških partnerstava i jačanjem odnosa između državnih i nedržavnih dionika, uključujući glavne globalne zagađivače, čime se pridonosi ublažavanju učinaka klimatskih promjena i jačaju mjere u području klime i jačanju diplomatskih odnosa Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da utjecaji klimatskih promjena imaju sve ozbiljnije učinke na različite aspekte ljudskog života, kao i na mogućnosti razvoja te svjetski geopolitički poredak i globalnu stabilnost; budući da će oni s najmanje sredstava za prilagodbu klimatskim promjenama biti najviše pogođeni učinkom klimatskih promjena; budući da se klimatska diplomacija može shvatiti kao oblik ciljane vanjske politike radi promicanja klimatskog djelovanja ostvarivanjem kontakata s drugim dionicima, suradnjom u pogledu konkretnih pitanja povezanih s klimom, izgradnjom strateških partnerstava i jačanjem odnosa između državnih i nedržavnih dionika, uključujući glavne globalne zagađivače, čime se pridonosi ublažavanju učinaka klimatskih promjena i jačaju mjere u području klime i jačanju diplomatskih odnosa Unije;

| B. | budući da utjecaj klimatskih poremećaja uključuje porast razine, zagrijavanje i zakiseljavanje oceana, gubitak bioraznolikosti i porast učestalosti ekstremnih klimatskih pojava; budući da su prve žrtve tih poremećaja najosjetljivije zemlje i stanovništvo, pogotovo ljudi koji žive u otočnim zemljama; budući da klimatske promjene imaju jako ozbiljan socijalni i kulturni učinak na autohtone zajednice koje ne samo da tek marginalno doprinose emisijama CO2, nego ustvari imaju aktivnu i ključnu ulogu u zaštiti ekosustava u kojima žive, čime ublažavaju učinke klimatskih promjena; |
| --- | --- |

B.

budući da utjecaj klimatskih poremećaja uključuje porast razine, zagrijavanje i zakiseljavanje oceana, gubitak bioraznolikosti i porast učestalosti ekstremnih klimatskih pojava; budući da su prve žrtve tih poremećaja najosjetljivije zemlje i stanovništvo, pogotovo ljudi koji žive u otočnim zemljama; budući da klimatske promjene imaju jako ozbiljan socijalni i kulturni učinak na autohtone zajednice koje ne samo da tek marginalno doprinose emisijama CO2, nego ustvari imaju aktivnu i ključnu ulogu u zaštiti ekosustava u kojima žive, čime ublažavaju učinke klimatskih promjena;

| C. | budući da je EU bio jedna od pokretačkih sila u klimatskom djelovanju i da se pokazao predvodnikom u međunarodnim pregovorima o klimi; budući da se EU koristio klimatskom diplomacijom kako bi uspostavio strateške saveze s relevantnim dionicima radi zajedničke borbe protiv klimatskih promjena kao ključne sastavnice održivog razvoja i preventivnog djelovanja u pogledu prijetnji povezanih s klimom; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU bio jedna od pokretačkih sila u klimatskom djelovanju i da se pokazao predvodnikom u međunarodnim pregovorima o klimi; budući da se EU koristio klimatskom diplomacijom kako bi uspostavio strateške saveze s relevantnim dionicima radi zajedničke borbe protiv klimatskih promjena kao ključne sastavnice održivog razvoja i preventivnog djelovanja u pogledu prijetnji povezanih s klimom;

| D. | budući da je klimatska diplomacija EU-a doprinijela zaključivanju Pariškog sporazuma i da se pristup EU-a klimatskoj diplomaciji otada proširio; budući da je klimatska politika, u okviru globalne strategije EU-a, sada integrirana u vanjsku i sigurnosnu politiku, a veza između energetike i klime te između sigurnosti i prilagodbe klimatskim promjenama i migracija postala čvršća; |
| --- | --- |

D.

budući da je klimatska diplomacija EU-a doprinijela zaključivanju Pariškog sporazuma i da se pristup EU-a klimatskoj diplomaciji otada proširio; budući da je klimatska politika, u okviru globalne strategije EU-a, sada integrirana u vanjsku i sigurnosnu politiku, a veza između energetike i klime te između sigurnosti i prilagodbe klimatskim promjenama i migracija postala čvršća;

| E. | budući da odgovornost za dugoročno održive mjere u području klime ne može biti svaljena na pojedince i njihove individualne odluke u svojstvu potrošača; budući da bi se klimatskom politikom utemeljenom na ljudskim pravima trebalo pojasniti da odgovornost za stvaranje održivih društava prvenstveno snose političari koji imaju sredstva za stvaranje održivih klimatskih politika; |
| --- | --- |

E.

budući da odgovornost za dugoročno održive mjere u području klime ne može biti svaljena na pojedince i njihove individualne odluke u svojstvu potrošača; budući da bi se klimatskom politikom utemeljenom na ljudskim pravima trebalo pojasniti da odgovornost za stvaranje održivih društava prvenstveno snose političari koji imaju sredstva za stvaranje održivih klimatskih politika;

| F. | budući da su problemi povezani s klimatskim promjenama i sigurnosni problemi međusobno povezani i transnacionalni te iziskuju klimatsku diplomaciju usmjerenu, između ostalog, prema potpunoj provedbi obveza iz Pariškog sporazuma; budući da su u nekoliko studija otkrivene neizravne veze između klimatskih promjena, prirodnih katastrofa i vojnih sukoba, i budući da se klimatske promjene može smatrati „multiplikatorom prijetnji” koji može pojačati već postojeće socijalne tenzije; budući da negativne posljedice klimatskih promjena mogu dovesti do povećanih političkih tenzija, i unutar i izvan nacionalnih granica, a tako i do rizika da postanu krizni element koji dodatno opterećuje međunarodne odnose; |
| --- | --- |

F.

budući da su problemi povezani s klimatskim promjenama i sigurnosni problemi međusobno povezani i transnacionalni te iziskuju klimatsku diplomaciju usmjerenu, između ostalog, prema potpunoj provedbi obveza iz Pariškog sporazuma; budući da su u nekoliko studija otkrivene neizravne veze između klimatskih promjena, prirodnih katastrofa i vojnih sukoba, i budući da se klimatske promjene može smatrati „multiplikatorom prijetnji” koji može pojačati već postojeće socijalne tenzije; budući da negativne posljedice klimatskih promjena mogu dovesti do povećanih političkih tenzija, i unutar i izvan nacionalnih granica, a tako i do rizika da postanu krizni element koji dodatno opterećuje međunarodne odnose;

| G. | budući da klimatske promjene imaju izravan i neizravan utjecaj na migracije zbog kojih se sve veći broj ljudi iz ugroženih područja seli u održivija područja svojih zemalja ili u inozemstvo kako bi izgradili novi život; |
| --- | --- |

G.

budući da klimatske promjene imaju izravan i neizravan utjecaj na migracije zbog kojih se sve veći broj ljudi iz ugroženih područja seli u održivija područja svojih zemalja ili u inozemstvo kako bi izgradili novi život;

| H. | budući da su u rezoluciji Parlamenta od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) prepoznati priroda i opseg raseljavanja uzrokovanog klimatskim promjenama i migracija koje su posljedica katastrofa uzrokovanih globalnim zatopljenjem; budući da se u raznim bitnim i utemeljenim studijama i izvješćima, primjerice onima koje su provele i izradile Međunarodna organizacija za migracije i Svjetska banka, ukazuje na to da će broj migranata i interno raseljenih osoba, ako se ne ulože ozbiljni napori, u najgorem scenariju porasti na 200 milijuna do 2050. kao posljedica ekoloških promjena, pri čemu velik broj njih trenutačno živi u obalnim područjima ili bi mogli biti interni migranti u supsaharskoj Africi, Južnoj Aziji i Latinskoj Americi; |
| --- | --- |

H.

budući da su u rezoluciji Parlamenta od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) prepoznati priroda i opseg raseljavanja uzrokovanog klimatskim promjenama i migracija koje su posljedica katastrofa uzrokovanih globalnim zatopljenjem; budući da se u raznim bitnim i utemeljenim studijama i izvješćima, primjerice onima koje su provele i izradile Međunarodna organizacija za migracije i Svjetska banka, ukazuje na to da će broj migranata i interno raseljenih osoba, ako se ne ulože ozbiljni napori, u najgorem scenariju porasti na 200 milijuna do 2050. kao posljedica ekoloških promjena, pri čemu velik broj njih trenutačno živi u obalnim područjima ili bi mogli biti interni migranti u supsaharskoj Africi, Južnoj Aziji i Latinskoj Americi;

| I. | budući da osobe koje migriraju zbog razloga povezanih s okolišem nemaju status izbjeglice niti zaštitu koja se njima priznaje na međunarodnoj razini, jer nisu priznati u okviru Ženevske konvencije iz 1951. godine; |
| --- | --- |

I.

budući da osobe koje migriraju zbog razloga povezanih s okolišem nemaju status izbjeglice niti zaštitu koja se njima priznaje na međunarodnoj razini, jer nisu priznati u okviru Ženevske konvencije iz 1951. godine;

| J. | budući da je Komisija, kao doprinos postizanju gospodarstva s nultom neto stopom emisija ugljika, za ciljeve energetske politike Unije odredila promicanje energetske učinkovitosti i pretvaranje EU-a u svjetskog predvodnika u području obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija, kao doprinos postizanju gospodarstva s nultom neto stopom emisija ugljika, za ciljeve energetske politike Unije odredila promicanje energetske učinkovitosti i pretvaranje EU-a u svjetskog predvodnika u području obnovljivih izvora energije;

| K. | budući da se u sklopu klimatske diplomacije EU-a moraju poticati projekti za upravljanje rizicima, oblikovati javno mnijenje, poticati politička i gospodarska suradnja u borbi protiv klimatskih promjena i promicati gospodarstvo s niskim emisijama ugljika; |
| --- | --- |

K.

budući da se u sklopu klimatske diplomacije EU-a moraju poticati projekti za upravljanje rizicima, oblikovati javno mnijenje, poticati politička i gospodarska suradnja u borbi protiv klimatskih promjena i promicati gospodarstvo s niskim emisijama ugljika;

| L. | budući da bi klimatska diplomacija EU-a trebala izraditi model proaktivne prilagodbe kojom se potiče interakcija između politika za borbu protiv klimatskih promjena; budući da bi institucionalizacija politika o klimatskim promjenama značila veću razinu javne svijesti i da bi se trebala iskazati u vidu jasnije političke volje; |
| --- | --- |

L.

budući da bi klimatska diplomacija EU-a trebala izraditi model proaktivne prilagodbe kojom se potiče interakcija između politika za borbu protiv klimatskih promjena; budući da bi institucionalizacija politika o klimatskim promjenama značila veću razinu javne svijesti i da bi se trebala iskazati u vidu jasnije političke volje;

| M. | budući da je problem oskudnosti vodnih resursa uzrok sve većeg broja sukoba među zajednicama; budući da se ti resursi često iskorištavaju na neodrživ način za intenzivne poljoprivredne i industrijske aktivnosti u okviru situacija koje su već nestabilne; |
| --- | --- |

M.

budući da je problem oskudnosti vodnih resursa uzrok sve većeg broja sukoba među zajednicama; budući da se ti resursi često iskorištavaju na neodrživ način za intenzivne poljoprivredne i industrijske aktivnosti u okviru situacija koje su već nestabilne;

| N. | budući da bi borba protiv klimatskih promjena, kako bi se postigli njezini ciljevi, trebala postati strateški prioritet u svim diplomatskim dijalozima i inicijativama, s pristupom utemeljenim na ljudskim pravima; budući da Parlament aktivno pridonosi tom procesu i koristi se svojim zakonodavnim ovlastima i političkim utjecajem kako bi se pitanja klimatskih promjena dodatno uključila u razvojna djelovanja i portfelj potpora, kao i u nekoliko drugih politika EU-a, kao što su ulaganja, poljoprivreda, ribarstvo, energetika, promet, istraživanja i trgovina; |
| --- | --- |

N.

budući da bi borba protiv klimatskih promjena, kako bi se postigli njezini ciljevi, trebala postati strateški prioritet u svim diplomatskim dijalozima i inicijativama, s pristupom utemeljenim na ljudskim pravima; budući da Parlament aktivno pridonosi tom procesu i koristi se svojim zakonodavnim ovlastima i političkim utjecajem kako bi se pitanja klimatskih promjena dodatno uključila u razvojna djelovanja i portfelj potpora, kao i u nekoliko drugih politika EU-a, kao što su ulaganja, poljoprivreda, ribarstvo, energetika, promet, istraživanja i trgovina;

| O. | budući da se izvori diskriminacije i ranjivosti na temelju spola, rase, etničke pripadnosti, klase, siromaštva, sposobnosti, pripadnosti autohtonim narodima, dobi, zemljopisnog položaja te tradicionalne i institucionalne diskriminacije međusobno kombiniraju i tako ometaju pristup resursima i sredstvima potrebnima za svladavanje tako dramatičnih promjena kao što su klimatske promjene; |
| --- | --- |

O.

budući da se izvori diskriminacije i ranjivosti na temelju spola, rase, etničke pripadnosti, klase, siromaštva, sposobnosti, pripadnosti autohtonim narodima, dobi, zemljopisnog položaja te tradicionalne i institucionalne diskriminacije međusobno kombiniraju i tako ometaju pristup resursima i sredstvima potrebnima za svladavanje tako dramatičnih promjena kao što su klimatske promjene;

| P. | budući da su klimatske promjene neodvojivo povezane s krčenjem šuma uzrokovanim jagmom za zemljištem, eksploatacijom fosilnih goriva i intenzivnom poljoprivredom; |
| --- | --- |

P.

budući da su klimatske promjene neodvojivo povezane s krčenjem šuma uzrokovanim jagmom za zemljištem, eksploatacijom fosilnih goriva i intenzivnom poljoprivredom;

| Q. | budući da je udio žena u donošenju političkih odluka i diplomaciji, a posebice u pregovorima o klimatskim promjenama, i dalje nezadovoljavajući te budući da je u tom pogledu ostvaren slab ili nikakav napredak; budući da žene čine samo 12 do 15 % voditelja izaslanstava i oko 30 % njihovih članova; |
| --- | --- |

Q.

budući da je udio žena u donošenju političkih odluka i diplomaciji, a posebice u pregovorima o klimatskim promjenama, i dalje nezadovoljavajući te budući da je u tom pogledu ostvaren slab ili nikakav napredak; budući da žene čine samo 12 do 15 % voditelja izaslanstava i oko 30 % njihovih članova;

| 1. | podsjeća na to da utjecaji klimatskih promjena imaju učinak na sve aspekte ljudskog života, a posebno na globalne resurse, mogućnosti razvoja, modele poslovanja, trgovinske odnose i regionalne odnose; podsjeća na to da posljedice klimatskih promjena povećavaju nesigurnost opskrbe hranom, prijetnje zdravlju, gubitak sredstava za život, raseljavanje, migraciju, siromaštvo, rodna neravnopravnost, trgovanje ljudima, nasilje, nedostatak pristupa infrastrukturi i temeljnim uslugama, utječu na mir i sigurnost i sve više pogađaju građane EU-a i predstavljaju izazov za međunarodnu zajednicu; ističe sve hitniju potrebu za klimatskim djelovanjem i naglašava da je za rješavanje problema klimatskih promjena potrebno uložiti zajedničke napore na međunarodnoj razini; potiče Komisiju i države članice da stalno olakšavaju multilateralnu raspravu jer to podrazumijeva kolektivnu odgovornost za cijeli planet, za sadašnje i buduće generacije; napominje da je borba protiv klimatskih promjena nužna za zaštitu ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zabrinutošću primjećuje narušavanje svjetskih izvora vode i ekosustava, kao i rastuću opasnost od nestašice vode, rizika povezanih s vodom te ekstremnih događaja; |
| --- | --- |

2.

Provedba Pariškog sporazuma i Programa za održivi razvoj do 2030.

| 3. | ponovno potvrđuje predanost EU-a Pariškom sporazumu i Programu UN-a za održivi razvoj do 2030., uključujući ciljeve održivog razvoja; ističe potrebu za potpunom i brzom provedbom Pariškog sporazuma i postizanjem njegovih ciljeva ublažavanja, prilagodbe i preusmjeravanja financijskih tokova, i ciljeva održivog razvoja na razini EU-a i na svjetskoj razini radi razvoja održivijeg gospodarstva i društva; ponovno potvrđuje potrebu za ambicioznom klimatskom politikom EU-a i svoju spremnost da znatno poveća postojeći nacionalno utvrđeni doprinos (NDC) za EU do 2030., kao i potrebu da se do kraja 2018. razvije ambiciozna i usklađena dugoročna strategija za nultu neto stopu emisija ugljika do 2050., u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma u pogledu zadržavanja povećanja globalne prosječne temperature na znatno ispod 2 oC i ulaganja napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5 oC iznad predindustrijske razine; poziva Komisiju da u toj dugoročnoj strategiji uzme u obzir stajališta svih aktera koji mogu doprinijeti strategiji ili na koje će ona utjecati; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe važnost ambiciozne klimatske politike EU-a radi izbjegavanja daljnjeg povećanja temperature te kako bi EU mogao djelovati kao vjerodostojan i pouzdan partner u odnosu s trećim zemljama; poziva Komisiju i države članice da preuzmu aktivnu i konstruktivnu ulogu tijekom dijaloga „Talanoa” 2018. i konferencije COP24, jer će 2018. godina biti ključna za provedbu Pariškog sporazuma; poziva EU da pokaže svoju posvećenost ambicioznoj klimatskoj politici jer će to pomoći da EU bude primjer i da zagovara snažne obveze drugih zemalja u pogledu ublažavanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog objave odluke predsjednika Sjedinjenih Američkih Država o povlačenju SAD-a iz Pariškog sporazuma; ponovno potvrđuje da EU ima odgovornost i priliku da preuzme vodeću ulogu u globalnom klimatskom djelovanju, da uloži jače napore u klimatsku diplomaciju i da stvori snažan savez zemalja i dionika koji će nastaviti pružati potporu i doprinos ciljevima ograničavanja globalnog zatopljenja na razinu znatno nižu od 2 oC, uz istodobno nastojanje da se povišenje temperature ograniči na 1,5 oC prema preporuci IPCC-a; ipak ističe da je važno tijesno surađivati s vladom SAD-a, a posebno s državama i gradovima SAD-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da vjerodostojnost EU-a u borbi protiv klimatskih promjena ovisi o strogoj i sveobuhvatnoj provedbi njegove klimatske politike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da bi se u sklopu vanjske politike EU-a trebali razviti kapaciteti za praćenje rizika povezanih s klimatskim promjenama, uključujući prevenciju kriza i osjetljivosti na sukobe; smatra da posljedično i brzo djelovanje u području klime na ključan način doprinosi prevenciji socijalnih, gospodarskih i sigurnosnih rizika, prevenciji sukoba i nestabilnosti, a na kraju i prevenciji velikih političkih, socijalnih i gospodarskih troškova; stoga ističe važnost uključivanja klimatske diplomacije u politike EU-a za sprečavanje sukoba, širenjem i prilagodbom opsega misija i programa EU-a u trećim zemljama i područjima sukoba; ponavlja da će prelazak na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija ugljika pridonijeti većem miru i sigurnosti ljudi unutar i izvan EU-a jer klimatske promjene često pogoršavaju postojeće nestabilnosti i sukobe te produbljuju postojeće ili stvaraju nove nejednakosti zbog manjka resursa, nedostatka gospodarskih mogućnosti, gubitka zemlje kao rezultata dizanja razine mora ili dugotrajnih razdoblja suše, krhkih upravljačkih struktura, nedostatne opskrbe vodom i hranom i pogoršavanja životnih uvjeta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sa zabrinutošću posebno upozorava na pogoršanje ekosustava i vodnih resursa planeta te na sve veću prijetnju koju predstavlja manjak vode i rizici povezani s vodom kao i na ekstremne klimatske i vremenske uvjete koji su sve češći i čiji je učinak sve razorniji, zbog čega je nužno ojačati poveznicu između prilagođavanja na klimatske promjene i smanjenja rizika od katastrofa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osim toga sa zabrinutošću primjećuje da se ne posvećuje dovoljno pozornosti ulozi tla kao sastavnog dijela klimatskog sustava te njegovoj važnosti za smanjenje stakleničkih plinova i prilagodbu na učinke klimatskih promjena; poziva EU da izradi ambicioznu strategiju koju bi trebalo uključiti u klimatsku diplomaciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je zbog otapanja polarnih kapa i dizanja razine mora posebno ugroženo stanovništvo koje živi na obalama ili u malim otočnim državama; potiče Komisiju i države članice da štite i čuvaju te životne prostore tako da olakšaju postizanje ambicioznih ciljeva u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i donošenjem multilateralnih mjera za zaštitu obale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznaje da klimatske promjene pogoršavaju okolnosti koje dovode do migracija u ugroženim područjima i podsjeća na to da će migracija u budućnosti biti još i više ako se negativne posljedice klimatskih promjena ne riješe na odgovarajući način; poziva EU da podupre pokretanje rasprava na razini UN-a u cilju postizanja konkretnog odgovora na problem kretanja osoba koja se očekuju kao posljedica klimatskih promjena te naglašava da bi svi odgovori međunarodne zajednice trebali biti usmjereni na regionalna rješenja kako bi se spriječila nepotrebna kretanja velikih razmjera; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da pokažu progresivno vodstvo u tekućim pregovorima o globalnom sporazumu za sigurne, uredne i zakonite migracije, koji je pripremljen pod okriljem Ujedinjenih naroda te se nadograđuje na Deklaraciju iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima iz 2016., u kojoj je priznato da se veliki broj ljudi seli „kao odgovor na negativne posljedice klimatskih promjena”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja uključivost procesa UNFCCC-a; smatra da je, kako bi se zajamčilo učinkovito i transparentno sudjelovanje, potrebno riješiti pitanje interesnih skupina i sukoba interesa; podržava inicijativu vlada koje zastupaju većinu svjetskog stanovništva u pogledu uvođenja posebne politike u vezi sa sukobom interesa te poziva Komisiju da se konstruktivno uključi u taj proces; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da osmisli programe za podizanje razine osviještenosti građana EU-a o vezi između klimatskih promjena te migracija, siromaštva i sukoba u pogledu pristupa resursima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da svaka inicijativa EU-a u području okoliša mora započeti od zakonodavnih nadležnosti predviđenih Ugovorima i da parlamentarna demokracija EU-a mora i dalje imati istaknutu ulogu u svakom prijedlogu kojemu je cilj promicanje međunarodnih mjera za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

15.

Jačanje kapaciteta EU-a u području klimatske diplomacije

| 16. | napominje da su EU i njegove države članice zaslužni za najveći dio javnog financiranja u području klime i da je to bitan instrument kojim se izgrađuje povjerenje za potporu prilagodbi i ublažavanju u drugim zemljama; potiče Komisiju i države članice da nastave s korisnim financijskim doprinosima te da aktivno podržavaju mobilizaciju financijskih sredstava u području klime na međunarodnoj razini s pomoću javnog financiranja drugih zemalja i iz privatnih izvora; pozdravlja izjave iznesene 12. prosinca 2017. na sastanku na vrhu One Planet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da su za globalni prelazak na gospodarstva i društva s nultim emisijama ugljika, koja su otporna na klimatske promjene, potrebna znatna ulaganja u transformaciju; naglašava da vlade trebaju stvoriti poticajno okruženje za preusmjeravanje tokova kapitala prema održivom ulaganju i izbjegavanje neupotrebljive imovine, nadograđujući se na zaključke stručne skupine na visokoj razini o održivom financiranju i u skladu s komunikacijom Komisije o financiranju održivog rasta (COM(2018)0097); smatra da financijski sustav mora doprinositi ciljevima Pariškog sporazuma i održivog razvoja; uvjeren je da će financijski sustav EU-a koji doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i potiče ulaganja u čiste tehnologije i održiva rješenja služiti kao uzor drugim zemljama te da bi im mogao pomoći da uvedu slične sustave; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je važno da EU ima zajedničko i jedinstveno stajalište na svim međunarodnim forumima i poziva Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da koordiniraju zajedničke napore EU-a kako bi se osigurala njegova predanost provedbi Pariškog sporazuma; potiče EU da razmotri načine na koje se može dodatno povisiti razina ambicija Pariškog sporazuma; ustraje u tome da je potrebno razviti sveobuhvatnu strategiju za klimatsku diplomaciju EU-a, a pitanje klime uključiti u sva područja vanjskog djelovanja EU-a, uključujući trgovinu, razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć; naglašava da je važno ojačati socijalnu dimenziju, uključivanjem rodne perspektive i pristupa temeljenog na ljudskim pravima u sve buduće multilateralne pregovore; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče Komisiju i države članice da podižu međunarodnu razinu osviještenosti o klimatskim promjenama s pomoću koordiniranih komunikacijskih strategija i aktivnosti kako bi se povećala potpora javnosti i politička podrška; poziva osobito na to da se stvori međunarodna svijest o međupovezanosti klimatskih promjena i socijalne nepravde, migracija, gladi i siromaštva činjenice da globalno djelovanje u području klime može uvelike doprinijeti rješavanju tih problema; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da će tehnološki napredak, koji se na odgovarajući način potiče u okviru zajedničkog političkog napora, biti od ključne važnosti za ostvarenje ciljeva Pariškog sporazuma te da se stoga mora voditi računa o znanstvenoj diplomaciji EU-a kao dijelu globalne strategije za klimatsku diplomaciju, u okviru koje se jača i financira istraživanje u području klimatskih promjena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da, kao što je to navedeno u zelenoj knjizi Komisije „Prilagodba klimatskim promjenama u Europi – mogućnosti za djelovanje na razini EU-a” COM(2007) 0354, među područja u Europi koja su najosjetljivija na klimatske promjene spadaju južna Europa i sredozemni bazen, planinska i obalna područja, gusto naseljena poplavna područja, Skandinavija i arktička regija; stoga potiče EU da promiče istraživačke i razvojne programe koji obuhvaćaju države članice relevantne za svaki od tih slučajeva, u skladu s člankom 185. UFEU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | skreće pozornost na inicijativu PRIMA (Partnerstvo za istraživanje i inovacije na mediteranskom području) kao dobar primjer znanstvene diplomacije iz prethodnog stavka, u kojoj se naglasak stavlja na razvoj i primjenu inovativnih rješenja za proizvodnju hrane i opskrbu vodom u sredozemnom bazenu; traži od Komisije da ojača suradnju, pruži nužnu potporu i osigura kontinuitet te inicijative kao i drugih sličnih inicijativa; poziva Komisiju da u skladu s člankom 185. UFEU-a izradi novu inicijativu koja će biti posebno usmjerena na ciljeve klimatske diplomacije EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apelira da se poduzmu mjere za koordinaciju akcijskih planova EU-a za energetsku i vodnu diplomaciju s klimatskom diplomacijom, čime bi se prema potrebi povećali sinergija i zajedničko djelovanje između odgovarajućih subjekata na razini EU-a i država članica; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Parlament da se dodatno angažira te da se uspostavi godišnji proces, koji bi inicirali Komisija i ESVD, a provodio bi se u suradnji s državama članicama, u okviru kojeg bi se utvrdili ključni prioriteti klimatske diplomacije EU-a u dotičnoj godini i iznijele konkretne preporuke za rješavanje nedostataka u pogledu kapaciteta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obvezuje se na to da će sastaviti svoje stajalište i preporuke za novu dugoročnu strategiju EU-a do sredine stoljeća, koje će Komisija i Vijeće razmotriti prije podnošenja strategije UNFCCC-u; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izjavljuje da namjerava pokrenuti proces podnošenja redovitih izvješća o aktivnostima, postignućima i nedostatcima klimatske diplomacije EU-a koji će doprinijeti tim nastojanjima; dodaje da bi periodična izvješća trebala sadržavati jasne referentne vrijednosti u tom pogledu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe ključnu ulogu parlamentarne diplomacije u borbi protiv klimatskih promjena; obvezuje se da će bolje iskoristiti svoju međunarodnu ulogu i članstvo u međunarodnim parlamentarnim mrežama te da će intenzivirati svoje klimatske aktivnosti u okviru rada svojih izaslanstava, uključujući posjete izaslanstava, osobito Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za vanjske poslove, te tijekom europskih i međunarodnih međuparlamentarnih sastanaka i u okviru platformi za dijalog s nacionalnim parlamentima i s dionicima na podnacionalnoj razini te s civilnim društvom/nedržavnim dionicima, te da će u svakom trenutku poštovati načela rodne osviještenosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na veću dodjelu ljudskih i financijskih resursa u okviru ESVD-a i Komisije, kako bi se bolje odrazila snažna predanost klimatskoj diplomaciji te veća angažiranost u tom području; potiče ESVD da u programe sastanaka izaslanstava EU-a s njihovim partnerima iz trećih zemalja i međunarodnih ili regionalnih organizacija uvrsti klimatsku diplomaciju te da organizira diplomatske napore u području klime u okviru svakog izaslanstva EU-a s predstavništvima država članica u trećim zemljama i pridoda im stratešku važnost; stoga poziva na uključivanje kontaktne točke za klimatske promjene u izaslanstva EU-a u trećim zemljama, kao i većeg postotka stručnjaka za klimu pri uspostavi mješovitih radnih mjesta u izaslanstvima EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da potrošnja sredstava EU-a u području klime može stvoriti visoku dodanu vrijednost i da bi je trebalo znatno povećati kako bi odražavala veću važnost i hitnost djelovanja u području klime i potrebu za daljnjim djelovanjima u području klimatske diplomacije; stoga potiče Komisiju i države članice da povećaju potrošnju povezanu s klimatskom diplomacijom u narednom višegodišnjem financijskom okviru (VFO), da izdvoje najmanje 30 % sredstava u području klime, za što se zalaže Parlament u svojoj rezoluciji od 14. ožujka 2018. o sljedećem VFO-u: Priprema stajališta Parlamenta o VFO-u nakon 2020. (8) i da usklade proračun EU-a u cijelosti s ciljevima Pariškog sporazuma i ciljevima održivog razvoja kako bi se zajamčilo da potrošnja proračunskih sredstava nije protivna naporima u području klime; u tom kontekstu primjećuje da će osjetljivi sektori (poput poljoprivrede, industrije, energije i prometa) morati poduzeti veće napore pri prijelazu na gospodarstvo s nultim emisijama ugljika; poziva na bolje korištenje drugih fondova EU-a kako bi se osigurali učinkovitost sredstava, optimalni ishodi i veći utjecaj djelovanja i inicijativa EU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju i države članice da u okviru bilateralnih sporazuma s partnerskim zemljama razvijaju suradnju u području okoliša kako bi se poticale politike održivog razvoja koje se temelje na energetskoj učinkovitosti i obnovljivoj energiji; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da u svojim predstojećim komunikacijama o budućnosti energetske i klimatske politike EU-a te o dugoročnoj strategiji za smanjenje emisija stakleničkih plinova u potpunosti odrazi globalnu dimenziju, uključujući ciljeve klimatske diplomacije EU-a; također poziva Komisiju i ESVD da u roku od 12 mjeseci od usvajanja ovog izvješća, i uzimajući u obzir pristup Parlamenta kako je utvrđen u ovom tekstu, dodatno razviju dugoročnu viziju kako bi donijeli zajedničku komunikaciju kojom bi se utvrdilo njihovo shvaćanje klimatske diplomacije EU-a, kao i strateški pristup aktivnostima klimatske diplomacije EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva ESVD i Komisiju da povećaju svoju unutarnju koordinaciju u pogledu raseljavanja zbog klime tako da uspostave odbor stručnjaka koji će istraživati klimatske promjene i migracije s pomoću međuagencijske radne skupine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da su rodna ravnopravnost, osnaživanje žena te potpuno i ravnopravno sudjelovanje i vodeća uloga žena presudni za djelovanje u području klime; poziva EU i države članice da uključe rodnu perspektivu u klimatske politike i da primijene rodno osviješteni pristup jer klimatske promjene često pogoršavaju rodne nejednakosti i položaj žena, da promiču sudjelovanje pripadnica autohtonih naroda i braniteljica ljudskih prava u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) jer je njihovo poznavanje upravljanja prirodnim resursima ključno za borbu protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

33.

Borba protiv klimatskih promjena kao pokretač međunarodne suradnje

| 34. | ističe da EU i države članice moraju biti aktivni partneri u međunarodnim organizacijama i na forumima (kao što su UN, UNFCCC, politički forum na visokoj razini o održivom razvoju (HPFL), Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR), Međunarodna organizacija rada (MOR), Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), NATO, Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), Međunarodna pomorska organizacija (IMO), Arktičko vijeće, skupine G7 i G20) i blisko surađivati s regionalnim organizacijama (kao što su Afrička unija (AU), Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS), Udruženje država jugoistočne Azije (ASEAN), Skupina afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP), MERCOSUR i Vijeće za suradnju u Zaljevu (GCC)) kako bi poticali globalna partnerstva i osigurali provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja, istodobno štiteći, jačajući i dodatno razvijajući multilateralne sustave suradnje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU i države članice da daju veći prioritet mjerama u području klime na dnevnom redu sastanaka na vrhu skupine G20, kao i na dnevnom redu bilateralnih sastanaka zemalja članica skupine G20 i da surađuju sa zemljama u razvoju, kao što su Skupina 77 u Ujedinjenim narodima (G77) i drugim mrežama, kao što je Savez malih otočnih država (AOSIS); |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice da pojačaju svoj angažman u okviru Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma; također ističe da IMO mora poduzeti brze i primjerene dodatne mjere kako bi međunarodni pomorski promet u odgovarajućoj mjeri doprinosio borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da u međunarodne sporazume o trgovini i ulaganju uvrsti dimenziju klimatskih promjena te da ratifikaciju i provedbu Pariškog sporazuma postavi kao uvjet za buduće trgovinske sporazume; u tom pogledu poziva Komisiju da, gdje je to potrebno, izradi sveobuhvatnu ocjenu dosljednosti postojećih sporazuma s Pariškim sporazumom; poziva Komisiju da pojednostavi financijske instrumente i programe kako bi se osigurala usklađenost, kako bi se pružila potpora trećim zemljama u borbi protiv klimatskih promjena i kako bi se povećala učinkovitost klimatskog djelovanja EU-a; preporučuje da se o klimatskim promjenama sastavi jedna obavezna temeljna klauzula koja bi se sustavno uvrštavala u međunarodne sporazume, uključujući sporazume o trgovini i ulaganjima, u pogledu zajedničke predanosti ratifikaciji i provedbi Pariškog sporazuma, čime bi se podupirao proces dekarbonizacije na europskoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podupire kontinuiran i aktivan angažman EU-a u „koaliciji velikih ambicija” (HAC) i s njezinim zemljama članicama kako bi se dala vidljivost njihovoj odlučnosti u postizanju svrhovite provedbe Pariškog sporazuma zaključivanjem pouzdanog pravilnika 2018. i uspješnog dijaloga „Talanoa” na konferenciji COP24 kojim se nastoji dodatno motivirati države da se pridruže ovim naporima i uspostave skupinu predvodnika za klimatska pitanja u sljedećih nekoliko godina koji će biti spremni na podizanje svojih klimatskih ciljeva u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma, kako bi se uspostavilo zajedničko vodstvo i kako bi djelovali kao predvodnici u pogledu uključivanja klime u različita područja vanjske politike, uključujući trgovinu, reformu međunarodnih financijskih institucija i sigurnost; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prepoznaje važnost djelotvornog i učinkovitog djelovanja u pogledu prilagodbe, strategija i planova, uključujući korištenje rješenjima koja se temelje na ekosustavima s ciljem povećanja kapaciteta prilagodbe, jačanja otpornosti te smanjenja osjetljivosti na klimatske promjene u kontekstu Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe posebnu osjetljivost arktičkih ekosustava na klimatske promjene, s obzirom na to da posljednjih nekoliko desetljeća temperature na Arktiku rastu približno dvaput brže od svjetskog prosjeka; uviđa da onečišćenje prisutno u klimi na Arktiku najvećim dijelom dolazi od azijskih, sjevernoameričkih i europskih zagađivača, zbog čega mjere smanjenja emisija u EU-u imaju važnu ulogu u rješavanju klimatskih promjena na Arktiku; također uzima u obzir pokazani interes za Arktik i njegove resurse, s obzirom na okoliš koji se mijenja na tom području, kao i sve veću geopolitičku važnost Arktika; smatra da su zdravi i održivi arktički ekosustavi u kojima žive održive zajednice strateški važni za političku i gospodarsku stabilnost Europe i svijeta; smatra da je potrebno konačno provesti formalni status EU-a kao promatrača u Arktičkom vijeću; |
| --- | --- |

40.

| 41. | budući da su, povijesno gledano, uvelike utjecali na globalno zatopljenje, ističe da su EU i druge imućne zemlje dužni iskazati veću solidarnost prema ugroženim državama, od kojih se mnoge nalaze na globalnom jugu ili su otočne države, koje su najviše pogođene posljedicama klimatskih promjena i pobrinuti se za to da imaju stalnu potporu kako bi se povećala njihova otpornost, kako bi se doprinijelo smanjenju rizika od katastrofa, među ostalim i s pomoću očuvanja prirode i obnove ekosustava koji imaju važnu ulogu u regulaciji klime, kako bi im se financijski i izgradnjom kapaciteta, a posebno s pomoću partnerstava za NDC, pomoglo da se oporave od štete povezane s klimatskim promjenama i unaprijede mjere prilagodbe i otpornosti; napominje da su ugrožene države ključni partneri u poticanju ambicioznih mjera u području klime na međunarodnoj razini, zbog egzistencijalne prijetnje koje za njih predstavljaju klimatske promjene; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU i države članice da pruže potporu za napore koje manje imućne zemlje ulažu kako bi smanjile svoju ovisnost o fosilnim gorivima i povećale pristup obnovljivim izvorima energije, kao i putem programa kojima se pruža potpora pristupu znanosti, tehnologiji i inovacijama u skladu s ciljem održivog razvoja br. 17 te podizanjem njihove razine osviještenosti o dostupnim tehnologijama za praćenje i zaštitu okoliša i građana, kao što su glavni svemirski program Copernicus i njegova služba za klimatske promjene; ističe mogućnosti za poticanje klimatski pametnih ulaganja i podupiranje održivog razvoja, koje se nude u okviru plana EU-a za vanjska ulaganja; ističe da je važno zajamčiti da humanitarne agencije osmisle dugoročnu perspektivu svojeg djelovanja na osnovi čvrsto utemeljenog znanja o utjecajima klimatskih promjena na ugrožena područja; također poziva Komisiju da razvije sveobuhvatnu strategiju za promicanje izvrsnosti EU-a u zelenim tehnologijama na globalnoj razini; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da je potrebno pojednostaviti politike EU-a kako bi se na odgovarajući način odgovorilo na situacije kao što su nestašica vode i hrane, koje će se u budućnosti vjerojatno češće manifestirati; podsjeća na to da takve nestašice temeljnih prehrambenih proizvoda predstavljaju ozbiljne dugoročne sigurnosne izazove koji bi mogli ugroziti postignuća razvojne politike EU-a; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Uniju da prednost da pomoći u obliku bespovratnih sredstava i prijenosa tehnologije najsiromašnijim zemljama radi provedbe energetske tranzicije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | preporučuje da EU produbi svoju stratešku suradnju na državnoj i nedržavnoj razini s pomoću dijaloga i partnerstava u pogledu razvoja s nultom stopom emisija ugljika s gospodarstvima u usponu i drugim zemljama, koji imaju znatan utjecaj na globalno zatopljenje, ali ujedno i odlučujuću ulogu u pogledu klimatskog djelovanja na svjetskoj razini; u tom kontekstu napominje da klima može biti polazna točka za diplomatsku suradnju s partnerima s kojima postoje znatni sporovi u pogledu drugih pitanja te tako pružiti priliku za jačanje stabilnosti i mira; poziva EU da sa svojim partnerima podijeli politička iskustva i naučene pouke, kako bi se ubrzala provedba Pariškog sporazuma; poziva EU da uspostavi namjenska povjerenstva radi rasprave o klimatskoj politici i politici u pogledu održivosti te gospodarske i tehnološke dijaloge o rješenjima u pogledu tranzicije i otpornosti, među ostalim i tijekom ministarskih sastanaka na visokoj razini; poziva EU da izgradi i podržava partnerstva u područjima od zajedničkog interesa, uključujući prometnice do 2050., reformu održivog financiranja, čisti promet, tržišta ugljika i druge instrumente za određivanje cijene ugljika izvan granica Europe u cilju uspostave jednakih uvjeta za sve gospodarske sektore; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva EU da bude predvodnik u razvoju međunarodnih i regionalnih partnerstava u pogledu tržišta ugljika, kako je utvrđeno člankom 6. Pariškog sporazuma i da koristi svoju stručnost u uspostavi, prilagodbi sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) te upravljanju njime i da koristi svoje iskustvo u povezivanju ETS-a sa švicarskim tržištem ugljika; poziva Komisiju i države članice da promiču razvoj mehanizama za određivanje cijena ugljika u trećim državama i regijama i da potiču međunarodnu suradnju u cilju srednjoročnog postizanja velike kompatibilnosti tih mehanizama te da, u dugoročnom pogledu, stvore međunarodno tržište ugljika; u tom pogledu ističe uspješnu suradnju između EU-a i Kine proteklih godina, koja je omogućila pokretanje nacionalnog sustava trgovanja emisijama u Kini u prosincu 2017.; raduje se rezultatima trenutačnog rada, koji će biti ključni za dobro funkcioniranje sustava; potiče EU da kontinuirano podržava ambicije Kine u vezi s trgovanjem ugljikom i da ojača njihovu buduću suradnju kako bi se radilo na ostvarenju jednakih uvjeta na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva EU da na međunarodnoj razini aktivno promiče agresivnu politiku protiv emisija stakleničkih plinova, uključujući uvođenje ograničenja emisija i trenutačnih mjera za smanjenje emisija u sektorima međunarodnog pomorskog i zračnog prometa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da je potrebno dodatno raditi na razvoju prilagodbe granica ugljika kao poticaj za ulaganje daljnjih napora svih naroda u ostvarivanje ciljeva utvrđenih u Pariškom sporazumu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | preporučuje Europskoj uniji da zajedno s UN-om potiče veću suradnju na globalnoj razini kako bi se našlo rješenje za problem pješčanih oluja koje osobito na Bliskom istoku zaoštravaju već postojeće tenzije i stvaraju nove tenzije; ističe da se zbog tih oluja, osim što uzrokuju znatnu štetu u pogledu zdravlja, smanjuju već ograničeni vodni resursi na području Bliskog istoka; s tim u vezi potiče EU da surađuje s Ujedinjenim narodima kako bi se poboljšali sustavi nadziranja i upozoravanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiče ESVD, Komisiju i države članice da svoje strateške dijaloge o energiji sa zemljama koje izvoze fosilna goriva u šire susjedstvo EU-a usmjere na suradnju u području dekarbonizirane energije i modele gospodarskog razvoja s nultim emisijama ugljika radi postizanja većeg mira te bolje sigurnosti i dobrobiti ljudi u Europi i svijetu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva ESVD, Komisiju i države članice da svoje međunarodne političke dijaloge i suradnju s partnerskim zemljama u potpunosti usklade s ciljevima iz Pariškog sporazuma i s ambicijom EU-a da postane svjetski predvodnik u području obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

51.

Strateški partneri EU-a

| 52. | smatra da je važno da EU nastavi ulagati napore kako bi SAD ponovno sudjelovao u multilateralnoj suradnji o mjerama u području klime, potičući SAD da poštuje Pariški sporazum, a da se pritom ne ugrozi razina njegovih ambicija; smatra da su parlamentarni dijalog i suradnja s lokalnim tijelima ključni za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da pregovori o Brexitu i budući odnos s Ujedinjenom Kraljevinom moraju odražavati potrebu za kontinuiranom suradnjom u pogledu klimatske diplomacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | napominje da regije i gradovi imaju sve važniju ulogu u pogledu održivog razvoja zbog toga što klimatske promjene imaju izravan utjecaj na njih, s obzirom na to da njihov rast izravno utječe na klimu, i jer oni postaju sve aktivniji u području ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbi njima, katkad u svjetlu politika koje su u suprotnosti s politikama njihovih nacionalnih vlada; ponavlja ključnu važnost gradova i regija za uvođenje inovacija i mjera za zaštitu okoliša, korištenje zelenih tehnologija te ulaganje u vještine, osposobljavanje i povećanje konkurentnosti razvojem čistih tehnologija na lokalnim razinama; stoga poziva EU da dodatno ojača svoje odnose s lokalnim i regionalnim vlastima i autohtonim narodima u trećim zemljama te prekomorskim zemljama i teritorijima radi poticanja tematske i sektorske suradnje gradova i regija unutar i izvan EU-a, kako bi se razvile inicijative za prilagodbu i otpornost i kako bi se ojačali modeli održivog razvoja i planovi za smanjenje emisija u ključnim sektorima kao što su sektori energije, industrije, tehnologije, poljoprivrede i prometa, i u gradskim i u ruralnim područjima, primjerice s pomoću twinning projekata, programa međunarodne urbane suradnje, podupiranjem platforma poput Sporazuma gradonačelnika i izgradnjom novih foruma za razmjenu najboljih praksi; poziva EU i države članice da podrže napore regionalnih i lokalnih aktera da uvedu regionalno i lokalno utvrđene doprinose (nalik na nacionalno utvrđene doprinose), ako se tim postupkom mogu povećati ambicije u području klime; ukazuje na ulogu koju izaslanstva EU-a u trećim zemljama mogu imati u tom pogledu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | također napominje da sve veća urbanizacija u mnogim dijelovima svijeta pogoršava postojeće izazove prouzročene klimatskim promjenama zbog veće potražnje za resursima kao što su energija, zemljište i voda, te doprinosi daljnjem pogoršanju okolišnih problema, kao što su onečišćenje zraka i povećane količine otpada, u brojnim konurbacijama u EU-u i izvan njega; napominje se dodatne posljedice klimatskih promjena, kao što su ekstremni vremenski uvjeti, duša i degradacija tla, često posebno jako osjete u ruralnim područjima; smatra da je lokalnim i regionalnim tijelima potrebno posvetiti posebnu pomoć i potporu da bi riješile te izazove, izgradile bolju otpornost i doprinijele naporima u području ublažavanja posljedica klimatskih promjena razvojem novih oblika opskrbe energijom i prometnih koncepata; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da je u poštovanju relevantnih međunarodnih propisa i konvencija, posebno Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (UNECE), Aarhuške konvencije i Konvencije iz Espooa važna prekogranična suradnja između država članica i partnerskih zemalja, posebno u pogledu prekogranične procjene učinka na okoliš; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva EU i njegove države članice da osnaže veze s civilnim društvom i potporu za njega diljem svijeta kao agenta mjera u području klime te uspostave saveze i ojačaju sinergije sa znanstvenom zajednicom, nevladinim organizacijama, lokalnim zajednicama, autohtonim zajednicama i netradicionalnim dionicima radi boljeg usklađivanja ciljeva, ideja i metoda različitih aktera kako bi se uspostavio koordinirani pristup mjerama u području klime; potiče EU i njegove države članice da surađuju s privatnim sektorom, da ojačaju suradnju u pogledu iskorištavanja prilika koje donosi tranzicija prema gospodarstvu s nultom stopom emisija ugljika, da razviju izvozne strategije za klimatske tehnologije za zemlje diljem svijeta i da potiču prijenos tehnologija u treće zemlje i izgradnju kapaciteta u trećim zemljama koje potiču korištenje obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava važnost znanstvenih istraživanja za donošenje odluka u području klimatske politike; napominje da je prekogranična znanstvena razmjena ključan element međunarodne suradnje; potiče Komisiju i države članice da kontinuirano podržavaju znanstvene organizacije koje se bave procjenom klimatskih rizika, koje su usmjerene na procjenu posljedica klimatskih promjena i koje političkim tijelima nude moguće mjere za prilagodbu; potiče EU da koristi svoje istraživačke kapacitete u cilju doprinosa globalnim mjerama u području klime; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te, radi obavijesti, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  SL C 215, 19.6.2018., str. 46.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0380.

(3)  SL C 207, 30.6.2017., str. 51.

(4)  SL C 487, 28.12.2016., str. 24.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0493.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0005.

(7)  Usvojeni tekst, P8_TA(2018)0066.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0075.

---

Srijeda, 4. srpnja 2018.

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/43

---

P8_TA(2018)0284

Sporazum o partnerstvu između EU-a i EZAE-a i Armenije (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

(2020/C 118/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12543/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12543/2017),

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12548/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12548/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 91., člankom 100. stavkom 2. i člancima 207. i 209., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a), člankom 218. stavkom 7. i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 91., člankom 100. stavkom 2. i člancima 207. i 209., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a), člankom 218. stavkom 7. i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0422/2017),

| — | uzimajući u obzir svoje relevantne rezolucije o odnosima EU-a i Armenije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje relevantne rezolucije o odnosima EU-a i Armenije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, osobito onu donesenu 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, osobito onu donesenu 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir zajedničke komunikacije Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o europskoj politici susjedstva (EPS), a osobito izvješće od 18. svibnja 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva (JOIN(2017)0018) i zajednički radni dokument od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), kao i komunikaciju iz 2016. naslovljenu „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke komunikacije Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o europskoj politici susjedstva (EPS), a osobito izvješće od 18. svibnja 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva (JOIN(2017)0018) i zajednički radni dokument od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), kao i komunikaciju iz 2016. naslovljenu „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u istočnom susjedstvu, a osobito svoju preporuku Vijeću, Komisiji i ESVD-u od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2) i svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u istočnom susjedstvu, a osobito svoju preporuku Vijeću, Komisiji i ESVD-u od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2) i svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (3),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2018. (4) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2018. (4) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir prioritete partnerstva između Europske unije i Armenije, potpisane 21. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prioritete partnerstva između Europske unije i Armenije, potpisane 21. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0179/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0179/2018),

| A. | budući da je aktualni okvir za odnose između Armenije i Europske unije Sporazum o partnerstvu i suradnji iz 1996., koji je stupio na snagu 1999., a zamijenit će ga predloženi Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu; |
| --- | --- |

A.

budući da je aktualni okvir za odnose između Armenije i Europske unije Sporazum o partnerstvu i suradnji iz 1996., koji je stupio na snagu 1999., a zamijenit će ga predloženi Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu;

| B. | budući da u okviru Istočnog partnerstva EU i Armenija temelje svoje odnose na zajedničkoj predanosti međunarodnom pravu i temeljnim vrijednostima, uključujući demokraciju, vladavinu prava i dobro upravljanje te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

B.

budući da u okviru Istočnog partnerstva EU i Armenija temelje svoje odnose na zajedničkoj predanosti međunarodnom pravu i temeljnim vrijednostima, uključujući demokraciju, vladavinu prava i dobro upravljanje te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| C. | budući da i dalje postoje zabrinutosti o tome poštuje li Armenija u potpunosti neke od spomenutih temeljnih vrijednosti, posebno kada je riječ o demokraciji i vladavini prava, koje su narušene korupcijom, kupovinom glasova, organiziranim kriminalom i okrutnom oligarhijskom kontrolom; |
| --- | --- |

C.

budući da i dalje postoje zabrinutosti o tome poštuje li Armenija u potpunosti neke od spomenutih temeljnih vrijednosti, posebno kada je riječ o demokraciji i vladavini prava, koje su narušene korupcijom, kupovinom glasova, organiziranim kriminalom i okrutnom oligarhijskom kontrolom;

| D. | budući da je geografski položaj Armenije, između Europe, Srednje Azije i Bliskog istoka te između susjednih regionalnih sila, posebno Rusije, Irana i Turske, istovremeno strateški i izazovan; budući da nepriznavanje nekih tragedija iz prošlosti, ponajprije genocida nad Armencima, prisutnost stranih snaga u Armeniji, kao i dugotrajni sukobi u južnom Kavkazu, koji pogađaju i Azerbajdžan i Gruziju, predstavljaju veliku prijetnju sigurnosti i regionalnoj stabilnosti svih partnera; budući da se sukob u Gorskom Karabahu može riješiti samo mirnim putem u skladu s temeljnim načelima OESS-a iz 2009., a osobito s pomoću napora i prijedloga supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska; |
| --- | --- |

D.

budući da je geografski položaj Armenije, između Europe, Srednje Azije i Bliskog istoka te između susjednih regionalnih sila, posebno Rusije, Irana i Turske, istovremeno strateški i izazovan; budući da nepriznavanje nekih tragedija iz prošlosti, ponajprije genocida nad Armencima, prisutnost stranih snaga u Armeniji, kao i dugotrajni sukobi u južnom Kavkazu, koji pogađaju i Azerbajdžan i Gruziju, predstavljaju veliku prijetnju sigurnosti i regionalnoj stabilnosti svih partnera; budući da se sukob u Gorskom Karabahu može riješiti samo mirnim putem u skladu s temeljnim načelima OESS-a iz 2009., a osobito s pomoću napora i prijedloga supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska;

| E. | budući da je EU glavni trgovinski partner Armenije i njezin najveći donator; budući da je Armenija također članica Euroazijske ekonomske unije, što dokazuje da EU partnerima ne uvjetuje da moraju produbljivati odnose s njime nauštrb svojih odnosa s trećim stranama, čak i ako u tom kontekstu nisu dostižne neke mogućnosti, kao što je Sporazum o detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine (DCFTA) s EU-om; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU glavni trgovinski partner Armenije i njezin najveći donator; budući da je Armenija također članica Euroazijske ekonomske unije, što dokazuje da EU partnerima ne uvjetuje da moraju produbljivati odnose s njime nauštrb svojih odnosa s trećim stranama, čak i ako u tom kontekstu nisu dostižne neke mogućnosti, kao što je Sporazum o detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine (DCFTA) s EU-om;

| F. | budući da se novim sporazumom određuje nova pravna osnova za jačanje političkog dijaloga i širenje opsega gospodarske suradnje, kao i suradnje u sektorima kao što su energetika, promet, infrastruktura i okoliš; budući da se očekuje da će te odredbe imati pozitivan učinak na Armeniju u pogledu promicanja demokratskih standarda, gospodarskog rasta i održivog razvoja; budući da su takve mogućnosti osobito važne za armensku mladež, među ostalim, zahvaljujući boljem obrazovanju i većem broju radnih mjesta; budući da i građani EU-a i građani Armenije mogu imati koristi od povećane suradnje; |
| --- | --- |

F.

budući da se novim sporazumom određuje nova pravna osnova za jačanje političkog dijaloga i širenje opsega gospodarske suradnje, kao i suradnje u sektorima kao što su energetika, promet, infrastruktura i okoliš; budući da se očekuje da će te odredbe imati pozitivan učinak na Armeniju u pogledu promicanja demokratskih standarda, gospodarskog rasta i održivog razvoja; budući da su takve mogućnosti osobito važne za armensku mladež, među ostalim, zahvaljujući boljem obrazovanju i većem broju radnih mjesta; budući da i građani EU-a i građani Armenije mogu imati koristi od povećane suradnje;

| 1. | sa zadovoljstvom pozdravlja potpisivanje Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu, koji predstavlja važan korak naprijed u odnosima između EU-a i Armenije te utjelovljuje predanost daljnjem produbljivanju političkih i gospodarskih odnosa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da potpisivanje Sporazuma nije završetak suradnje između EU-a i Armenije; naprotiv, naglašava važnost brze i djelotvorne provedbe prije razmatranja mogućeg daljnjeg jačanja suradnje i integracije dviju stranaka, i to brzinom i u opsegu koji su objema prihvatljivi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je za otvaranje daljnjih mogućnosti za suradnju ključan znatan napredak u pogledu poštovanja temeljnih vrijednosti kao što su vladavina prava, ljudska prava i temeljne slobode, kao i funkcionalan demokratski sustav koji štiti neovisnost i nepristranost pravosuđa te donosi konkretne rezultate u borbi protiv korupcije; u tom pogledu sa zanimanjem iščekuje to što će EU u dogledno vrijeme razmotriti pokretanje dijaloga o liberalizaciji viznog režima s Armenijom ako postoje uvjeti za sigurnu mobilnost kojom se dobro upravlja, uključujući djelotvornu provedbu sporazumâ o pojednostavnjenju viznog režima i ponovnom prihvatu između stranaka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | čestita građanima Armenije na smjeni vlasti u travnju i svibnju 2018., koja je prošla mirno i dovela do promjene vlade u skladu s Ustavom Armenije; pozdravlja suzdržanost koju su pokazala tijela za provođenje zakona, no izražava zabrinutost zbog neopravdanih uhićenja mirnih prosvjednika, uključujući članove parlamenta; upućuje tople čestitke Nikolu Pashinyanu na izboru za novog predsjednika vlade Armenije; raduje se povećanju suradnje s njim, njegovom vladom i Nacionalnom skupštinom, osobito na način da im pruži potporu u ispunjavanju očekivanja armenskog društva iskazanih tijekom prosvjeda te izražava spremnost na promatranje budućih parlamentarnih izbora u Armeniji; |
| --- | --- |

4.

Područje primjene, opća načela, temeljne vrijednosti i predanost rješavanju sukoba

| 5. | naglašava da teritorijalna primjena Sporazuma obuhvaća, s jedne strane, područja na kojima se primjenjuju Ugovor o Europskoj uniji, Ugovor o funkcioniranju Europske unije i Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju te u skladu s uvjetima utvrđenim u tim Ugovorima i, s druge strane, državno područje Republike Armenije; poziva Komisiju da zajamči da se nijedan proizvod neće preko Armenije ilegalno izvesti u EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je Sporazum usklađen s duhom i načelima sadržanima u preporuci Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017., u kojoj se nedvosmisleno navodi da se nikakvi sveobuhvatni sporazumi neće ratificirati sa zemljama koje ne poštuju europske vrijednosti demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja te ljudskih prava i temeljnih sloboda; ipak apelira na armenske vlasti da, uz potporu EU-a, zajamče da neće doći do nazadovanja u poštovanju tih vrijednosti jer bi to moglo prouzročiti suspenziju primjene Sporazuma u skladu s njegovim člankom 379.; ponovno ističe da je financijska pomoć EU-a Armeniji i dalje uvjetovana provedbom i kvalitetom reformi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče Armeniju da brzo usvoji i provede uzajamno dogovorene reforme, posebno u pogledu stabilnosti izbornog sustava, neovisnosti pravosuđa i transparentnosti vođenja državnih institucija, ponajprije u kontekstu prioriteta partnerstva između EU-a i Armenije, koji bi trebali djelovati kao vodeći okvir za provedbu Sporazuma kako bi se ostvarili konkretni i pozitivni rezultati za armenske građane; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe ključnu važnost istinskog sudjelovanja i uključenja relevantnih organizacija civilnog društva u toj provedbenoj fazi, među ostalim u okviru nove Platforme civilnog društva koja je uspostavljena Sporazumom, nadilazeći ograničene obveze o obavješćivanju predstavnika civilnog društva i razmjeni stajališta s njima, kako je trenutačno predviđeno člankom 366. Sporazuma; podsjeća na to da bi uključene organizacije civilnog društva trebale odražavati najširi mogući spektar različitih političkih i socijalnih interesa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da ispuni uvjet financijske pomoći EU-a, među ostalim, s pomoću Europskog instrumenta za susjedstvo, makrofinancijske pomoći i ostalih instrumenata, sustavnim povezivanjem potpore EU-a s djelotvornom provedbom reformi, čiji je napredak potrebno temeljito pratiti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je Sporazum također usklađen s duhom i načelima sadržanima u preporuci Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017., pa i kad je riječ o uvjetovanju ratifikacije novog sporazuma s Armenijom ili Azerbajdžanom značajnom predanošću i znatnim napretkom u pogledu rješavanja sukoba u Gorskom Karabahu; snažno potiče obje strane da nakon izbora koji se 2018. održavaju u objema zemljama u dobroj vjeri ubrzaju pregovore i poboljšaju njihove rezultate kako bi ispisale povijest okončanjem sukoba za koji nije moguće vojno rješenje, a u kojemu je izgubljeno previše života, osobito civila, i zbog kojeg je gotovo tri desetljeća otežana uspostava mira i stabilnosti, ali i onemogućen socioekonomski razvoj u toj regiji; izražava duboku zabrinutost zbog povećanja vojne prisutnosti i nerazmjernog trošenja na obranu u toj regiji; podupire sve inicijative čiji je cilj uspostava mira i razvoj dobrosusjedskih odnosa, uključujući razgovore na visokoj razini i mehanizam praćenja prekida vatre, te poziva ESVD i Komisiju da povećaju potporu EU-a za programe kojima bi se omogućili češći kontakti između armenskih i azerbajdžanskih nevladinih udruga i organizacija mladih te da pritom zajamče da države članice EU-a izbjegavaju neizravan izvoz robe i tehnologije s dvojnom namjenom sukobljenim strankama; |
| --- | --- |

10.

Politička reforma

| 11. | poziva i Armeniju i EU da im visoko na listi prioriteta budu unutarnje reforme, kako je utvrđeno člankom 4., osobito kako bi se zajamčio neometan prelazak s predsjedničkog na parlamentarni sustav i politički neutralne državne institucije; poziva armensku vladu da zajamči veću transparentnost važnih reformi i uključiv dijalog s oporbom i civilnim društvom o tim reformama u interesu armenskog društva u cjelini, uključujući reforme koje se odnose na strukturu i aktivnosti vlade ili na kazneni zakon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava potrebu da se osiguraju jednaki uvjeti za oporbu i okruženje u kojem će civilno društvo, uključujući predstavnike medija i branitelje ljudskih prava, slobodno raditi bez straha od odmazde; u tom kontekstu poziva Armeniju da zajamči brzo, pravedno i politički neutralno suđenje svim zatvorenicima, uključujući Andreasa Ghukasyana; poziva armenske vlasti da zajamče da novinari neće biti suočeni s pritiskom ili strahom od odmazde ili nasilja zbog njihova rada te da se poštuje pravo na slobodu okupljanja, kao i da se suzdrže od upotrebe prekomjernih sredstava prisile i pritiska kao što su neopravdane kaznene prijave protiv mirnih prosvjednika i vođa prosvjeda; poziva na nepristrane istrage i pravedna suđenja u svim predmetima, uključujući u pogledu prošlih nerazmjernih djelovanja policije protiv mirnih prosvjednika te u slučaju „Sasna Tsrer”, tijekom kojih je policija ozbiljno ometala rad odvjetnika obrane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | s obzirom na buduće izbore, snažno potiče armenske vlasti da brzo i u cijelosti provedu sve preporuke međunarodnih promatračkih misija pod vodstvom Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za sigurnost i suradnju u Europi (OESS/ODIHR), kao što je naglašeno u njihovu završnom izvješću, osobito u pogledu navoda o kupovanju glasova, zastrašivanju glasača, izlaganju javnih službenika i zaposlenika u privatnom sektoru pritiscima te neopravdanom uplitanju predstavnika stranaka ili službenika odgovornih za kazneni progon u postupak glasovanja, čime je onemogućeno poboljšanje javnog povjerenja u izborni sustav te zemlje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Armeniju da provede preporuke Venecijanske komisije, kao što su preporuke iz njezina mišljenja o Nacrtu pravosudnog zakonika iz 2017., prema kojemu su na temelju ustavnih reformi u Zakonik uvedene pozitivne promjene, iako on i dalje sadržava propuste i nedosljednosti koje je potrebno riješiti; |
| --- | --- |

14.

Vladavina prava i poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda

| 15. | ponovno naglašava svoju snažnu predanost međunarodnom pravu i temeljnim vrijednostima, kao što su demokracija, vladavina prava i dobro upravljanje te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, te potiče Armeniju da ostvari znatan napredak u tim područjima, osobito kad je riječ o slobodi medija, neovisnosti pravosuđa i borbi protiv korupcije, organiziranog kriminala, pranja novca, utaje poreza, nepotizma i okrutne oligarhijske kontrole; potiče armenske vlasti da započnu temeljit i istinski proces gospodarskih reformi kako bi se prevladala sadašnja oligarhijska struktura i eliminirali relevantni monopoli; potiče armenske vlasti da nastave dosljedno ispunjavati obveze Armenije kao zemlje potpisnice Konvencije UN-a protiv mučenja kako bi spriječile, kazneno progonile i kaznile njezina kršenja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žali što rodno uvjetovano nasilje i nasilje na temelju seksualne orijentacije u Armeniji i dalje izaziva ozbiljnu zabrinutost; prima na znanje da je donošenjem zakona o sprečavanju nasilja u obitelji, zaštiti žrtava nasilja u obitelji i ponovnoj uspostavi mira (kohezije) u obitelji u Nacionalnoj skupštini 8. prosinca 2017. nasilje u obitelji prepoznato kao velik problem, no poziva na snažnije zakonodavstvo za djelotvornu borbu protiv takvog nasilja, a vlasti na to da žrtvama pruže bolju zaštitu i potporu; pohvaljuje Armeniju zbog potpisivanja Istanbulske konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji 18. siječnja 2018. te potiče Armeniju da brzo ratificira i temeljito provede Konvenciju kako bi djelotvorno ispunila svoje obveze u pogledu međunarodnih normi u tom području; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Armeniju da razmotri pitanja rodne ravnopravnosti i borbe protiv diskriminacije poduzimanjem brzih, no djelotvornih koraka u cilju jednakih mogućnosti za sve, osobito kad je riječ o zapošljavanju, jednakoj plaći i obnašanju javnih dužnosti, u idealnom slučaju preko sveobuhvatnog samostalnog zakona o borbi protiv diskriminacije, kojim bi se također zaštitile ostale ranjive skupine kao što su LGBTI osobe, u skladu s međunarodnim normama i brojnim obvezama Armenije u pogledu ljudskih prava, te je poziva da osigura djelotvorne zaštitne mehanizme kojima su dodijeljena prikladna sredstva; u tom pogledu izražava zabrinutost zbog neuskladivosti budućeg zakonodavstva s međunarodnim normama o borbi protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apelira na armenske vlasti da im visoko na listi prioriteta bude okončanje rodno uvjetovanog odabira spola djeteta s pomoću selektivnih prekida trudnoće, čija je stopa učestalosti u Armeniji i u Azerbajdžanu i dalje jedna od najviših u svijetu nakon Kine; potiče predanost Armenije poboljšanju života djece, osobito djece s invaliditetom i siročadi, dosljednom provedbom prioriteta utvrđenih u Nacionalnoj strategiji za zaštitu prava djeteta i u relevantnom akcijskom planu za provedbu Konvencije UN-a o pravima djeteta, kao i jamčenjem uključivog obrazovanja za svu djecu do 2025. i iskorjenjivanjem dječjeg rada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče daljnje ulaganje napora u jačanje suradnje u području sprečavanja kriminalnih aktivnosti kao što su terorizam, organizirani kriminal, kiberkriminal i prekogranični kriminal te borbe protiv njih i poziva Armeniju da se bolje uskladi s vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Armeniju da ratificira Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda, koji je potpisala 1999. godine; |
| --- | --- |

20.

Trgovinska i gospodarska suradnja

| 21. | pozdravlja produbljivanje trgovinskih i gospodarskih odnosa EU-a i Armenije, kao i činjenicu da Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu u nekim pitanjima nadilazi obveze WTO-a u pogledu transparentnosti i pristupa tržištu za proizvode i subjekte EU-a u područjima kao što su trgovina uslugama, prava intelektualnog vlasništva i javna nabava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Armeniju da se angažira u trgovinskom odnosu s EU-om temeljenom na povjerenju, u skladu s obvezama koje je preuzela kada je pristupila Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO); podsjeća na to da se uvjeti članstva u WTO-u, kao i obveze u okviru sporazuma WTO-a i odredbe u tim sporazumima, primjenjuju samo na državna područja Republike Armenije koja je priznao UN; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izražava nadu da će se s pomoću Sporazuma brzo pružiti nove i privlačne gospodarske mogućnosti za armenske građane koji žive u Armeniji ili se u nju vraćaju, a osobito za mlade u Armeniji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | međutim, izražava žaljenje što Sporazum ne može obuhvaćati uklanjanje carinskih prepreka zbog armenskog članstva u Euroazijskoj ekonomskoj uniji; bez obzira na to, pozdravlja visoku stopu iskorištenosti općeg sustava povlastica EU-a (OSP +) u Armeniji, ali s određenom zabrinutošću prima na znanje da je izvoz u okviru sustava OSP + uvelike usmjeren samo na nekoliko vrsta robe; napominje da Sporazum poštuje multivektorsku vanjsku politiku Armenije, no poziva Komisiju da osigura da se pomoć EU-a unutar Armenije ne usmjerava u sektore pogođene ruskim sankcijama protiv EU-a te snažno potiče Komisiju da strogo nadzire poštuju li države članice EU-a Uredbu Vijeća (EU) br. 833/2014 kako bi se spriječilo da Rusija nabavlja robu i tehnologiju s dvojnom namjenom preko Armenije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja postignuti sporazum o zaštiti žigova, uključujući prijelazne odredbe iz članka 237. koje se odnose na konjak i šampanjac, čime se štite interesi EU-a i ujedno omogućuje Armeniji da razvije trgovinu u svim važnim sektorima njezina gospodarstva; |
| --- | --- |

25.

Energetika i druga područja suradnje

| 26. | pozdravlja stavljanje naglaska na nuklearnu sigurnost na temelju normi i praksi Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) i Europske unije, osobito u članku 42.; žali zbog odluke armenskih vlasti da produlje životni vijek nuklearne elektrane Metsamor te ponovno naglašava ozbiljnu zabrinutost u vezi sa stalnim nepodudaranjem između sigurnosnih standarda te nuklearne elektrane i velikih rizika zbog njezina položaja na seizmičkom području; pohvaljuje pregovarače zbog toga što su u članak 42. Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu uvrstili konkretnu suradnju koja se odnosi na „zatvaranje i sigurnu razgradnju nuklearne elektrane Metsamor i rano donošenje plana ili akcijskog plana u tu svrhu, uzimajući u obzir potrebu njezine zamjene novim kapacitetima kako bi se osigurala sigurnost opskrbe energijom Republike Armenije i uvjeti za održivi razvoj”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | također pozdravlja posebne odredbe o suradnji u pitanjima okoliša u Armeniji s obzirom na hitnu potrebu za napretkom u tom području i mogućnosti za otvaranje radnih mjesta i smanjenu ovisnost o uvozu energije, koje mogu proizaći iz razvoja čistih alternativnih izvora energije; posebice poziva Komisiju da i u tehničkom i u financijskom smislu pomogne armenskoj vladi i podupre je u njezinu ambicioznom planu razvoja obnovljive energije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva armenske vlasti da povećaju transparentnost i odgovornost u upravljanju javnim financijama, kao i u javnoj nabavi i procesu privatizacije, te da usto osnaže nadzor nad bankarskim sektorom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava važnost odredaba o dijalogu i suradnji u području politike zapošljavanja, radničkih prava, kao što su zdravlje i sigurnost na radu, rodne ravnopravnosti i borbe protiv diskriminacije, među ostalim za ranjive i marginalizirane skupine, kako bi se omogućila bolja radna mjesta s poboljšanim uvjetima rada, osobito za mlade Armence, te kako bi se doprinijelo borbi protiv visoke nezaposlenosti i teškog siromaštva; |
| --- | --- |

29.

Institucijske odredbe

| 30. | pozdravlja uspostavu Parlamentarnog odbora za partnerstvo u članku 365. Sporazuma te se, zajedno s parlamentom Armenije, obvezuje na brzo donošenje njegova poslovnika u cilju ranog početka aktivnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja svoj zahtjev upućen Komisiji i ESVD-u da svakih šest mjeseci Parlamentu dostave iscrpno pisano izvješće o provedbi međunarodnih sporazuma, u skladu sa svojom preporukom Vijeću, Komisiji i ESVD-u od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017., u kojoj je ponovno potvrđena odlučnost Parlamenta u povećanju praćenja provedbe međunarodnih sporazuma s istočnim partnerskim zemljama, kao i u povećanju nadzora nad potporom EU-a koja se u tom pogledu pruža; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU i armenske vlasti da poboljšaju komunikaciju u pogledu ciljeva i svrhe tog novog sporazuma radi daljnjeg povećanja javne osviještenosti i u Armeniji i u EU-u o očekivanim mogućnostima i koristima koje će proizaći iz njegova sklapanja; nadalje, poziva obje stranke da i dalje ulažu napore u borbu protiv kampanja dezinformiranja o odnosima EU-a i Armenije; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i vladi i parlamentu Armenije. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0493.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0440.

(3)  SL C 328, 6.9.2016., str. 2.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0283.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/49 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/49

---

P8_TA(2018)0286

Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Iraka (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE)

(2020/C 118/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10209/1/2012),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 91., 100., 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 91., 100., 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0038/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. siječnja 2013. o Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Iraka (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. siječnja 2013. o Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Iraka (2),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije / visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije donesenu 8. siječnja 2018.o elementima strategije EU-a za Irak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije / visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije donesenu 8. siječnja 2018.o elementima strategije EU-a za Irak,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o novoj strategiji za Irak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o novoj strategiji za Irak,

| — | uzimajući u obzir Višegodišnji okvirni program Komisije za Irak (2014. – 2017.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Višegodišnji okvirni program Komisije za Irak (2014. – 2017.),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o stanju u sjevernom Iraku/Mosulu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o stanju u sjevernom Iraku/Mosulu (4),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2367 (2017) od 14. srpnja 2017. i 2379 (2017) od 21. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2367 (2017) od 14. srpnja 2017. i 2379 (2017) od 21. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2018. (5) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2018. (5) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0224/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0224/2018),

| A. | budući da Europu i Irak vežu tisuće godina uzajamnog kulturnog utjecaja kao i zajednička povijest; |
| --- | --- |

A.

budući da Europu i Irak vežu tisuće godina uzajamnog kulturnog utjecaja kao i zajednička povijest;

| B. | budući da je Irak opustošen uslijed desetljeća diktatorske vladavine Sadama Huseina, koji je 1980. započeo rat protiv Irana, a 1990. protiv Kuvajta, potom uslijed oštrih sankcija i unutarnjih sukoba nakon američke invazije 2003., uključujući sektaško nasilje i kurdske težnje za odcjepljenjem, te džihadističkim terorizmom Daiša; budući da svi ti čimbenici objašnjavaju razmjer izazova s kojima se Irak suočava dok nastoji ostvariti napredak k boljem upravljanju, gospodarskom razvoju i nacionalnom pomirenju; |
| --- | --- |

B.

budući da je Irak opustošen uslijed desetljeća diktatorske vladavine Sadama Huseina, koji je 1980. započeo rat protiv Irana, a 1990. protiv Kuvajta, potom uslijed oštrih sankcija i unutarnjih sukoba nakon američke invazije 2003., uključujući sektaško nasilje i kurdske težnje za odcjepljenjem, te džihadističkim terorizmom Daiša; budući da svi ti čimbenici objašnjavaju razmjer izazova s kojima se Irak suočava dok nastoji ostvariti napredak k boljem upravljanju, gospodarskom razvoju i nacionalnom pomirenju;

| C. | budući da je Unija ponovno potvrdila svoju čvrstu namjeru da na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji s Irakom sklopi snažno partnerstvo, pruži potporu iračkim vlastima tijekom postupka prelaska na demokraciju i obnove te da se suoči i s uzrocima političke, socijalne i gospodarske nestabilnosti; budući da se troškovi obnove procjenjuju na čak 88 milijardi USD; |
| --- | --- |

C.

budući da je Unija ponovno potvrdila svoju čvrstu namjeru da na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji s Irakom sklopi snažno partnerstvo, pruži potporu iračkim vlastima tijekom postupka prelaska na demokraciju i obnove te da se suoči i s uzrocima političke, socijalne i gospodarske nestabilnosti; budući da se troškovi obnove procjenjuju na čak 88 milijardi USD;

| D. | budući da države članice EU-a koje su sudjelovale u ratu 2003., ali i EU u cjelini, imaju posebnu odgovornost pomoći iračkom stanovništvu i poduprijeti nastojanja da se u toj zemlji postignu mir i stabilnost; |
| --- | --- |

D.

budući da države članice EU-a koje su sudjelovale u ratu 2003., ali i EU u cjelini, imaju posebnu odgovornost pomoći iračkom stanovništvu i poduprijeti nastojanja da se u toj zemlji postignu mir i stabilnost;

| E. | budući da su se parlamentarni izbori održali 12. svibnja 2018.; budući da u regiji koju obilježavaju autoritarni režimi i prakse Irak predstavlja jedan od rijetkih primjera konkurentnog političkog okruženja, uključujući višestranački sustav i relativno slobodne medije; budući da se čini da su političke snage u zemlji svjesne potrebe za uspostavom saveza sastavljenoga od pripadnika različitih sekti kako bi se povećala legitimnost i stabilnost sustava; budući da su stvarni i kompetitivni izbori od ključne važnosti za demokratsku konsolidaciju u Iraku; budući da će potpuno sudjelovanje svih sastavnica iračkog društva biti važan korak prema uključivoj demokraciji i zajedničkom osjećaju nacionalne pripadnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da su se parlamentarni izbori održali 12. svibnja 2018.; budući da u regiji koju obilježavaju autoritarni režimi i prakse Irak predstavlja jedan od rijetkih primjera konkurentnog političkog okruženja, uključujući višestranački sustav i relativno slobodne medije; budući da se čini da su političke snage u zemlji svjesne potrebe za uspostavom saveza sastavljenoga od pripadnika različitih sekti kako bi se povećala legitimnost i stabilnost sustava; budući da su stvarni i kompetitivni izbori od ključne važnosti za demokratsku konsolidaciju u Iraku; budući da će potpuno sudjelovanje svih sastavnica iračkog društva biti važan korak prema uključivoj demokraciji i zajedničkom osjećaju nacionalne pripadnosti;

| F. | budući da je za promicanje stabilnosti, pomirenja, uključivog upravljanja i gospodarskog i socijalnog napretka zemlje i to i na nacionalnoj i na lokalnoj razini potrebno znatno poboljšanje situacije u pogledu sigurnosti; budući da je preuzimanje odgovornosti za zločine koje su počinile sve strane nužno za postizanje pomirenja; budući da EU pruža pomoć reformi sigurnosnog sektora u Iraku putem savjetodavne misije EU-a; budući da je Misija Ujedinjenih naroda za pomoć Iraku (UNAMI) prisutna u toj zemlji od 2003. te da je poduzela znatne napore u promicanju uključivog političkog dijaloga i nacionalnog pomirenja; budući da NATO i dalje u Iraku provodi svoju inicijativu za izgradnju kapaciteta koja je usmjerena na demontiranje improviziranih eksplozivnih naprava, uklanjanje eksplozivnih sredstava, razminiranje, civilno-vojno planiranje, održavanje vojne opreme iz sovjetskog razdoblja, vojnu medicinu i reformu iračkih sigurnosnih institucija; |
| --- | --- |

F.

budući da je za promicanje stabilnosti, pomirenja, uključivog upravljanja i gospodarskog i socijalnog napretka zemlje i to i na nacionalnoj i na lokalnoj razini potrebno znatno poboljšanje situacije u pogledu sigurnosti; budući da je preuzimanje odgovornosti za zločine koje su počinile sve strane nužno za postizanje pomirenja; budući da EU pruža pomoć reformi sigurnosnog sektora u Iraku putem savjetodavne misije EU-a; budući da je Misija Ujedinjenih naroda za pomoć Iraku (UNAMI) prisutna u toj zemlji od 2003. te da je poduzela znatne napore u promicanju uključivog političkog dijaloga i nacionalnog pomirenja; budući da NATO i dalje u Iraku provodi svoju inicijativu za izgradnju kapaciteta koja je usmjerena na demontiranje improviziranih eksplozivnih naprava, uklanjanje eksplozivnih sredstava, razminiranje, civilno-vojno planiranje, održavanje vojne opreme iz sovjetskog razdoblja, vojnu medicinu i reformu iračkih sigurnosnih institucija;

| G. | budući da se Irak suočava s izazovima upravljanja u pogledu uspostave institucionalnog i administrativnog kapaciteta i učvršćivanja vladavine prava, primjene zakona i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava žena i prava svih etničkih i vjerskih manjina; |
| --- | --- |

G.

budući da se Irak suočava s izazovima upravljanja u pogledu uspostave institucionalnog i administrativnog kapaciteta i učvršćivanja vladavine prava, primjene zakona i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava žena i prava svih etničkih i vjerskih manjina;

| H. | budući da je važno boriti se protiv nezaposlenosti i socijalne isključenosti, osobito među mladima, kako bi se spriječila njihova radikalizacija, a potom i lako novačenje mladih od strane terorističkih organizacija ili drugih skupina organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

H.

budući da je važno boriti se protiv nezaposlenosti i socijalne isključenosti, osobito među mladima, kako bi se spriječila njihova radikalizacija, a potom i lako novačenje mladih od strane terorističkih organizacija ili drugih skupina organiziranog kriminala;

| I. | budući da je iračka služba za borbu protiv terorizma, koja je bila glavni akter u oslobođenju Mosula, pretrpjela velike gubitke i da mora primiti odgovarajuće priznanje i potporu kako bi povećala svoju mogućnost zapošljavanja i na taj se način vratila na veličinu koja je nužna kako bi mogla djelovati ravnopravno i održivo; |
| --- | --- |

I.

budući da je iračka služba za borbu protiv terorizma, koja je bila glavni akter u oslobođenju Mosula, pretrpjela velike gubitke i da mora primiti odgovarajuće priznanje i potporu kako bi povećala svoju mogućnost zapošljavanja i na taj se način vratila na veličinu koja je nužna kako bi mogla djelovati ravnopravno i održivo;

| J. | budući da bi iračke vlasti prihode koja ta zemlja ostvaruje od nafte trebale promatrati kao mogućnost i sredstvo za održivi socijalni i gospodarski oporavak od kojeg će koristi imati čitavo iračko društvo, umjesto da ih raspodjeljuju prema klijentelističkom načelu; budući da se u autonomnoj regiji Irački Kurdistan nalaze velika nalazišta nafte; budući da je nužno normalizirati odnose između središnje vlade u Bagdadu i kurdske regionalne vlade autonomne regije Irački Kurdistan u skladu s odredbama Ustava; |
| --- | --- |

J.

budući da bi iračke vlasti prihode koja ta zemlja ostvaruje od nafte trebale promatrati kao mogućnost i sredstvo za održivi socijalni i gospodarski oporavak od kojeg će koristi imati čitavo iračko društvo, umjesto da ih raspodjeljuju prema klijentelističkom načelu; budući da se u autonomnoj regiji Irački Kurdistan nalaze velika nalazišta nafte; budući da je nužno normalizirati odnose između središnje vlade u Bagdadu i kurdske regionalne vlade autonomne regije Irački Kurdistan u skladu s odredbama Ustava;

| K. | budući da Irak čini niz različitih zajednica koje se često nadmeću za vlast i kontrolu nad nacionalnim resursima; budući da je Daiš neljudski ubio ili stavio u ropstvo tisuće iračkih građana, uključujući pripadnike manjinskih zajednica te osobito žene i djevojke, počinivši tako ratne zločine i zločine protiv čovječnosti; budući da terorističke i ekstremističke skupine još uvijek lako mogu iskoristiti međusektaške i lokalne napetosti za svoje ciljeve; budući da je u Iraku 2003. živjelo više od 1,5 milijuna stanovnika kršćanske vjeroispovijesti (Kaldejaca, Sirijaca, Asiraca i drugih kršćanskih manjina) te budući da ono predstavlja starosjedilačko autohtono stanovništvo kojemu ozbiljno prijete progoni i egzil; budući da su milijuni građana Iraka, među kojima su i kršćani, bili prisiljeni bježati od nasilja te da su ili u potpunosti napustili svoju zemlju ili su raseljeni unutar njezinih granica; budući da Kurdi čine važnu manjinu u Iraku te da ih većina živi u autonomnoj regiji Irački Kurdistan; |
| --- | --- |

K.

budući da Irak čini niz različitih zajednica koje se često nadmeću za vlast i kontrolu nad nacionalnim resursima; budući da je Daiš neljudski ubio ili stavio u ropstvo tisuće iračkih građana, uključujući pripadnike manjinskih zajednica te osobito žene i djevojke, počinivši tako ratne zločine i zločine protiv čovječnosti; budući da terorističke i ekstremističke skupine još uvijek lako mogu iskoristiti međusektaške i lokalne napetosti za svoje ciljeve; budući da je u Iraku 2003. živjelo više od 1,5 milijuna stanovnika kršćanske vjeroispovijesti (Kaldejaca, Sirijaca, Asiraca i drugih kršćanskih manjina) te budući da ono predstavlja starosjedilačko autohtono stanovništvo kojemu ozbiljno prijete progoni i egzil; budući da su milijuni građana Iraka, među kojima su i kršćani, bili prisiljeni bježati od nasilja te da su ili u potpunosti napustili svoju zemlju ili su raseljeni unutar njezinih granica; budući da Kurdi čine važnu manjinu u Iraku te da ih većina živi u autonomnoj regiji Irački Kurdistan;

| L. | budući da se Daiš, al-Kaida i slične terorističke organizacije nadahnjuju ekstremnim oblicima salafizma/vehabizma; budući da je, unatoč vojnom i teritorijalnom porazu Daiša, još uvijek potrebno ukloniti prijetnju koju predstavlja njegova ideologija i to poboljšanjem upravljanja, obrazovanja, pružanja usluga, deradikalizacijom i potpunim uključenjem sunitske zajednice u političke procese u Iraku; |
| --- | --- |

L.

budući da se Daiš, al-Kaida i slične terorističke organizacije nadahnjuju ekstremnim oblicima salafizma/vehabizma; budući da je, unatoč vojnom i teritorijalnom porazu Daiša, još uvijek potrebno ukloniti prijetnju koju predstavlja njegova ideologija i to poboljšanjem upravljanja, obrazovanja, pružanja usluga, deradikalizacijom i potpunim uključenjem sunitske zajednice u političke procese u Iraku;

| M. | budući da danas u zemlji s 26 milijuna stanovnika živi 11 milijuna osoba kojima je potrebna humanitarna pomoć, da je više od 3 milijuna Iračana raseljeno unutar državnog područja, da velik broj raseljenih stanovnika boravi u regiji Irački Kurdistan te da je u zemlji 246 000 izbjeglica iz Sirije; budući da je za povratak interno raseljenih osoba nužno pružiti im ekonomsku potporu kako bi ponovno bili u stanju osigurati vlastitu egzistenciju; |
| --- | --- |

M.

budući da danas u zemlji s 26 milijuna stanovnika živi 11 milijuna osoba kojima je potrebna humanitarna pomoć, da je više od 3 milijuna Iračana raseljeno unutar državnog područja, da velik broj raseljenih stanovnika boravi u regiji Irački Kurdistan te da je u zemlji 246 000 izbjeglica iz Sirije; budući da je za povratak interno raseljenih osoba nužno pružiti im ekonomsku potporu kako bi ponovno bili u stanju osigurati vlastitu egzistenciju;

| N. | budući da je teritorijalni poraz Daiša rezultat borbe iračkih oružanih snaga, uz potporu Globalne koalicije za borbu protiv Daiša, kao i različitih Narodnih mobilizacijskih jedinica, pešmerga i drugih savezničkih snaga; budući da, unatoč teritorijalnom porazu Daiša u Iraku, još uvijek vlada opasnost od džihadista, čime se ugrožava konsolidacija stabilnosti i sigurnosti u zemlji, posebno duž granice sa Sirijom; budući da je za obnovu zemlje i integraciju iračkog društva potrebno nadići vjerske razlike, raspustiti Narodne mobilizacijske jedinice i njihove članove integrirati u skladu s potrebama države, bez čega neće biti moguće stvoriti funkcionalnu državu temeljenu na demokraciji i pluralizmu; budući da je irački parlament 2016. donio zakon kojim su paravojne skupine efektivno postale trajni dio iračkih sigurnosnih snaga; budući da je jedinstvena, pluralistička i demokratska iračka država preduvjet za stabilnost i razvoj zemlje i njezinih građana; |
| --- | --- |

N.

budući da je teritorijalni poraz Daiša rezultat borbe iračkih oružanih snaga, uz potporu Globalne koalicije za borbu protiv Daiša, kao i različitih Narodnih mobilizacijskih jedinica, pešmerga i drugih savezničkih snaga; budući da, unatoč teritorijalnom porazu Daiša u Iraku, još uvijek vlada opasnost od džihadista, čime se ugrožava konsolidacija stabilnosti i sigurnosti u zemlji, posebno duž granice sa Sirijom; budući da je za obnovu zemlje i integraciju iračkog društva potrebno nadići vjerske razlike, raspustiti Narodne mobilizacijske jedinice i njihove članove integrirati u skladu s potrebama države, bez čega neće biti moguće stvoriti funkcionalnu državu temeljenu na demokraciji i pluralizmu; budući da je irački parlament 2016. donio zakon kojim su paravojne skupine efektivno postale trajni dio iračkih sigurnosnih snaga; budući da je jedinstvena, pluralistička i demokratska iračka država preduvjet za stabilnost i razvoj zemlje i njezinih građana;

| 1. | pozdravlja sklapanje Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i Iraka; poziva da se u potpunosti iskoriste mehanizmi koji su njime uspostavljeni kako bi se produbile veze između EU-a i Iraka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je Sporazum o partnerstvu i suradnji ključan instrument za provedbu strategije Unije za Irak, kao i za jačanje naše suradnje radi obnove, stabilizacije i pomirenja u zemlji na nacionalnoj i lokalnoj razini, uz dugoročnu strategiju; naglašava važnost iračke odgovornosti u postupku izgradnje demokratske, federalne i pluralističke države koja se temelji na poštovanju ljudskih prava i vladavini prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja inicijativu u obliku organiziranja međunarodne konferencije za obnovu Iraka, koja je održana u Kuvajtu 12. veljače 2018.; poziva Uniju i države članice da ispune preuzete financijske obveze i obveze u pogledu tehničke pomoći; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja predanost EU-a dugoročnoj potpori toj zemlji te činjenicu da je prepoznao Irak kao oglednu zemlju za bolje uređivanje i operacionalizaciju humanitarno-razvojnih poveznica kako bi se potaknuo prijelaz s humanitarne pomoći na dugoročnu obnovu i stabilizaciju; podsjeća na to da krizu u Iraku UN definira kao izvanredno stanje trećeg stupnja i da u ovom trenutku 11 milijuna ljudi treba pomoć; stoga poziva EU i države članice da ponajprije ulože što je moguće više napora u hitno rješavanje ključnih humanitarnih izazova i ljudskih potreba, osobito u pogledu više od tri milijuna interno raseljenih osoba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je diljem te zemlje siromaštvo široko rasprostranjeno te da su, iako je riječ o državi višeg srednjeg dohotka, godine nasilja, sukoba i sektaštva znatno ugrozile njezin razvoj; poziva EU da svoju razvojnu pomoć kroz ciljane projekte usmjeri na najranjivije skupine i osobe kojima je pomoć najpotrebnija, odnosno na žene i djecu, mlade, interno raseljene osobe i izbjeglice; |
| --- | --- |

5.

Prioriteti djelovanja Europske unije u Iraku

| 6. | poziva Uniju i države članice da nastave pružati humanitarnu pomoć koju trenutačno pružaju kako bi se svim Iračanima koji žive u područjima pogođenima sukobima pomoglo i zaštitilo ih se, te da se ta pomoć iskoristi kako bi se učvrstili upravljanje, demokracija i vladavina prava; poziva Komisiju i države članice da provode sveobuhvatan nadzor nad financijskom pomoći koju pružaju kako bi se osiguralo da ona stigne do onih kojima je potrebna; naglašava da svi irački građani imaju zakonsko pravo na stjecanje osobnih isprava i na pristup pomoći bez ikakve diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Uniju da ojača suradnju kojom će se lakše stabilizirati i osigurati nedavno oslobođena područja i omogućiti siguran, svjestan, dobrovoljan i dostojanstven povratak interno raseljenih osoba; traži od EU-a da i dalje potiče iračke vlasti da se pobrinu da se izborni postupak provede na demokratski način i da pruže pomoć iračkom Neovisnom visokom izbornom povjerenstvu kako bi se interno raseljenim osobama omogućilo glasovanje na izborima; potiče Uniju da pruži tehničku pomoć za jačanje iračkih kapaciteta u razminiranju i uklanjanju eksplozivnih naprava na oslobođenim područjima; poziva iračku vladu da uloži napore za ubrzanje postupaka registracije za organizacije koje se bave razminiranjem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Uniju i države članice da bez odgađanja pruže financijsku pomoć za obnovu prioritetnih infrastruktura i ponovno uspostavljanje najnužnijih javnih usluga kao što su pristup vodi i sanitarnim objektima, struji, obrazovanju i zdravstvenoj skrbi, kako bi se osigurao osnovni životni standard stanovništva, povećala potpora za civilno društvo i prednost dala projektima kojima se podržavaju akteri koji promiču preuzimanje odgovornosti i demokratske promjene; poziva države članice EU-a da pruže podršku procesu planiranja urbane obnove kojim se omogućuje sudjelovanje građana u postupcima donošenja odluka koje se odnose na obnovu kako bi se osigurala uključivost u urbanom planiranju i obnovi, s ciljem jačanja povjerenja između građana i države; traži od Komisije da osigura da se dodijeljena sredstva za obnovu ravnopravno raspodijele među zajednicama kojima su potrebna, bez obzira na njihovo etničko ili vjersko opredjeljenje, te da se njima upravlja preko legitimnih državnih agencija, a ne preko subdržavnih aktera; smatra da bi se mogla uvesti i financijska pomoć koja će se dodjeljivati lokalnim poduzetnicima i poduzećima kako bi se osigurao kapital za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU da učini sve što je potrebno kako bi potaknula nastavak kontinuiranog i konstruktivnog dijaloga između središnje vlasti i tijela regije Irački Kurdistan, posebno nakon referenduma koji je održan u Kurdistanu u rujnu 2017., kako bi se uspostavili stabilni odnosi na zadovoljstvo obiju strana, potaknulo uključivo donošenje odluka na najvišoj razini i puno poštovanje raznolikosti zemlje i prava svih dijelova iračkog društva, kao i načela iračkog Ustava, jedinstva, suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Iraka; naglašava potrebu da se pitanje razgraničenja između kurdske regije u Iraku i ostatka zemlje riješi dijalogom uz potporu UN-a; vjeruje da bi Iraku i autonomnoj kurdistanskoj regionalnoj vladi također trebalo omogućiti da naftu izvoze bez vanjskog uplitanja; poziva EU da promiče i jaču suradnju između savezne i lokalne vlasti radi učinkovite obnove države i postizanja dugoročne stabilnosti i mirnog suživota; naglašava hitnu potrebu da regija Irački Kurdistan provede nužne političke i gospodarske reforme, da se bori protiv korupcije te da omogući funkcioniranje novih stranaka i zajamči stvarne i konkurentne izbore za regionalni parlament 2018.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da su tijekom prijelaza s hitne pomoći na razvoj prioritetna područja razvojne pomoći dugoročni pristup, stabilizacija, reforme i poboljšanja u području dobrog upravljanja i odgovornosti, obrazovanja i razvoja vještina, stvaranja prilika za osiguranje osnovnih životnih potreba te pružanja osnovnih zdravstvenih i socijalnih usluga; također ističe važnost reformi kojima bi se poboljšala rodna ravnoteža i zastupljenost žena u političkom životu te države; s nestrpljenjem iščekuje konkretne prijedloge predviđenih aktivnosti kojima se reagira na te potrebe i poziva Komisiju da pruži dokaze o rezultatima i učincima koji su ostvareni u višegodišnjem okvirnom programu za razdoblje 2014. – 2017.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava zabrinutost zbog velike rascjepkanosti iračkog društva; poziva Uniju da u suradnji s Misijom UN-a za pomoć Iraku (UNAMI) i iračkim vlastima pruži punu podršku nacionalnom povjerenstvu za pomirenje kako bi se potaknulo pomirenje između različitih zajednica i nacionalni proces pomirenja kojim će upravljati Iračani, s ciljem poštovanja raznolikosti Iraka i promicanja uključivog i predstavničkog upravljanja na nacionalnoj i lokalnoj razini, što će doprinijeti jačanju zajedničkog osjećaja iračkog državljanstva; napominje da je zbog potrebe za sprečavanjem sukoba i za uklanjanjem sigurnosnih izazova, kao i zbog potrebe za inicijativama za pomirenje, mirenje i dijalog potrebno znatno povećati sredstva koja su na raspolaganju za takve inicijative, uglavnom preko Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru; pozdravlja preporuke iračkih vjerskih vođa vladi Iraka da se osnuje vijeće sastavljeno od iračkih visokih vjerskih dužnosnika i znanstvenika, da se iračkom parlamentu pošalje zahtjev u kojemu se traži da taj parlament podrži zakon kojim se kriminalizira ekstremistički vjerski govor kojim se potiče na mržnju i nasilje te kažnjavanju oni koji potiču mržnju i nasilje, da preispita nastavni program te da naglasak stavi na pomirbu i nacionalno državljanstvo, a ne na sektaški identitet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče međunarodnu zajednicu i EU da pruže potporu za očuvanje raznolikosti etničkih, kulturnih i vjerskih identiteta Iraka; poziva da se, u okviru iračkog Ustava, ispitaju načini za priznavanje, zaštitu i poboljšanje lokalnog samoupravljanja za etničke i vjerske manjine koje žive u područjima u kojima su povijesno bile izuzetno zastupljene i gdje je postojao miran suživot, primjerice na planini Sinjar (Jazidi) i na ravni Ninaveh (Kaldejci, Sirijci, Asirci); poziva iračke vlasti da dopuste Kurdima, kršćanima i Jazidima da se vrate u svoje izvorno boravište i da se pobrinu da se ondje osjećaju sigurno; |
| --- | --- |

12.

Politički dijalog

| 13. | poziva Uniju da ojača svoj politički dijalog s iračkim vlastima radi promicanja poštovanja ljudskih prava, jačanja demokratskih institucija preko većeg poštovanja načela vladavine prava, dobrog upravljanja i učinkovitog pravosudnog sustava; u tom kontekstu poziva da prioritet tog dijaloga bude ukidanje smrtne kazne te traži od iračkih vlasti da odmah usvoje moratorij na izvršavanje smrtne kazne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da treba podupirati razvoj iračkog civilnog društva i njegovo potpuno političko zastupanje i sudjelovanje u različitim postupcima reformi; ustraje u tome da se osobita pozornost treba posvetiti zastupljenosti žena, mladih i pripadnika svih etničkih i vjerskih skupina iračkog društva, uključujući kršćane, šijite i sunite, Jazide i Mandejce, Šabake, Kurde, Turkmence i ostale, čiji se zahtjevi moraju uzeti u obzir; jednako tako naglašava da je potrebno kao prioritet utvrditi uspostavu uključive, nesektaške političke klase, koja će zastupati sve dijelove iračkog društva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Uniju i države članice da, vodeći računa o zakonima EU-a u području borbe protiv korupcije, s iračkim vlastima pokrenu programe pravosudne suradnje i razmjene najboljih praksi i učinkovitih alata za konkretnu borbu protiv raširene korupcije, čime bi se zajamčila pravedna raspodjela nacionalnog bogatstva; naglašava važnost Unije u pružanju savjeta iračkoj vladi o pitanjima sigurnosti i upravljanja kako bi se zajamčila stabilnost Iraka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pohvaljuje doprinos iračkih oružanih snaga globalnoj borbi protiv terorističke organizacije Daiš; nastavlja pružati podršku sveobuhvatnim mjerama borbe protiv terorizma koje vodi Globalna koalicija za borbu protiv Daiša, koji i dalje predstavlja veliku prijetnju usprkos nedavnim vojnim pobjedama nad tom organizacijom te traži da se pritom osigura poštovanje međunarodnih i ljudskih prava; uviđa da na borbu protiv terorizma u Iraku uvelike utječe stanje u susjedstvu, primjerice rat u Siriji; poziva EU na uspostavu dijaloga o pitanjima povezanima s borbom protiv terorizma u svrhu reforme zakona o borbi protiv terorizma i jačanja kapaciteta te zemlje za suočavanje s terorističkim prijetnjama te da surađuje s iračkim vlastima u borbi protiv nekažnjavanja svih vrsta zločina koji su usmjereni na manjinske skupine, bez obzira na to je li riječ o etničkim, vjerskim ili drugim manjinama; smatra da je za borbu protiv terorizma potrebno ukloniti njegove uzroke; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU da potiče iračke vlasti da donesu nacionalnu strategiju za postupanje u kaznenim djelima koje je počinio Daiš, da pristupe Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda i dobrovoljo prihvate nadležnost tog suda kako bi se provela transparentna i poštena istraga i utvrdila odgovornost za kršenje ljudskih prava, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti koje su počinili pripadnici Daiša; naglašava potrebu za vjerodostojnim kaznenim progonom osoba odgovornih za zločine koje je počinio Daiš, uz veliko sudjelovanje žrtava i stvaranje temeljite sudske evidencije tih zločina; istovremeno se boji da bi pretjerano velik broj predmeta kaznenog progona mogao dovesti do novih nepravdi i ugroziti buduće pomirenje zajednica i reintegraciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava potrebu za visokim stupnjem stručnosti u pitanjima medija i slobode izražavanja prilikom osposobljavanja lokalnih medijskih servisa u području mirovnog novinarstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Europsku uniju da preuzme odgovornost za građane EU-a koji su otputovali u Irak kako bi sudjelovali u zločinima Daiša i koji za to trebaju sudski odgovarati u skladu s vladavinom prava; poziva na uspostavu jasnih postupaka između Iraka i dotičnih država članica EU-a u pogledu povratka i pravne odgovornosti onih na koje se to odnosi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da pruži potporu reformi pravosudnog sustava, osobito u pogledu tranzicijskog pravosuđa, kako bi se osiguralo poštovanje međunarodnih propisa u području zakonitog postupanja, poštenog suđenja te neovisnosti i nepristranosti pravosuđa radi jamčenja odgovornosti unutar vladajućih struktura; poziva EU i da surađuje s iračkim vlastima u borbi protiv nekažnjavanja svih vrsta zločina koji su usmjereni na skupine, bez obzira na to je li riječ o etničkim, vjerskim ili drugim manjinama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva iračke vlasti da prioritet daju rodnoj ravnopravnosti i iskorjenjivanju svakog oblika nasilja i diskriminacije nad ženama i djevojčicama, uključujući rodno uvjetovano nasilje; u tom pogledu ističe važnost ukidanja zakona kojim se okrivljeni oslobađa kaznenog progona zbog silovanja, seksualnog zlostavljanja, silovanja maloljetnica, otmice ili slične radnje ako stupi u brak sa žrtvom silovanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU da potiče dobre i konstruktivne odnose Iraka sa susjednim zemljama, kao i njegovu ulogu subjekta koji doprinosi miru u regiji; budući da Irak u velikoj mjeri surađuje sa Sjedinjenim Američkim Državama i s Iranom, a odnedavno je poboljšao i odnose sa Saudijskom Arabijom, zahvaljujući čemu bi mu mogla pripasti glavna uloga u regionalnim naporima za smirivanje napetosti; poziva sve uključene strane na provedbu stavka 8. Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 598 kojom se poziva na uspostavu regionalnih sigurnosnih dogovora među obalnim državama Perzijskog zaljeva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU da surađuje s iračkim vlastima u izradi nacionalne strategije za zaštitu i ekshumaciju masovnih grobnica kako bi se zaštitilo masovne grobnice u područjima zahvaćenima nedavnim sukobima, u cilju ekshumacije i forenzičke analize ljudskih ostataka u njima i to kako bi se omogućio dostojanstven pokop ostataka žrtava ili kako bi se oni predali obiteljima te kako bi se zaštitili dokazi i omogućila istraga i kazneni progoni zbog mogućih zločina protiv čovječnosti; poziva da EU i države članice da djeluju u cilju hitnog osnivanja skupine stručnjaka čiji bi zadatak bio prikupiti sve dokaze o svim međunarodnim zločinima koji se trenutačno događaju, uključujući genocid, gdje god da se ti zločini događali, u svrhu pripreme međunarodnog progona počinitelja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na globalno uvođenje dana sjećanja na žrtve terorističkih zločina Daiša, al-Kaide i sličnih terorističkih organizacija; |
| --- | --- |

24.

Sektorska suradnja

| 25. | ističe da postupak oporavka i stabilizacije mora biti popraćen dosljednim politikama u području gospodarskog i socijalnog razvoja koje će biti korisne za sve Iračane na održiv i uključiv način; poziva Uniju da čim više pomogne iračkim vlastima, ne samo u uklanjanju gospodarskih i proračunskih neravnoteža, već i u promicanju održivog i uključivog gospodarskog rasta koji će omogućiti otvaranje radnih mjesta, osobito za mlade, uz uspostavu okvira za trgovinu i povoljnog okruženja za ulaganja; poziva EU da potiče i podupire Irak kako bi se mladima, koji nisu završili formalno obrazovanje jer ih je Daiš prisilno raselio, pružila mogućnost pristupa programima formalnog obrazovanja u okviru kojih će steći znanje i vještine koje će im pomoći u pronalaženju posla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Uniju da potiče i podrži Irak u diversifikaciji njegova gospodarstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zabrinut je zbog visoke stope napuštanja školovanja učenika oba spola u Iraku (prema tvrdnji organizacija civilnog društva, 60 % upisanih u osnovne škole 2015. godine prekinulo je školovanje); ističe da su visoke razine pismenosti od ključne važnosti za izgradnju pozitivnog mira u područjima pogođenim sukobima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Uniju da ojača suradnju u sektorima obrazovanja te u korist reforme obrazovanja kako bi se osigurao pristup kvalitetnom obrazovanju na svim razinama i za sve, osobito za maloljetnike; prepoznaje problem nedovoljnog pristupa obrazovanju za djevojčice zbog običaja, društvene percepcije, siromaštva i sigurnosti; poziva EU da promiče svijest o važnosti obrazovanja djevojčica i da surađuje s iračkom vladom kako bi se stanje poboljšalo jer je to presudno za poboljšanje kvalitete njihova života; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Europsku uniju da razvije mogućnosti za suradnju u području znanosti i istraživanja, posebno sveučilišne suradnje i partnerstva, i to osobito u pogledu programa Erasmus + te mogućnosti razmjene u području podučavanja i istraživanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU da pokrene i ojača suradnju u području kulture kako bi se zaštitila, očuvala i obnovila iračka umjetnička i kulturna baština; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja pokretanje misije za potporu reformi sigurnosnog sektora u Iraku (EUAM Irak) na zahtjev iračkih vlasti i u okviru iračke sigurnosne strategije; izražava želju da ta reforma omogući jačanje javnih institucija i stvaranje nepristranih i uključivih policijskih snaga; napominje da su reforme sigurnosnog sektora u Iraku važan izazov koji treba podržati i u okviru Ujedinjenih naroda; naglašava da je potrebno poticati demobilizaciju paravojnih skupina i reintegraciju boraca, kada je potrebno i u okviru prilagođenih programa za reintegraciju, kao dio opsežnijih nastojanja da se reformira sektor sigurnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU da iračkim vlastima pruži bolju tehničku pomoć za dobro upravljanje prirodnim resursima, poboljšano ubiranje poreza i smanjenje nezakonitih financijskih tokova kako bi se postiglo da Irak srednjoročno bude u stanju sam financirati svoj razvoj i smanjiti nejednakosti među svojim stanovništvom i regijama; naglašava da je potrebno aktivno savjetovati privatni sektor i ulagače s ciljem povećanja i svijesti o sukobima i njihovog doprinosa izgradnji mira i održivog razvoja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Uniju da u okviru predviđenom Sporazumom o partnerstvu i suradnji s Irakom uspostavi dijalog u pogledu migracije u svim njezinim aspektima te da uvede pristup prilagođen ljudima za upravljanje migracijama imajući na umu potrebu pronalaska dugoročnih, djelotvornih i održivih rješenja koja će biti korisna za građane i EU-a i Iraka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da bi Irak mogao biti važan partner u osiguranju obnove infrastrukture povezane s energijom i postizanju veće diversifikacije izvora energije za Irak i izvora opskrbe za EU; stoga poziva EU da podupire Irak u području njegove energetske tranzicije i da surađuje s njime u uspostavljanju zajedničkih projekata i razmjeni dobre prakse i znanja u ključnim područjima energetske učinkovitosti, energije iz obnovljivih izvora, okoliša i učinkovitog upravljanja resursima, uključujući vodu, s ciljem, među ostalim, ubrzanja provedbe ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na to da su žene i djevojčice nerazmjerno više pogođene sukobima i ekstremizmom i da su izloženije nasilju i zlostavljanju, uključujući seksualno nasilje, mučenje, trgovinu ljudima, ropstvo i dječji brak; naglašava da je potrebno posvetiti pozornost konkretnim humanitarnim i razvojnim potrebama žena i djevojčica, posebice u raseljenim zajednicama; poziva EU da u okviru svojih razvojnih napora dodatno promiče ravnopravnost između žena i muškaraca te osnaživanje žena i da naglasi ulogu žena u oporavku i uspostavi mira u zemlji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da je potrebno ulagati u iračku poljoprivredu s obzirom na njezin veliki potencijal za otvaranje radnih mjesta i na značaj ponovnog naseljavanja ruralnih područja koja zbog sukoba bilježe stalni pad broja stanovnika; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pohvaljuje čvrsti irački kompromis za pristupanje Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i traži od Komisije da pomogne iračkim vlastima u njihovim naporima za ponovno uključenje u svjetsko gospodarstvo i trgovinu; |
| --- | --- |

37.

Institucijski odnosi

| 38. | ustraje u tome da sva pomoć koju pruža Unija mora biti u skladu s načelima poštovanja ljudskih prava i vladavinom prava te da će je se konstantno evaluirati, a o rezultatima te evaluacije treba propisno izvještavati Parlament u skladu s člankom 113. Sporazuma o partnerstvu i suradnji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obvezuje se da će s Iračkim parlamentom osnovati parlamentarni odbor za suradnju, kao što je predviđeno Sporazumom o partnerstvu i suradnji, kako bi predmetni odbor mogao započeti sa svojim aktivnostima, među kojima je praćenje provedbe projekata suradnje između Iraka i Europske unije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izražava želju da njegova Koordinacijska skupina za podršku pri uspostavi demokracije i provedbi izbora (DEG) uvrsti Irak na popis prioritetnih zemalja za 2019. i da se angažira u programima za jačanje kapaciteta Iračkog parlamenta; poziva Komisiju da podupre te programe; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, predsjedniku Komisije, potpredsjednici Komisije / visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i Vijeću predstavnika Republike Irak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  SL L 204, 31.7.2012., str. 20.

(2)  SL C 440, 30.12.2015., str. 83.

(3)  SL C 35, 31.1.2018., str. 77.;

(4)  SL C 215, 19.6.2018., str. 194.;

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0285.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/57

---

P8_TA(2018)0292

Ususret vanjskoj strategiji EU-a protiv ranih i prisilnih brakova

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. Ususret vanjskoj strategiji EU-a protiv ranih i prisilnih brakova – sljedeći koraci (2017/2275(INI))

(2020/C 118/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2017. o zaustavljanju prakse dječjih brakova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2017. o zaustavljanju prakse dječjih brakova (1),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 16., kao i sve ostale ugovore i instrumente Ujedinjenih naroda povezane s ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 16., kao i sve ostale ugovore i instrumente Ujedinjenih naroda povezane s ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 23. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 10. stavak 1. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. stavak 1. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta koju je Opća skupština Ujedinjenih naroda usvojila 20. studenog 1989. i njezina četiri temeljna načela: načelo nediskriminacije (članak 2.), načelo djelovanja u najboljem interesu djeteta (članak 3.), načelo opstanka, razvoja i zaštite (članak 6.) te načelo sudjelovanja (članak 12.) te uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta koju je Opća skupština Ujedinjenih naroda usvojila 20. studenog 1989. i njezina četiri temeljna načela: načelo nediskriminacije (članak 2.), načelo djelovanja u najboljem interesu djeteta (članak 3.), načelo opstanka, razvoja i zaštite (članak 6.) te načelo sudjelovanja (članak 12.) te uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2),

| — | uzimajući u obzir članak 16. Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 16. Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pristanku na sklapanje braka, minimalnoj dobi za stupanje u brak i registraciji brakova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pristanku na sklapanje braka, minimalnoj dobi za stupanje u brak i registraciji brakova,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 2014. i od 19. prosinca 2016. o dječjim, ranim i prisilnim brakovima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 2014. i od 19. prosinca 2016. o dječjim, ranim i prisilnim brakovima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 29/8 od 2. srpnja 2015. Vijeća UN-a za ljudska prava o jačanju napora za sprečavanje i iskorjenjivanje dječjih, ranih i prisilnih brakova, njegovu Rezoluciju 24/23 od 9. listopada 2013. o jačanju napora za sprečavanje i iskorjenjivanje dječjih, ranih i prisilnih brakova: izazovi, postignuća, najbolje prakse i nedostaci u provedbi i njegovu Rezoluciju 35/16 od 22. lipnja 2017. o dječjem, ranom i prisilnom braku u humanitarnom kontekstu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 29/8 od 2. srpnja 2015. Vijeća UN-a za ljudska prava o jačanju napora za sprečavanje i iskorjenjivanje dječjih, ranih i prisilnih brakova, njegovu Rezoluciju 24/23 od 9. listopada 2013. o jačanju napora za sprečavanje i iskorjenjivanje dječjih, ranih i prisilnih brakova: izazovi, postignuća, najbolje prakse i nedostaci u provedbi i njegovu Rezoluciju 35/16 od 22. lipnja 2017. o dječjem, ranom i prisilnom braku u humanitarnom kontekstu;

| — | uzimajući u obzir stajalište Konferencije šefova država i vlada Afričke unije iz lipnja 2015. u vezi dječjih brakova u Johannesburgu (Južnoafrička Republika), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Konferencije šefova država i vlada Afričke unije iz lipnja 2015. u vezi dječjih brakova u Johannesburgu (Južnoafrička Republika),

| — | uzimajući u obzir opću zajedničku izjavu Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda i Afričkog odbora stručnjaka za prava i dobrobit djeteta o zaustavljanju prakse dječjih brakova; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opću zajedničku izjavu Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda i Afričkog odbora stručnjaka za prava i dobrobit djeteta o zaustavljanju prakse dječjih brakova;

| — | uzimajući u obzir članke 32. i 37. te članak 59. stavak 4. Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 32. i 37. te članak 59. stavak 4. Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) iz 2012. naslovljeno „Premladi u brak – zaustavljanje prakse dječjih brakova”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) iz 2012. naslovljeno „Premladi u brak – zaustavljanje prakse dječjih brakova”,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 9.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. listopada 2015. o Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. listopada 2015. o Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 3. travnja 2017. o promicanju i zaštiti prava djece, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 3. travnja 2017. o promicanju i zaštiti prava djece,

| — | uzimajući u obzir temeljna načela utvrđena u Komunikaciji Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) iz 2016. o sveobuhvatnoj strategiji za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljna načela utvrđena u Komunikaciji Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) iz 2016. o sveobuhvatnoj strategiji za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je Vijeće usvojilo 25. lipnja 2012. (3), uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019. koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015. (4), uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. lipnja 2017. naslovljen „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju (2015. – 2019.): Revizija sredinom provedbenog razdoblja u lipnju 2017.” (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je Vijeće usvojilo 25. lipnja 2012. (3), uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019. koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015. (4), uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. lipnja 2017. naslovljen „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju (2015. – 2019.): Revizija sredinom provedbenog razdoblja u lipnju 2017.” (SWD(2017)0254),

| — | uzimajući u obzir revidirane smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta naslovljene „Ne zaboravimo nijedno dijete” usvojene 6. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirane smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta naslovljene „Ne zaboravimo nijedno dijete” usvojene 6. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju od 7. lipnja 2017. u kojem je naglašena obveza Europske unije u pogledu uključivanja ljudskih prava i rodne ravnopravnosti u skladu s Programom održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju od 7. lipnja 2017. u kojem je naglašena obveza Europske unije u pogledu uključivanja ljudskih prava i rodne ravnopravnosti u skladu s Programom održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A8-0187/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A8-0187/2018),

| A. | budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju ozbiljno kršenje ljudskih prava, a osobito prava žena, uključujući prava na ravnopravnost, neovisnost i tjelesni integritet, pristup obrazovanju i slobodu od iskorištavanja i diskriminacije te su problem koji ne postoji samo u trećim zemljama, već se može pojaviti i u nekim državama članicama; budući da je iskorjenjivanje tih praksi zacrtano kao jedan od prioriteta vanjskog djelovanja EU-a u području promicanja prava žena i ljudskih prava; budući da je sklapanje braka za maloljetnike zabranjeno brojnim međunarodnim poveljama i zakonima kao što su Konvencija UN-a o pravima djeteta i njezini fakultativni protokoli; budući da dječji, rani i prisilni brakovi imaju krajnje negativne posljedice na fizičko i mentalno zdravlje te osobni razvoj dotičnih osoba kao i na djecu rođenu u tim brakovima te čitavo društvo; budući da je dječji brak vrsta prisilnog braka, s obzirom na to da djeca sama po sebi nisu sposobna dati svoj puni, slobodni i informirani pristanak na brak ili na vrijeme sklapanja tog braka; budući da su djeca dio vrlo ranjive skupine; |
| --- | --- |

A.

budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju ozbiljno kršenje ljudskih prava, a osobito prava žena, uključujući prava na ravnopravnost, neovisnost i tjelesni integritet, pristup obrazovanju i slobodu od iskorištavanja i diskriminacije te su problem koji ne postoji samo u trećim zemljama, već se može pojaviti i u nekim državama članicama; budući da je iskorjenjivanje tih praksi zacrtano kao jedan od prioriteta vanjskog djelovanja EU-a u području promicanja prava žena i ljudskih prava; budući da je sklapanje braka za maloljetnike zabranjeno brojnim međunarodnim poveljama i zakonima kao što su Konvencija UN-a o pravima djeteta i njezini fakultativni protokoli; budući da dječji, rani i prisilni brakovi imaju krajnje negativne posljedice na fizičko i mentalno zdravlje te osobni razvoj dotičnih osoba kao i na djecu rođenu u tim brakovima te čitavo društvo; budući da je dječji brak vrsta prisilnog braka, s obzirom na to da djeca sama po sebi nisu sposobna dati svoj puni, slobodni i informirani pristanak na brak ili na vrijeme sklapanja tog braka; budući da su djeca dio vrlo ranjive skupine;

| B. | budući da je EU predan promicanju prava djeteta i budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju kršenje tih prava; budući da se EU obvezao da na sveobuhvatan način štiti i promiče prava djeteta u svojoj vanjskoj politici; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU predan promicanju prava djeteta i budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju kršenje tih prava; budući da se EU obvezao da na sveobuhvatan način štiti i promiče prava djeteta u svojoj vanjskoj politici;

| C. | budući da se brak ne može zakonski sklopiti bez potpune i slobodne suglasnosti obiju strana koje su dosegnule minimalnu dob za stupanje u brak; |
| --- | --- |

C.

budući da se brak ne može zakonski sklopiti bez potpune i slobodne suglasnosti obiju strana koje su dosegnule minimalnu dob za stupanje u brak;

| D. | budući da su dječji brakovi globalni problem koji nadilazi zemlje, kulture i religije; budući da se udane djevojčice mogu naći u svim dijelovima svijeta, od Bliskog istoka, Latinske Amerike i Azije, pa sve do Europe, Afrike i Sjeverne Amerike; budući da dječji brakovi zahvaćaju i dječake, no u mnogo manjoj mjeri nego djevojčice; |
| --- | --- |

D.

budući da su dječji brakovi globalni problem koji nadilazi zemlje, kulture i religije; budući da se udane djevojčice mogu naći u svim dijelovima svijeta, od Bliskog istoka, Latinske Amerike i Azije, pa sve do Europe, Afrike i Sjeverne Amerike; budući da dječji brakovi zahvaćaju i dječake, no u mnogo manjoj mjeri nego djevojčice;

| E. | budući da je danas na svijetu više od 750 milijuna žena koje su udane prije navršene 18. godine, od čega je njih 250 milijuna bilo mlađe od 15 godina; budući da trenutačno oko 40 milijuna djevojčica između 15 i 19 godina živi u braku ili u partnerstvu; budući da svake godine njih još 15 milijuna stupi u brak prije navršenih 18 godina, od kojih četiri milijuna to učini prije navršenih 15 godina; budući da je danas na svijetu također oko 156 milijuna muškaraca koji su oženjeni prije navršene 18. godine, od čega je njih 25 milijuna bilo mlađe od 15 godina; budući da su dječji, rani i prisilni brakovi češći u siromašnim i slabo razvijenim regijama; budući da rani i prisilni brakovi pokazuju tendenciju rasta s rastom svjetskog stanovništva; budući da bi prema nedavnom izvješću UNICEF-a do 2050. na svijetu moglo biti 1,2 milijarde žena koje su sklopile brak prije navršenih 18 godina; budući da se devet od deset zemalja s najvišim stopama dječjih brakova svrstavaju među nestabilne države; |
| --- | --- |

E.

budući da je danas na svijetu više od 750 milijuna žena koje su udane prije navršene 18. godine, od čega je njih 250 milijuna bilo mlađe od 15 godina; budući da trenutačno oko 40 milijuna djevojčica između 15 i 19 godina živi u braku ili u partnerstvu; budući da svake godine njih još 15 milijuna stupi u brak prije navršenih 18 godina, od kojih četiri milijuna to učini prije navršenih 15 godina; budući da je danas na svijetu također oko 156 milijuna muškaraca koji su oženjeni prije navršene 18. godine, od čega je njih 25 milijuna bilo mlađe od 15 godina; budući da su dječji, rani i prisilni brakovi češći u siromašnim i slabo razvijenim regijama; budući da rani i prisilni brakovi pokazuju tendenciju rasta s rastom svjetskog stanovništva; budući da bi prema nedavnom izvješću UNICEF-a do 2050. na svijetu moglo biti 1,2 milijarde žena koje su sklopile brak prije navršenih 18 godina; budući da se devet od deset zemalja s najvišim stopama dječjih brakova svrstavaju među nestabilne države;

| F. | budući da su dječji brakovi općenito rezultat kombinacije siromaštva, manjka obrazovanja, duboko ukorijenjene rodne neravnopravnosti i stereotipa, percepcije da će brak pružiti „zaštitu”, obiteljske časti i manjka učinkovite zaštite prava dječaka i djevojčica, kao i štetnih praksi, percepcija, običaja i diskriminirajućih društvenih normi; budući da su ti faktori često otežani zbog ograničenog pristupa kvalitetnom obrazovanju i prilikama za zapošljavanje te ih neke ukorijenjene socijalne norme u pogledu dječjih, ranih i prisilnih brakova još više osnažuju; |
| --- | --- |

F.

budući da su dječji brakovi općenito rezultat kombinacije siromaštva, manjka obrazovanja, duboko ukorijenjene rodne neravnopravnosti i stereotipa, percepcije da će brak pružiti „zaštitu”, obiteljske časti i manjka učinkovite zaštite prava dječaka i djevojčica, kao i štetnih praksi, percepcija, običaja i diskriminirajućih društvenih normi; budući da su ti faktori često otežani zbog ograničenog pristupa kvalitetnom obrazovanju i prilikama za zapošljavanje te ih neke ukorijenjene socijalne norme u pogledu dječjih, ranih i prisilnih brakova još više osnažuju;

| G. | budući da su dječji, rani i prisilni brakovi povezani s visokim rizikom od ranih i neželjenih trudnoća, visokom stopom smrtnosti majki i djece, niskom stopom planiranja obitelji i neželjenim trudnoćama s povećanim zdravstvenim rizicima, krajnje neodgovarajućim ili nepostojećim pristupom informacijama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem te djevojčice o kojima je riječ zbog njih najčešće prekinu obrazovanje; budući da se u nekim zemljama zabranjuje povratak u učionicu trudnim djevojkama i mladim majkama; budući da dječji brakovi također mogu dovesti do prisilnog rada, ropstva i prostitucije; |
| --- | --- |

G.

budući da su dječji, rani i prisilni brakovi povezani s visokim rizikom od ranih i neželjenih trudnoća, visokom stopom smrtnosti majki i djece, niskom stopom planiranja obitelji i neželjenim trudnoćama s povećanim zdravstvenim rizicima, krajnje neodgovarajućim ili nepostojećim pristupom informacijama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem te djevojčice o kojima je riječ zbog njih najčešće prekinu obrazovanje; budući da se u nekim zemljama zabranjuje povratak u učionicu trudnim djevojkama i mladim majkama; budući da dječji brakovi također mogu dovesti do prisilnog rada, ropstva i prostitucije;

| H. | budući da, iako Konvencija UN-a o pravima djeteta naglašava važnost mjera kojima se potiče redovito pohađanje škole, mnoge djevojčice nisu uključene u obrazovanje zbog niza čimbenika, primjerice zato što škole nisu dostupne ili su skupe; budući da dječji, rani i prisilni brakovi imaju nerazmjerno štetan utjecaj i doživotne posljedice za njegove žrtve te da se tim osobama često uskraćuje mogućnost nastavka obrazovanja; jer djevojčice u pravilu odustaju od školovanja tijekom pripremnog vremena prije sklapanja braka ili ubrzo nakon toga; budući da je obrazovanje, uključujući spolni odgoj, djelotvorno sredstvo za sprječavanje ranih i prisilnih brakova jer jednak pristup obrazovanju i osposobljavanju doprinosi osnaživanju i stvaranju prilika za zapošljavanje te promiče slobodu izbora i pravo na samoodređenje i aktivno sudjelovanje u društvu, čime se pojedincima omogućuje da slobodno od bilo kakvog oblika kontrole koja negativno utječe na njihova prava bez kojih su gospodarska, pravna, zdravstvena i socijalna situacija žena i djevojčica te razvoj društva u cjelini i dalje ograničeni; |
| --- | --- |

H.

budući da, iako Konvencija UN-a o pravima djeteta naglašava važnost mjera kojima se potiče redovito pohađanje škole, mnoge djevojčice nisu uključene u obrazovanje zbog niza čimbenika, primjerice zato što škole nisu dostupne ili su skupe; budući da dječji, rani i prisilni brakovi imaju nerazmjerno štetan utjecaj i doživotne posljedice za njegove žrtve te da se tim osobama često uskraćuje mogućnost nastavka obrazovanja; jer djevojčice u pravilu odustaju od školovanja tijekom pripremnog vremena prije sklapanja braka ili ubrzo nakon toga; budući da je obrazovanje, uključujući spolni odgoj, djelotvorno sredstvo za sprječavanje ranih i prisilnih brakova jer jednak pristup obrazovanju i osposobljavanju doprinosi osnaživanju i stvaranju prilika za zapošljavanje te promiče slobodu izbora i pravo na samoodređenje i aktivno sudjelovanje u društvu, čime se pojedincima omogućuje da slobodno od bilo kakvog oblika kontrole koja negativno utječe na njihova prava bez kojih su gospodarska, pravna, zdravstvena i socijalna situacija žena i djevojčica te razvoj društva u cjelini i dalje ograničeni;

| I. | budući da svake godine 17 milijuna maloljetnika dobije dijete, što ih prisiljava na preuzimanje odgovornosti i dovodi u opasnost njihovo zdravlje, obrazovanje i ekonomske izglede; budući da dječji, rani i prisilni brakovi izlažu djevojčice ranom rađanju, koje uključuje znatne rizike i poteškoće tijekom trudnoće i pri porodu, prije svega zbog nepostojećeg ili neodgovarajućeg pristupa zdravstvenoj skrbi, uključujući kvalitetnim zdravstvenim centrima, uslijed čega često dolazi do smrti rodilja; budući da postoji veći rizik od prenosivih bolesti, među ostalim i zaraze virusom HIV-a; budući da su komplikacije u trudnoći i pri porodu vodeći uzrok smrti djevojaka u dobi između 15 i 19 godina u zemljama s niskim ili srednje visokim dohotkom; budući da je za bebe koje rode majke adolescentice stopa smrtnosti viša za oko 50 % i da za te bebe postoji veći rizik od tjelesnih i kognitivnih poteškoća; budući da česte i rane trudnoće također mogu uzrokovati niz dugoročnih zdravstvenih komplikacija, pa čak i smrt; |
| --- | --- |

I.

budući da svake godine 17 milijuna maloljetnika dobije dijete, što ih prisiljava na preuzimanje odgovornosti i dovodi u opasnost njihovo zdravlje, obrazovanje i ekonomske izglede; budući da dječji, rani i prisilni brakovi izlažu djevojčice ranom rađanju, koje uključuje znatne rizike i poteškoće tijekom trudnoće i pri porodu, prije svega zbog nepostojećeg ili neodgovarajućeg pristupa zdravstvenoj skrbi, uključujući kvalitetnim zdravstvenim centrima, uslijed čega često dolazi do smrti rodilja; budući da postoji veći rizik od prenosivih bolesti, među ostalim i zaraze virusom HIV-a; budući da su komplikacije u trudnoći i pri porodu vodeći uzrok smrti djevojaka u dobi između 15 i 19 godina u zemljama s niskim ili srednje visokim dohotkom; budući da je za bebe koje rode majke adolescentice stopa smrtnosti viša za oko 50 % i da za te bebe postoji veći rizik od tjelesnih i kognitivnih poteškoća; budući da česte i rane trudnoće također mogu uzrokovati niz dugoročnih zdravstvenih komplikacija, pa čak i smrt;

| J. | budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju kršenje prava djeteta i oblik nasilja nad djevojčicama te da stoga države imaju obvezu da istraže navode, kazneno gone počinitelje i pruže pravnu zaštitu žrtvama, koje su prvenstveno žene i djevojčice; budući se ti brakovi moraju osuditi i da ih se ne može opravdati nikakvim kulturnim ili vjerskim razlozima; budući da dječji, rani i prisilni brakovi povećavaju rizik od rodno uvjetovanog nasilja, te su često uzrok nasilja i seksualnog, fizičkog, psihološkog, emocionalnog i financijskog zlostavljanja od strane člana obitelji ili partnera te drugih praksi koje štete ženama i djevojčicama, kao što su genitalno sakaćenje žena i takozvani zločini iz časti, te povećavaju rizik da djevojčice i žene tijekom života budu izložene diskriminaciji i rodno uvjetovanom nasilju; |
| --- | --- |

J.

budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju kršenje prava djeteta i oblik nasilja nad djevojčicama te da stoga države imaju obvezu da istraže navode, kazneno gone počinitelje i pruže pravnu zaštitu žrtvama, koje su prvenstveno žene i djevojčice; budući se ti brakovi moraju osuditi i da ih se ne može opravdati nikakvim kulturnim ili vjerskim razlozima; budući da dječji, rani i prisilni brakovi povećavaju rizik od rodno uvjetovanog nasilja, te su često uzrok nasilja i seksualnog, fizičkog, psihološkog, emocionalnog i financijskog zlostavljanja od strane člana obitelji ili partnera te drugih praksi koje štete ženama i djevojčicama, kao što su genitalno sakaćenje žena i takozvani zločini iz časti, te povećavaju rizik da djevojčice i žene tijekom života budu izložene diskriminaciji i rodno uvjetovanom nasilju;

| K. | budući da broj dječjih, ranih i prisilnih brakova znatno raste u situacijama nestabilnosti, oružanog sukoba te prirodnih i humanitarnih katastrofa, tijekom kojih često manjkaju prilike za pružanje liječničke i psihološke pomoći, pristup obrazovanju i zaradi te su narušene socijalne mreže i rutine; budući da tijekom migracijske krize neki roditelji žele zaštititi svoju djecu, osobito kćeri, od seksualnog nasilja, dok ih drugi vide kao financijsko opterećenje za obitelj, te stoga smatraju da nemaju drugog izbora nego da pristanu da one sklope brak prije navršenih 18 godina, smatrajući da će se tako izbaviti od siromaštva; |
| --- | --- |

K.

budući da broj dječjih, ranih i prisilnih brakova znatno raste u situacijama nestabilnosti, oružanog sukoba te prirodnih i humanitarnih katastrofa, tijekom kojih često manjkaju prilike za pružanje liječničke i psihološke pomoći, pristup obrazovanju i zaradi te su narušene socijalne mreže i rutine; budući da tijekom migracijske krize neki roditelji žele zaštititi svoju djecu, osobito kćeri, od seksualnog nasilja, dok ih drugi vide kao financijsko opterećenje za obitelj, te stoga smatraju da nemaju drugog izbora nego da pristanu da one sklope brak prije navršenih 18 godina, smatrajući da će se tako izbaviti od siromaštva;

| L. | budući da se u Istanbulskoj konvenciji prisilni brak prepoznaje kao oblik nasilja nad ženama te da se njome zahtijeva kriminaliziranje čina prisiljavanja djece na stupanje u brak te mamljenja djece u drugu zemlju kako bi ih se prisililo na stupanje u brak; budući da nedostatak pristupa žrtava zakonodavnoj, medicinskoj i socijalnoj potpori može pogoršati problem; budući da 11 država članica EU-a još nije ratificiralo Konvenciju; |
| --- | --- |

L.

budući da se u Istanbulskoj konvenciji prisilni brak prepoznaje kao oblik nasilja nad ženama te da se njome zahtijeva kriminaliziranje čina prisiljavanja djece na stupanje u brak te mamljenja djece u drugu zemlju kako bi ih se prisililo na stupanje u brak; budući da nedostatak pristupa žrtava zakonodavnoj, medicinskoj i socijalnoj potpori može pogoršati problem; budući da 11 država članica EU-a još nije ratificiralo Konvenciju;

| M. | budući da se zbog prirode dječjih, ranih ili prisilnih brakova mnogi slučajevi često ne prijavljuju, da zlostavljanje prelazi međunarodne i kulturne granice i da može predstavljati oblik trgovine ljudima, što dovodi do ropstva, iskorištavanja, i/ili kontrole; |
| --- | --- |

M.

budući da se zbog prirode dječjih, ranih ili prisilnih brakova mnogi slučajevi često ne prijavljuju, da zlostavljanje prelazi međunarodne i kulturne granice i da može predstavljati oblik trgovine ljudima, što dovodi do ropstva, iskorištavanja, i/ili kontrole;

| N. | budući da je u srpnju 2014. u Londonu održan prvi sastanak na vrhu pod nazivom „Girl Summit” u cilju mobiliziranja domaćih i međunarodnih napora za okončanje genitalnog sakaćenja žena te dječjih, ranih i prisilnih brakova unutar jedne generacije; |
| --- | --- |

N.

budući da je u srpnju 2014. u Londonu održan prvi sastanak na vrhu pod nazivom „Girl Summit” u cilju mobiliziranja domaćih i međunarodnih napora za okončanje genitalnog sakaćenja žena te dječjih, ranih i prisilnih brakova unutar jedne generacije;

| O. | budući da je sprečavanje svih oblika nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama, uključujući rane i prisilne brakove, te pronalaženje odgovora na njih, jedan od ciljeva Akcijskog plana EU-a za ravnopravnost spolova za razdoblje 2016. – 2020.; |
| --- | --- |

O.

budući da je sprečavanje svih oblika nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama, uključujući rane i prisilne brakove, te pronalaženje odgovora na njih, jedan od ciljeva Akcijskog plana EU-a za ravnopravnost spolova za razdoblje 2016. – 2020.;

| P. | budući da će do 2030. dječji brakovi zemlje u razvoju koštati bilijune dolara (5); |
| --- | --- |

P.

budući da će do 2030. dječji brakovi zemlje u razvoju koštati bilijune dolara (5);

| Q. | budući da su dječji i rani brakovi i dalje tabu te se o njima mora javno govoriti kako bi se okončale svakodnevne patnje djevojčica i djevojaka i kako bi se stalo na kraj ustrajnom kršenju njihovih ljudskih prava; budući da je jedan od načina da se to učini podupiranje i širenje rada novinara, umjetnika, fotografa i aktivista koji se bave pitanjem ranih brakova; |
| --- | --- |

Q.

budući da su dječji i rani brakovi i dalje tabu te se o njima mora javno govoriti kako bi se okončale svakodnevne patnje djevojčica i djevojaka i kako bi se stalo na kraj ustrajnom kršenju njihovih ljudskih prava; budući da je jedan od načina da se to učini podupiranje i širenje rada novinara, umjetnika, fotografa i aktivista koji se bave pitanjem ranih brakova;

| 1. | napominje da neke države članice EU-a dopuštaju sklapanje braka sa 16 godina uz suglasnost roditelja; poziva zakonodavce, kako u državama EU-a tako i u trećim zemljama, da utvrde jedinstvenu dob od 18 godina kao minimalnu dob za sklapanje braka i da uvedu potrebne administrativne, pravosudne i financijske mjere kako bi izvršili taj zahtjev, na primjer promicanjem registracije brakova i rođenja te jamčeći da djevojčice imaju pristup institucionalnim mehanizmima potpore, među ostalim psihosocijalnom savjetovanju, zaštitnim mehanizmima te prilikama za ekonomsko osnaživanje; ponavlja da bi dječje, rane i prisilne brakove trebalo smatrati teškom povredom ljudskih prava i kršenjem temeljnih prava djece, prije svega prava na slobodno davanje suglasnosti i prava na vlastiti integritet te duševno zdravlje, no također posredno i prava na obrazovanje te uživanje svih građanskih i političkih prava; osuđuje dječje, rane i prisilne brakove te smatra da bi svaku povredu s njima povezanog zakonodavstva trebalo rješavati na učinkovit i razmjeran način; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je važno uhvatiti se u koštac s višestrukim uzrocima dječjih, ranih i prisilnih brakova, među ostalim štetnim tradicijama, trajnim siromaštvom, sukobima, običajima, posljedicama prirodnih katastrofa, predrasudama, nepoštivanjem rodne ravnopravnosti i prava žena i djevojčica te njihova zdravlja i dobrobiti, manjkom odgovarajućih obrazovnih prilika te slabim pravnim i političkim odgovorima, uz pridavanje posebne pozornosti djeci iz zajednica u nepovoljnom položaju; u tom pogledu poziva EU i države članice da rade zajedno s odgovarajućim tijelima UN-a i drugim partnerima kako bi skrenuli pozornost na pitanje dječjih, ranih i prisilnih brakova; poziva EU i države članice da ispune ciljeve Programa održivog razvoja do 2030. kako bi se na djelotvorniji način borili protiv štetnih praksi, kao što je genitalno sakaćenje žena, i kako bi se odgovorne osobe izvelo pred lice pravde; podržava povećano financiranje koje EU i njegove države članice upućuju preko mehanizama razvojne pomoći kako bi se promicali rodna ravnopravnost i obrazovanje i povećale obrazovne mogućnosti za žene i djevojčice te mogućnosti za njihovo sudjelovanje u razvoju zajednica te gospodarskom i političkom vodstvu u cilju rješavanja uzroka dječjih, ranih i prisilnih brakova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da zakonska zabrana dječjih, ranih i prisilnih brakova ne jamči sama po sebi prestanak tih praksi; poziva EU i njegove države članice da bolje usklade i ojačaju provedbu međunarodnih ugovora, zakonodavstva i programa, kao i diplomatske odnose s vladama i organizacijama u trećim zemljama kako bi se posvetili pitanjima koja se odnose na dječje, rane i prisilne brakove; poziva da se poduzmu svi mogući napori kako bi se provele zakonske zabrane te kako bi se one nadopunile opsežnijim skupom zakona i politika; priznaje da se u tu svrhu trebaju donijeti i provesti sveobuhvatne i cjelovite politike, strategije i programi, uključujući stavljanje izvan snage diskriminatornih pravnih odredbi o braku i donošenje poticajnih mjera za osnaživanje djevojčica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da su rodna neravnopravnost, općenito nepoštovanje djevojčica i žena i ustrajanje na kulturnim i društvenim običajima kojima se nastavlja diskriminacija djevojčica, djevojaka i žena među najvećim preprekama u borbi protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova; nadalje ističe poveznicu između dječjih, ranih i prisilnih brakova i nasilja zbog časti te poziva da se ti zločini na pravilan način istraže, a počinitelji kazneno gone; napominje osim toga da dječaci i mladići također mogu biti žrtve takvog nasilja; poziva da se, uz obrazovanje i nastojanja za podizanje razine osviještenosti u partnerskim zemljama, pristupi rješavanju problema tih praksi u okviru svih relevantnih programa EU-a i političkih dijaloga EU-a s partnerskim zemljama kako bi se osigurali mehanizmi s pomoću kojih će se s njima uhvatiti u koštac; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da bi Europska unija, kao vodeći globalni akter na području razvoja i ljudskih prava, trebala imati glavnu ulogu u suradnji s regionalnim organizacijama i lokalnim zajednicama u cilju sveobuhvatne borbe protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova; poziva EU i države članice da surađuju s tijelima kaznenog progona i pravosudnim sustavima u trećim zemljama te da osiguraju osposobljavanje i tehničku pomoć kako bi pomogli pri donošenju i provedbi zakonodavstva u vezi sa zabranom dječjih, ranih i prisilnih brakova te uklanjanju zakona, društvenih normi i kulturnih tradicija koji zaustavljaju put prema ostvarenju prava i slobode za djevojčice i žene; poziva države članice EU-a da doprinose inicijativama kao što je inicijativa EU-a i UN-a Spotlight koja se bavi uklanjanjem svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stoga poziva one države članice EU-a koje to još nisu učinile da u svoja nacionalna zakonodavstva unesu potpunu zabranu dječjih, ranih i prisilnih brakova, da provode kaznene zakone i ratificiraju Istanbulsku konvenciju; poziva države članice da surađuju s civilnim društvom kako bi se uskladile njihove aktivnosti u tom području; ističe važnost odgovarajuće i dugoročne potpore utočištima za žene i izbjeglice te raseljenu djecu i djecu bez pratnje, tako da nikome ne bude uskraćena zaštita zbog nedostatka sredstava; poziva sve države članice da provode zakonodavne odredbe o minimalnoj dobi za sklapanje braka i da prate stanje prikupljanjem podataka razvrstanih po spolu i dokaza o povezanim čimbenicima kako bi se mogao bolje procijeniti opseg problema; traži od Komisije stvaranje europske baze podataka za praćenje pojave prisilnih brakova koja bi uključivala informacije iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče Europsku uniju da, u okviru svoje vanjske politike i politike razvojne suradnje, svojim partnerima ponudi strateški sporazum i da u tom smislu zahtijeva:






  (a) | da se zabrane dječji, rani i prisilni brakovi u svim partnerskim zemljama, uklone sve rupe u zakonima i provodi zakonodavstvo u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava, uključujući ukidanje svih odredbi kojima bi se mogli omogućiti, opravdati ili poticati dječji, rani ili prisilni brakovi, među kojima i one odredbe koje omogućavaju počiniteljima silovanja, seksualnog zlostavljanja i otmica te osobama odgovornima za trgovinu ljudima i moderne oblike ropstva da izbjegnu progon i kažnjavanje tako što stupaju u brak sa svojim žrtvama, posebice stavljanjem izvan snage ili izmjenom tih zakona; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

da se zabrane dječji, rani i prisilni brakovi u svim partnerskim zemljama, uklone sve rupe u zakonima i provodi zakonodavstvo u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava, uključujući ukidanje svih odredbi kojima bi se mogli omogućiti, opravdati ili poticati dječji, rani ili prisilni brakovi, među kojima i one odredbe koje omogućavaju počiniteljima silovanja, seksualnog zlostavljanja i otmica te osobama odgovornima za trgovinu ljudima i moderne oblike ropstva da izbjegnu progon i kažnjavanje tako što stupaju u brak sa svojim žrtvama, posebice stavljanjem izvan snage ili izmjenom tih zakona;

| (b) | da se nakon stupanja tog zakona na snagu ta zabrana poštuje i provodi u praksi na svim razina te da se uspostave sveobuhvatne i cjelovite strategije i programi koji uključuju postupne mjerljive ciljeve radi sprječavanja i iskorjenjivanja dječjih, ranih i prisilnih brakova, kao i da se financiraju i ocjenjuju na odgovarajući način, osobito osiguravanjem pristupa pravosuđu i mehanizmima odgovornosti i pravnim sredstvima; |
| --- | --- |

(b)

da se nakon stupanja tog zakona na snagu ta zabrana poštuje i provodi u praksi na svim razina te da se uspostave sveobuhvatne i cjelovite strategije i programi koji uključuju postupne mjerljive ciljeve radi sprječavanja i iskorjenjivanja dječjih, ranih i prisilnih brakova, kao i da se financiraju i ocjenjuju na odgovarajući način, osobito osiguravanjem pristupa pravosuđu i mehanizmima odgovornosti i pravnim sredstvima;

| (c) | da partnerske vlade pokažu trajno vodstvo i političku volju da se stane na kraj dječjim brakovima te razviju sveobuhvatne pravne okvire i akcijske planove s jasnim ključnim točkama i rasporedom za uključivanje mjera za sprječavanje dječjih brakova u različite sektore te promiču političko, socijalno, kulturno i civilno okružje u kojem se štite i osnažuju žene i djevojčice te podržava rodna ravnopravnost; |
| --- | --- |

(c)

da partnerske vlade pokažu trajno vodstvo i političku volju da se stane na kraj dječjim brakovima te razviju sveobuhvatne pravne okvire i akcijske planove s jasnim ključnim točkama i rasporedom za uključivanje mjera za sprječavanje dječjih brakova u različite sektore te promiču političko, socijalno, kulturno i civilno okružje u kojem se štite i osnažuju žene i djevojčice te podržava rodna ravnopravnost;

| (d) | da se mobiliziraju sredstva potrebna za ostvarenje tog cilja, vodeći računa o tome da se suradnja u području borbe protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova omogući svim subjektima iz institucija, kao što su stručnjaci iz područja sudstva, obrazovanja i zdravstva, policija te lokalni i vjerski vođe, kao i civilnom društvu; |
| --- | --- |

(d)

da se mobiliziraju sredstva potrebna za ostvarenje tog cilja, vodeći računa o tome da se suradnja u području borbe protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova omogući svim subjektima iz institucija, kao što su stručnjaci iz područja sudstva, obrazovanja i zdravstva, policija te lokalni i vjerski vođe, kao i civilnom društvu;

| (e) | da se iznos razvojne pomoći dodijeljene vladinim tijelima zemlje primatelja uvjetuje pridržavanjem zahtjeva u pogledu ljudskih prava, uključujući u pogledu borbe protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova; |
| --- | --- |

(e)

da se iznos razvojne pomoći dodijeljene vladinim tijelima zemlje primatelja uvjetuje pridržavanjem zahtjeva u pogledu ljudskih prava, uključujući u pogledu borbe protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova;

| (f) | da se UNFPA i Fond Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) uključe u trostranu suradnju kojom bi se te organizacije, Europska unija, države članice i njihove organizacije civilnog društva koje djeluju na tom području te partnerske zemlje povezale u borbi protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova, provedbom nacionalnih akcijskih planova utvrđenih proračunom, dajući prednost programima i metodama kojima se mogu nadići spomenute kulturne, vjerske ili plemenske prakse, a koje u praksi predstavljaju najteža kršenja prava i dostojanstva djeteta; poziva da se tom suradnjom također pristupi rješavanju povezanog problema nasilja iz časti; |
| --- | --- |

(f)

da se UNFPA i Fond Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) uključe u trostranu suradnju kojom bi se te organizacije, Europska unija, države članice i njihove organizacije civilnog društva koje djeluju na tom području te partnerske zemlje povezale u borbi protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova, provedbom nacionalnih akcijskih planova utvrđenih proračunom, dajući prednost programima i metodama kojima se mogu nadići spomenute kulturne, vjerske ili plemenske prakse, a koje u praksi predstavljaju najteža kršenja prava i dostojanstva djeteta; poziva da se tom suradnjom također pristupi rješavanju povezanog problema nasilja iz časti;

| (g) | da se u provedbi spomenutih programa osloni na povezane konvencije i tekstove kao i na konkretne ciljeve usvojene rezolucijom Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 25. rujna 2015. u okviru Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 3 (jamčenje zdravog života i promicanje dobrobiti za sve bez obzira na dobnu skupinu), cilja br. 4. (jamčenje uključivog i pravednog kvalitetnog obrazovanja i promicanje mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve) i cilja br. 16. (promicanje miroljubivih i uključivih društva za održiv razvoj, pružanje pristupa pravdi za sve i izgradnja učinkovitih, odgovornih i uključivih institucija na svim razinama) te posebno okončanja zlostavljanja, izrabljivanja te svih oblika nasilja nad djecom i mučenja djece, kao i trgovanja djecom; |
| --- | --- |

(g)

da se u provedbi spomenutih programa osloni na povezane konvencije i tekstove kao i na konkretne ciljeve usvojene rezolucijom Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 25. rujna 2015. u okviru Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 3 (jamčenje zdravog života i promicanje dobrobiti za sve bez obzira na dobnu skupinu), cilja br. 4. (jamčenje uključivog i pravednog kvalitetnog obrazovanja i promicanje mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve) i cilja br. 16. (promicanje miroljubivih i uključivih društva za održiv razvoj, pružanje pristupa pravdi za sve i izgradnja učinkovitih, odgovornih i uključivih institucija na svim razinama) te posebno okončanja zlostavljanja, izrabljivanja te svih oblika nasilja nad djecom i mučenja djece, kao i trgovanja djecom;

| (h) | da se provedba tih programa oslanja na cilj br. 5 (postizanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje svih žena i djevojčica), uključujući pristup planiranju obitelji i cjelokupnom rasponu javnih i univerzalnih prava u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, posebno modernim metodama kontracepcije te sigurnom i zakonitom pobačaju za djevojčice; poziva Komisiju i države članice da u ovom kontekstu podrže pokret SheDecides i obvežu se na dodatno financiranje međunarodne potpore za usluge spolnog i reproduktivnog zdravlja, uključujući siguran pobačaj i informacije o pobačaju, u cilju suzbijanja pravila globalnog blokiranja koje je američka vlada ponovno uvela početkom 2017.; |
| --- | --- |

(h)

da se provedba tih programa oslanja na cilj br. 5 (postizanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje svih žena i djevojčica), uključujući pristup planiranju obitelji i cjelokupnom rasponu javnih i univerzalnih prava u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, posebno modernim metodama kontracepcije te sigurnom i zakonitom pobačaju za djevojčice; poziva Komisiju i države članice da u ovom kontekstu podrže pokret SheDecides i obvežu se na dodatno financiranje međunarodne potpore za usluge spolnog i reproduktivnog zdravlja, uključujući siguran pobačaj i informacije o pobačaju, u cilju suzbijanja pravila globalnog blokiranja koje je američka vlada ponovno uvela početkom 2017.;

| (i) | da se pitanja povezana s dječjim, ranim i prisilnim brakovima postavljaju u trajnom dijalogu između posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava, Stavrosa Lambrinidisa i trećih zemalja; potiče Komisiju i države članice da uključe rodnu perspektivu u izgradnju mira i programe obnove nakon sukoba, da razviju programe za ekonomske mogućnosti i obrazovne programe za djevojčice, djevojke i žene koje su žrtve dječjih, ranih i prisilnih brakova te da im olakšaju pristup uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u područjima zahvaćenima sukobima; |
| --- | --- |

(i)

da se pitanja povezana s dječjim, ranim i prisilnim brakovima postavljaju u trajnom dijalogu između posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava, Stavrosa Lambrinidisa i trećih zemalja; potiče Komisiju i države članice da uključe rodnu perspektivu u izgradnju mira i programe obnove nakon sukoba, da razviju programe za ekonomske mogućnosti i obrazovne programe za djevojčice, djevojke i žene koje su žrtve dječjih, ranih i prisilnih brakova te da im olakšaju pristup uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u područjima zahvaćenima sukobima;

| 8. | smatra da je u okviru borbe protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova od ključne važnosti stvoriti prostor za dijalog u duhu poštovanja s vođama zajednica i podići razinu osviještenosti u čitavoj javnosti te osobito među ugroženim osobama, služeći se obrazovnim i informativnim kampanjama te društvenim mrežama i novim medijima; stoga poziva na razvoj transverzalnih vladinih, pravnih, društvenih i diplomatskih aktivnosti u cilju sprječavanja takvih praksi; smatra da je važno povezati se s ključnim dionicima u lokalnim zajednicama kao što su učenici i učenice adolescentske dobi, nastavnici, roditelji, lokalni i vjerski vođe preko programa prilagođenih zajednici ili programima za podizanje razine osviještenosti u cilju ukazivanja na negativan učinak dječjih brakova na djecu, obitelji i zajednice te povesti dijalog o postojećem zakonu o dječjim brakovima i rodnoj neravnopravnosti te pristupanju sredstvima za rješavanje tih pitanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je osnaživanje žena i djevojčica obrazovanjem, socijalnom potporom i gospodarskim mogućnostima ključan alat za borbu protiv tih praksi; preporučuje da EU promiče i štiti jednaka prava za žene i djevojčice u pogledu pristupa obrazovanju, uz poseban naglasak na besplatnom i kvalitetnom osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju te uključivanju obrazovanja o spolnom i reproduktivnom zdravlju u školske kurikulume te pružanju obiteljima djevojčica financijskih poticaja i/ili pomoći za upis u školu i dovršenje školovanja; ističe da je potrebno djeci izbjeglicama zajamčiti potpuni pristup obrazovanju te promicati njihovu integraciju i uključenost u nacionalne obrazovne sustave; prepoznaje potrebu za pružanjem podrške i zaštite onima kojima prijete dječji, rani ili prisilni brakovi i onima koji su u takvim brakovima, u pogledu obrazovanja, psihološke i socijalne potpore, smještaju i drugim kvalitetnim socijalnim uslugama, kao i uslugama u području mentalnog, spolnog i reproduktivnog zdravlja i zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Europsku uniju da osigura osposobljavanje za vladine dužnosnike, uključujući njihovo diplomatsko osoblje, socijalne radnike, vjerske vođe i vođe zajednica, tijela kaznenog progona, pravosudne sustave trećih zemalja, učitelje, nastavnike i drugo osoblje u kontaktu s potencijalnim žrtvama, kako bi reagirali na slučajeve dječjeg braka i rodno uvjetovanog nasilja te bili sposobniji identificirati djevojčice i dječake izložene dječjim, prisilnim i ranim brakovima, obiteljskom nasilju, riziku od seksualnog nasilja i svim drugim praksama koje ugrožavaju ljudska prava i dostojanstvo te im pružiti podršku, kao i poduzeti učinkovite mjere kako bi se osiguralo poštovanje prava i dostojanstva tih osoba; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Europsku uniju da se pobrine o provedbi osposobljavanja policijskih službenika kako bi bili obučeniji za zaštitu prava djevojčica izloženih ranim i prisilnim brakovima, obiteljskom nasilju, riziku od silovanja i svim drugim praksama kojima se narušava ljudsko dostojanstvo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da osiguraju ženama, djevojkama i djevojčicama migranticama neovisnu boravišnu dozvolu koja ne ovisi o statusu njihova bračnog druga ili partnera, osobito za žrtve fizičkog i psihičkog nasilja, uključujući prisilne ili dogovorene brakove, te da zajamče poduzimanje svih administrativnih mjera za njihovu zaštitu, uključujući učinkovit pristup pomoći i zaštitnim mehanizmima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU i njegove države članice da razmisle o potpori i poboljšanju mjera zaštite u trećim zemljama, kao što su sigurne kuće i pristup pravnoj, medicinskoj i, prema potrebi, konzularnoj pomoći za žrtve dječjih, ranih i prisilnih brakova; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potvrđuje da je Europska unija predana poštovanju ljudskih prava i temeljnih vrijednosti kao što su poštovanje ljudskog dostojanstva i da mora besprijekorno djelovati na razini država članica te poziva Komisiju da započne opsežnu kampanju za podizanje razine osviještenosti i da jednu europsku godinu posveti borbi protiv dječjih, ranih i prisilnih brakova; |
| --- | --- |

14.

| 15. | snažno potiče globalno partnerstvo Girls Not Brides čiji je cilj okončati dječje brakove i pomoći djevojčicama da ostvare svoj puni potencijal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja trenutačnu kampanju Afričke unije za okončanje dječjih brakova i rad organizacija kao što je Royal Commonwealth Society koje zagovaraju veće djelovanje u cilju okončanja dječjih brakova i uklanjanja rodne nejednakosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je potrebno smjesta informirati i educirati muškarce i dječake kako bi ih se uključilo u zaštitu ljudskih prava, uključujući prava djece i žena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0379.

(2)  SL C 289, 9.8.2016., str. 57.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_action_plan_on_human_rights_and_democracy_en_2.pdf

(5)  Wodon, Quentin T.; Male, Chata; Nayihouba, Kolobadia Ada; Onagoruwa, Adenike Opeoluwa; Savadogo, Aboudrahyme; Yedan, Ali; Edmeades, Jeff; Kes, Aslihan; John, Neetu; Murithi, Lydia; Steinhaus, Mara; Petroni, Suzanne, Ekonomski učinci dječjih brakova: Globalno objedinjeno izvješće, Economic Impacts of Child Marriage, Washington, D.C., World Bank Group, 2017.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/65

---

P8_TA(2018)0293

Definicija malih i srednjih poduzeća

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o definiciji malih i srednjih poduzeća (2018/2545(RSP))

(2020/C 118/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2003/361/EC od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2003/361/EC od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. veljače 2011. naslovljenu „Revizija Akta o malom poduzetništvu za Europu „Small Business Act”” (COM(2011)0078) i s njom povezanu Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. svibnja 2011. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. veljače 2011. naslovljenu „Revizija Akta o malom poduzetništvu za Europu „Small Business Act”” (COM(2011)0078) i s njom povezanu Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. svibnja 2011. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012. naslovljenu „Mala i srednja poduzeća: konkurentnost i poslovne prilike” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012. naslovljenu „Mala i srednja poduzeća: konkurentnost i poslovne prilike” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o obiteljskim poduzećima u Europi (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o obiteljskim poduzećima u Europi (4),

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda Suda Europske unije od 15. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda Suda Europske unije od 15. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući predvodnici u Europi: inicijativa za novoosnovana i rastuća poduzeća” COM(2016)0733, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući predvodnici u Europi: inicijativa za novoosnovana i rastuća poduzeća” COM(2016)0733,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o definiciji MSP-ova (O-000050/2018 – B8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o definiciji MSP-ova (O-000050/2018 – B8-0031/2018),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

| — | uzimajući u obzir članak 128. i članak 123. stavak 2. do 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. i članak 123. stavak 2. do 8. Poslovnika,

| A. | budući da 23 milijuna MSP-ova u Uniji, koja čine oko 99 % svih poduzeća, zapošljavaju gotovo dvije trećine radno aktivnih Europljana, osiguravaju više od 90 milijuna radnih mjesta i stvaraju dodanu vrijednost u iznosu od 3,9 bilijuna EUR; budući da bitno doprinose gospodarskom rastu, socijalnoj koheziji, stvaranju i održavanju održivih i visokokvalitetnih radnih mjesta i ključni su pokretači u kontekstu energetske tranzicije, borbe protiv klimatskih promjena i konkurentnosti EU-a u području zelene tehnologije te u znatnoj mjeri stvaraju inovacije u EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da 23 milijuna MSP-ova u Uniji, koja čine oko 99 % svih poduzeća, zapošljavaju gotovo dvije trećine radno aktivnih Europljana, osiguravaju više od 90 milijuna radnih mjesta i stvaraju dodanu vrijednost u iznosu od 3,9 bilijuna EUR; budući da bitno doprinose gospodarskom rastu, socijalnoj koheziji, stvaranju i održavanju održivih i visokokvalitetnih radnih mjesta i ključni su pokretači u kontekstu energetske tranzicije, borbe protiv klimatskih promjena i konkurentnosti EU-a u području zelene tehnologije te u znatnoj mjeri stvaraju inovacije u EU-u;

| B. | budući da 90 % MSP-ova u EU-u i 93 % svih poduzeća u nefinancijskom poslovnom sektoru Europske unije čine mikropoduzeća, koja stvaraju najveći dio dodane vrijednosti i najveći su poslodavci među MSP-ovima jer zapošljavaju oko 30 % radne snage u EU-u te stoga zaslužuju posebnu pozornost; |
| --- | --- |

B.

budući da 90 % MSP-ova u EU-u i 93 % svih poduzeća u nefinancijskom poslovnom sektoru Europske unije čine mikropoduzeća, koja stvaraju najveći dio dodane vrijednosti i najveći su poslodavci među MSP-ovima jer zapošljavaju oko 30 % radne snage u EU-u te stoga zaslužuju posebnu pozornost;

| C. | budući da su administrativno opterećenje i financijske prepreke za MSP-ove, u usporedbi s većim poduzećima i bez obzira na njihovu organizacijsku strukturu, nerazmjerno visoki te predstavljaju prepreku za njihovu konkurentnost, izvoz i stvaranje radnih mjesta; budući da MSP-ovi na razini EU-a te na regionalnoj i lokalnoj razini imaju koristi od posebne potpore, uključujući mogućnosti financiranja i pojednostavnjene postupke, ali bi se, osim izrečenih političkih obećanja, mogli uložiti dodatni napori oko stvaranja jednostavnijeg okruženja koje bi pogodovalo malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

C.

budući da su administrativno opterećenje i financijske prepreke za MSP-ove, u usporedbi s većim poduzećima i bez obzira na njihovu organizacijsku strukturu, nerazmjerno visoki te predstavljaju prepreku za njihovu konkurentnost, izvoz i stvaranje radnih mjesta; budući da MSP-ovi na razini EU-a te na regionalnoj i lokalnoj razini imaju koristi od posebne potpore, uključujući mogućnosti financiranja i pojednostavnjene postupke, ali bi se, osim izrečenih političkih obećanja, mogli uložiti dodatni napori oko stvaranja jednostavnijeg okruženja koje bi pogodovalo malim i srednjim poduzećima;

| D. | budući da se u stotinjak pravnih akata Unije nalaze pozivanja na definiciju MSP-ova (dalje u tekstu: „definicija MSP-ova)” , i to u prvom redu u područjima politike tržišnog natjecanja, zakonodavstvu o financijskom tržištu, u kontekstu strukturnih sredstava, sredstava za istraživanje i inovacije, ali i zakonodavstvu o radu, okolišu, energiji, zaštiti potrošača te socijalnom zakonodavstvu, kao na primjer u sekundarnom zakonodavstvu o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i Direktivi o energetskoj učinkovitosti; |
| --- | --- |

D.

budući da se u stotinjak pravnih akata Unije nalaze pozivanja na definiciju MSP-ova (dalje u tekstu: „definicija MSP-ova)” , i to u prvom redu u područjima politike tržišnog natjecanja, zakonodavstvu o financijskom tržištu, u kontekstu strukturnih sredstava, sredstava za istraživanje i inovacije, ali i zakonodavstvu o radu, okolišu, energiji, zaštiti potrošača te socijalnom zakonodavstvu, kao na primjer u sekundarnom zakonodavstvu o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i Direktivi o energetskoj učinkovitosti;

| E. | budući da je usklađeno pravno okruženje s jasnim pravilima korisno za sva poduzeća i da je stroga definicija MSP-ova instrument kojim se mogu ublažiti nedjelovanje tržišta i poteškoće povezane s natjecanjem među poduzećima koja se razlikuju po veličini, vlasničkoj strukturi i poslovnim modelima; |
| --- | --- |

E.

budući da je usklađeno pravno okruženje s jasnim pravilima korisno za sva poduzeća i da je stroga definicija MSP-ova instrument kojim se mogu ublažiti nedjelovanje tržišta i poteškoće povezane s natjecanjem među poduzećima koja se razlikuju po veličini, vlasničkoj strukturi i poslovnim modelima;

| F. | budući da Komisija redovito prati provedbu definicije EU-a za MSP-ove; budući da je evaluacija provedena u više navrata, 2006., 2009. i posljednji put 2012., te da je zaključeno da nema potrebe za većom revizijom definicije EU-a za MSP-ove; |
| --- | --- |

F.

budući da Komisija redovito prati provedbu definicije EU-a za MSP-ove; budući da je evaluacija provedena u više navrata, 2006., 2009. i posljednji put 2012., te da je zaključeno da nema potrebe za većom revizijom definicije EU-a za MSP-ove;

| G. | budući da, s obzirom na međusektorski vrijednosni lanac za MSP-ove, treba smanjiti institucionalne, tehničke i birokratske prepreke te da su potrebne učinkovite politike kojima se podupire stvaranje mreža koje povezuju poduzeća; |
| --- | --- |

G.

budući da, s obzirom na međusektorski vrijednosni lanac za MSP-ove, treba smanjiti institucionalne, tehničke i birokratske prepreke te da su potrebne učinkovite politike kojima se podupire stvaranje mreža koje povezuju poduzeća;

| H. | budući da definicija MSP-ova mora pomoći u stvaranju kvalitetnih radnih mjesta, poboljšanju uvjeta rada i sigurnosti te ograničavanju svih zloupotreba na apsolutni minimum; |
| --- | --- |

H.

budući da definicija MSP-ova mora pomoći u stvaranju kvalitetnih radnih mjesta, poboljšanju uvjeta rada i sigurnosti te ograničavanju svih zloupotreba na apsolutni minimum;

Definicija MSP-ova

Aktivnosti Komisije

| 1. | pozdravlja početnu procjenu učinka od strane Komisije i zalaže se za to da se naglasak stavi na poduzeća koja trebaju potporu i jednostavna pravila kako bi se stvorili optimalni uvjeti za sigurnost pri planiranju i pravna sigurnost za MSP-ove; u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je Komisija provela javno savjetovanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da treba zadržati fleksibilnost predviđenu u Preporuci iz 2003. s obzirom na posebna obilježja tog strateškog instrumenta i brojne razlike među malim i srednjim poduzećima i državama članicama; uvjeren je da se opća struktura definicije mora očuvati i primjenjivati uz pravu kombinaciju već utvrđenih kriterija; |
| --- | --- |

2.

Ponovna ocjena definicije MSP-ova

| 3. | poziva Komisiju da spriječi velike aktere da eventualno stvore umjetne korporativne strukture kako bi ostvarili korist od definicije MSP-ova, što bi moglo dovesti do neopravdane i šire raspodjele dostupne potpore, koja tada ne bi bila dostupna MSP-ovima kojima je potrebna; naglašava da prilagodba definicije malih i srednjih poduzeća treba uvijek biti na korist MSP-ova i olakšati im pristup javnoj potpori; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da razmotri ažuriranje definicije MSP-ova te da uzme u obzir i ekonomska predviđanja Komisije u pogledu inflacije i produktivnosti rada kako bi se u nadolazećim godinama izbjegla potreba brze ponovne prilagodbe; smatra da bi se buduće prilagodbe definicije malih i srednjih poduzeća trebale provoditi tako da se njima osigurava dugoročna stabilnost definicije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorava da je broj zaposlenika postao opće prihvaćen kriterij te bi trebao ostati glavni kriterij; uviđa da kriterij broja zaposlenika ima određena ograničenja u pogledu točnosti usporedbe diljem EU-a i stoga smatra da su godišnji promet i bilance također važni kriteriji za definiciju; nadalje ističe da je važno na odgovarajući način priznati novoosnovana poduzeća i „mikropoduzeća”, a time i akronim MMSP; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je potrebno pojasniti pojmove „povezana poduzeća” i „partnerska poduzeća” kao i status MSP-ova pri spajanjima; smatra da je nadasve bitno pojednostavniti postupke, birokraciju i važeće odredbe; u tom smislu poziva Komisiju da pojednostavni važeće odredbe; smatra da, ako novoosnovana poduzeća surađuju sa zajedničkim poduzećima, prilikom procjene statusa MSP-a novoosnovanog poduzeća ne treba uzimati u obzir poduzeća povezana sa zajedničkim poduzećima, pod uvjetom da se ne radi o umjetnoj konstrukciji i da nema ostalih vrsta odnosa novoosnovanog poduzeća s povezanim poduzećima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da podrži grupiranje poduzeća, posebno klastere i mreže poduzeća, u cilju poticanja racionalizacije troškova i unaprjeđenja razmjene znanja i stručnosti, osobito kada je riječ o inovacijama u području proizvoda i usluga te u području postupaka. |
| --- | --- |

7.

Ostale primjedbe uz definiciju MSP-ova

| 8. | podržava inicijativu Komisije za novoosnovana i rastuća poduzeća; promicanje poduzetništva smatra važnim za gospodarski rast u Uniji; pozdravlja prijelazno razdoblje od dvije godine tijekom kojeg bi, na primjer, ubrzano rastuća poduzeća zadržala status MSP-a; traži da se ocijeni je li potrebno produljiti prijelazno razdoblje; poziva Komisiju da nastavi s radom na pomaganju poduzetnicima, novoosnovanim poduzećima i MSP-ovima u prikupljanju sredstava, uključujući nove inicijative poput skupnog financiranja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da se instrumentima gospodarske diplomacije na razini Unije, kao što je primjerice misija za rast, mogu bolje rješavati gospodarski izazovi i iskorištavati prilike na globalnoj razini; poziva Komisiju da u okviru strategije za industrijsku politiku EU-a u to područje uloži više napora, a da pri tome ne stvori dvostruke strukture; u tom smislu poziva da se stvori pokazatelj za MSP-ove „potencijal za izvoz u odnosu na veličinu poduzeća” kako bi se poboljšale informacije i primjeri najbolje prakse o mogućnostima internacionalizacije i međunarodne konkurentnosti MSP-ova te da se MSP-ovima s velikim potencijalom za izvoz ponudi posebna potpora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zabrinut je da se poduzećima na koja se ne primjenjuje definicija MSP-ova, a koja ipak imaju tipičnu strukturu srednjih poduzeća, takozvanim „poduzećima srednje tržišne kapitalizacije” u politici ne poklanja adekvatna pozornost unatoč njihovu velikom doprinosu zapošljavanju i rastu zahvaljujući njihovoj produktivnosti; stoga poziva Komisiju da razmotri uspostavu zasebne definicije tih poduzeća kako bi se omogućile ciljane mjere za poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, a pri čemu bi se izbjeglo da se definicija MSP-ova proširi u tolikoj mjeri da bi to ugrozilo njezine početne ciljeve; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da, uz MSP-ove, slobodne djelatnike i velika poduzeća, i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije doprinose zapošljavanju i rastu, posebno zahvaljujući svojoj produktivnosti, te da stoga zaslužuju da im se u politikama EU-a posveti adekvatna pozornost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da uz prioritetne mjere za MSP-ove iz EU-a provjeri pokretanje inicijative usmjerene na sredstva koja bi obuhvatila pristup suradnji u području istraživanja, strategije digitalizacije i razvoj izvoznih tržišta; |
| --- | --- |

12.

Obveze izvješćivanja, statistički podaci, studije i procjene učinka

| 13. | smatra da bi se u budućem programu COSME i devetom okvirnom programu te programima strukturnih fondova u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru trebalo nastaviti izdvajati dovoljna sredstva za podupiranje MSP-ova koji teže inovacijama i stvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je važno imati jasnu i jedinstvenu definiciju MSP-ova u kontekstu tekućih pregovora o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije s obzirom na to da su MSP-ovi definirani u pravu EU-a i da im se često daje poseban status u trgovinskim sporazumima Unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da detaljno istraži moguće učinke definicije MSP-ova na gospodarski razvoj i efekte ovisnosti koji se očituju u tome da se poduzeća dobrovoljno odriču rasta kako bi izbjegla birokratska opterećenja i ostale obveze koje bi nastale gubitkom statusa MSP-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da mala lokalna poduzeća koja pružaju javne usluge te ispunjavaju kriterije za MSP-ove imaju važnu ulogu u lokalnim zajednicama, da su duboko ukorijenjena u svom lokalnom poduzetničkom okruženju u kojem, među ostalim, osiguravaju povoljne uvjete za rast svih ostalih MSP-ova; napominje da javno vlasništvo ne znači nužno da poduzeće prima financijsku ili regulatornu potporu od javnih tijela, što zbog nacionalnog zakonodavstva, zakonodavstva o državnim potporama ili financijski slabih javnih tijela; stoga potiče Komisiju da provede studiju o učincima definicije na poduzeća u javnom vlasništvu koja su financijski neovisna, organizirana u skladu s privatnim pravom ili posluju u uvjetima tržišnog natjecanja s privatnim poduzećima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži od Komisije da ispita u kojoj su mjeri izvedive sektorske definicije MSP-ova i da provjeri njihove učinke i dodanu vrijednost koje bi dotične gospodarske grane imale u takvom slučaju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na to da se kod svih zakonodavnih prijedloga EU-a, povrh obveza koje Komisija dobrovoljno preuzima, provodi obvezujuće testiranje utjecaja zakonodavstva na MSP-ove, uz načelo „počnimo od malih”; ističe da rezultat tog ispitivanja treba jasno naglasiti u procjeni učinka svih zakonodavnih prijedloga; poziva na odgovarajuće obvezivanje Komisije u sljedećem međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva te smatra da bi se moglo razmotriti ažuriranje Akta o malom poduzetništvu za Europu; |
| --- | --- |

18.

Smjernice za MSP-ove u vezi s definicijom

| 19. | poziva države članice i Komisiju da poduzećima ponude pravovremene i optimalne smjernice pri njihovu utvrđivanju statusa MSP-a te informacije o bilo kakvim izmjenama definicije MSP-a i postupaka; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  SL L 124, 20.5.2003., str. 36.

(2)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 102.

(3)  SL C 68 E, 7.3.2014., str. 40.

(4)  SL C 316, 22.9.2017., str. 57.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/69

---

P8_TA(2018)0295

Otvaranje pregovora o sporazumu između EU-a i Jordana o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

(2020/C 118/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0798), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0798),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenoga 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenoga 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu Uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ COM(2017)0008, a posebno njezina poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu Uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ COM(2017)0008, a posebno njezina poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-u,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0232/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0232/2018),

| A. | budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućava prijenos osobnih podataka tijelu iz treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UFEU-a kojim se osiguravaju prikladne zaštitne mjere ili sporazuma o suradnji sklopljenih prije 1. svibnja 2017. kojima se omogućava razmjena osobnih podataka te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima propisanima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794 i ako su osigurane prikladne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućava prijenos osobnih podataka tijelu iz treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UFEU-a kojim se osiguravaju prikladne zaštitne mjere ili sporazuma o suradnji sklopljenih prije 1. svibnja 2017. kojima se omogućava razmjena osobnih podataka te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima propisanima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794 i ako su osigurane prikladne zaštitne mjere;

| B. | budući da se u međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola; |
| --- | --- |

B.

budući da se u međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola;

| C. | budući da se takav prijenos mora temeljiti na međunarodnom ugovoru sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a čime se osiguravaju prikladne zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

C.

budući da se takav prijenos mora temeljiti na međunarodnom ugovoru sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a čime se osiguravaju prikladne zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| D. | budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera; |
| --- | --- |

D.

budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera;

| E. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta;

| F. | budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država;

| G. | budući da je EDPS nadzornik Europola od 1. svibnja 2017. te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnosi na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

G.

budući da je EDPS nadzornik Europola od 1. svibnja 2017. te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnosi na zaštitu podataka;

| 1. | smatra da se potreba i proporcionalnost suradnje s Hašemitskom Kraljevinom Jordan u području izvršavanja zakonodavstva u cilju ostvarivanja sigurnosnih interesa Europske unije mora prikladno ocijeniti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede temeljitu ocjenu učinka; ističe da je potrebno biti oprezan u definiranju mandata za pregovore o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se u trećim zemljama primateljicama trebala osigurati potpuna usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje te drugim temeljnim pravima i slobodama zaštićenima Poveljom; u tom pogledu poziva Vijeće da dovrši pregovaračke smjernice koje je predložila Komisija s uvjetima utvrđenima u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da dosad nije provedena odgovarajuća procjena učinka kako bi se temeljito procijenili rizici koje predstavljaju prijenosi osobnih podataka u Hašemitskoj Kraljevini Jordanu u pogledu prava pojedinaca na privatnost i zaštitu podataka, ali i drugih temeljnih prava i sloboda zaštićenih Poveljom; traži od Komisije da provede odgovarajuću procjenu učinka radi utvrđivanja zaštitnih mjera koje treba uključiti u sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da bi razina zaštite koja proizlazi iz sporazuma u načelu trebala biti istovjetna razini zaštite zajamčene pravom EU-a; ističe da ukoliko se ta razina ne može jamčiti i u zakonodavstvu i u praksi, sporazum se ne može sklopiti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži da se u sporazum, radi punog poštovanja članka 8. Povelje i članka 16. UFEU-a te izbjegavanja potencijalne odgovornosti Europola u pogledu kršenja zakona Unije o zaštiti podataka zbog prijenosa osobnih podataka bez potrebnih i odgovarajućih zaštitnih mjera, uvrste stroge i posebne odredbe kojima se zahtijeva poštovanje načela ograničenja svrhe s jasnim uvjetima obrade prenesenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na dovršavanje smjernice B kako bi se u sporazumu izričito navelo da je Europol, u skladu s člankom 19. Uredbe o Europolu, dužan poštovati sva ograničenja uvedena za osobne podatke koje Europolu dostavljaju države članice ili drugi pružatelji usluga u pogledu uporabe i pristupa podacima koji će se prenijeti Hašemitskoj Kraljevini Jordanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži da se sporazumom jasno predvidi da se za svaku daljnju obradu uvijek zahtijeva prethodno pisano odobrenje Europola; naglašava da bi Europol trebao dokumentirati ta odobrenja te ih staviti na raspolaganje EDPS-u na njegov zahtjev; poziva na to da se u sporazum uvrsti odredba kojom se nadležna tijela Hašemitske Kraljevine Jordana obvezuju na poštovanje tih ograničenja te da se odredi način na koji će se ta ograničenja poštovati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ustraje u tome da se u sporazum uvrste jasne i precizne odredbe o utvrđivanju razdoblja zadržavanja prenesenih osobnih podataka i brisanju prenesenih osobnih podataka nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka; traži da se u sporazumu utvrde postupovne mjere kako bi se osigurala usklađenost; ustraje u tome da se u iznimnim slučajevima kada postoje opravdani razlozi za pohranjivanje podataka na duže vrijeme nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka ti razlozi i popratna dokumentacija proslijede Europolu i EDPS-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | očekuje da će se primjenjivati kriteriji iz uvodne izjave 71. Direktive (EU) 2016/680, odnosno da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama povjerljivosti nadležnih jordanskih tijela koja dobivaju osobne podatke iz Europola i načelu specifičnosti, te da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, donošenje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da se kategorije kaznenih djela za koja će se osobni podaci razmjenjivati trebaju jasno definirati i navesti u samom međunarodnom sporazumu, u skladu s definicijama kaznenih djela u EU-u, ako postoje; naglašava da bi taj popis trebao na jasan i precizan način definirati sve aktivnosti obuhvaćene takvim kaznenim djelima te osobe, skupine i organizacije na koje će ovaj prijenos vjerojatno utjecati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Vijeće i Komisiju da zajedno s Vladom Hašemitske Kraljevine Jordana te u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i člankom 8. stavkom 3. Povelje odrede koje će neovisno nadzorno tijelo biti zaduženo za nadzor provedbe međunarodnog sporazuma; potiče na postizanje dogovora i uspostavu tog tijela prije nego međunarodni sporazum stupi na snagu; ustraje u tome da se naziv tog tijela izričito navede u prilogu sporazumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi u slučaju povrede međunarodnog sporazuma obje ugovorne stranke trebale imati pravo da taj sporazum obustave ili opozovu te da bi neovisno nadzorno tijelo također trebalo biti nadležno za predlaganje obustave ili raskida sporazuma u slučaju njegove povrede; smatra da se svi osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene sporazuma koji su preneseni prije njegove obustave ili raskida mogu nastaviti obrađivati u skladu sa sporazumom; smatra da bi trebalo uvesti periodičnu evaluaciju sporazuma kako bi se moglo ocijeniti poštuju li stranke sporazum; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da treba jasno definirati pojam pojedinačnog slučaja jer je taj pojam potreban za procjenu nužnosti i proporcionalnosti prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala isključivo odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da treba definirati pojam opravdanog razloga kako bi se procijenila nužnost i proporcionalnost prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala isključivo odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da druga tijela ne mogu dodatno obrađivati podatke prenesene tijelu primatelju i da bi u tu svrhu trebalo sastaviti iscrpan popis nadležnih tijela u Hašemitskoj Kraljevini Jordanu kojima Europol može prenositi podatke te opisati njihove nadležnosti; smatra da bi za svaku izmjenu tog popisa, koja uključuje zamjenu ili dodavanje novog nadležnog tijela, trebalo revidirati međunarodni sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ustraje u tome da je potrebno izričito navesti da se daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Hašemitske Kraljevine Jordana drugim tijelima u Hašemitskoj Kraljevini Jordanu može dopustiti samo za ispunjavanje prvotne svrhe prijenosa koji je proveo Europol i da se o tome uvijek trebaju obavijestiti neovisno tijelo, EDPS i Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je potrebno izričito navesti da su daljnji prijenosi informacija od nadležnih tijela Hašemitske Kraljevine Jordana drugim zemljama zabranjeni i da bi to dovelo do neposrednog raskida međunarodnog sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi međunarodni sporazum s Hašemitskom Kraljevinom Jordanom trebao uključivati pravo osoba na koje se podaci odnose na informacije, ispravljanje i brisanje kako je utvrđeno u drugom zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu osobe iznimno osjetljiv i izaziva veliku zabrinutost s obzirom na različite pravne okvire, društvene posebnosti i kulturne pozadine Hašemitske Kraljevine Jordana i Europske unije; ističe da su kaznena djela različito definirana u Uniji i u Hašemitskoj Kraljevini Jordanu; smatra da bi se takav prijenos podataka stoga trebao provoditi samo u vrlo iznimnim slučajevima i uz jasne zaštitne mjere za ispitanike i osobe povezane s ispitanicima; smatra da je potrebno da Hašemitska Kraljevina Jordan definira posebne zaštitne mjere u pogledu temeljnih prava i sloboda, uključujući poštovanje slobode izražavanja, vjeroispovijesti i ljudskog dostojanstva koje bi sama trebala poštovati; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vjeruje da bi se u sporazum trebao uključiti mehanizam nadzora te da bi taj sporazum trebalo podvrgavati redovnim ocjenama kako bi se procijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe Europola kao i usklađenost s pravima i načelima zaštite podataka u Uniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da prije finalizacije međunarodnog sporazuma zatraži savjet Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i Uredbom (EZ) br. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da će Parlament dati suglasnost za zaključenje sporazuma samo ako bude dovoljno uključen u sve faze postupka u skladu s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te Hašemitskoj Kraljevini Jordanu. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(4)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(5)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za razdoblje 2018. – 2020. koji je 30. studenoga 2017. usvojio Upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/74 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/74

---

P8_TA(2018)0296

Otvaranje pregovora o sporazumu između EU-a i Turske o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Republike Turske o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i turskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

(2020/C 118/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Republike Turske o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i turskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0799), |
| --- | --- |

—

uzimajući u Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Republike Turske o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i turskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0799),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnim protokom podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnim protokom podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlje o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlje o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0233/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0233/2018),

| A. | budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794, uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794, uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere;

| B. | budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te da ih treba kontrolirati neovisno tijelo, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola; |
| --- | --- |

B.

budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te da ih treba kontrolirati neovisno tijelo, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola;

| C. | budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

C.

budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| D. | budući da su posljednjih godina otkrivena kršenja ljudskih prava u Republici Turskoj; budući da se neslaganje nemilosrdno guši, a cilj su novinari, politički aktivisti i borci za ljudska prava; budući da se i dalje izvještava o slučajevima mučenja, pa tako i nakon vojnog udara u srpnju 2016.; budući da su sve stvarne istrage kršenja ljudskih prava koja su počinili državni dužnosnici nekažnjeno spriječene, a da naoružane skupine nastavljaju s zlostavljanjima; |
| --- | --- |

D.

budući da su posljednjih godina otkrivena kršenja ljudskih prava u Republici Turskoj; budući da se neslaganje nemilosrdno guši, a cilj su novinari, politički aktivisti i borci za ljudska prava; budući da se i dalje izvještava o slučajevima mučenja, pa tako i nakon vojnog udara u srpnju 2016.; budući da su sve stvarne istrage kršenja ljudskih prava koja su počinili državni dužnosnici nekažnjeno spriječene, a da naoružane skupine nastavljaju s zlostavljanjima;

| E. | budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018.–2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera; |
| --- | --- |

E.

budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018.–2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera;

| F. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da sporazumi o strateškoj i operativnoj suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

F.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da sporazumi o strateškoj i operativnoj suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta;

| G. | budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske Republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske Republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država;

| H. | budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te da je savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnosi na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

H.

budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te da je savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnosi na zaštitu podataka;

| 1. | smatra da se nužnost i proporcionalnost suradnje s Republikom Turskom u području izvršavanja zakonodavstva u cilju ostvarivanja sigurnosnih interesa Europske unije moraju prikladno ocijeniti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede temeljitu procjenu učinka; ističe da je potrebno biti oprezan u definiranju mandata za pregovore o sporazumu između Europske unije i Republike Turske o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i turskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se u trećim zemljama primateljicama trebala osigurati potpuna usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje te drugim temeljnim pravima i slobodama zaštićenima Poveljom; u tom pogledu poziva Vijeće da nadopuni pregovaračke smjernice koje je predložila Komisija uvjetima utvrđenima u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da postoji ozbiljna zabrinutost u pogledu poštovanja temeljnih prava u Republici Turskoj, posebice u pogledu slobode izražavanja i vjeroispovijesti te prava na nepodvrgavanje mučenju ili nehumanom postupanju, kao što je utvrđeno u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je preduvjet za pokretanje pregovora taj da Turska ispuni svoju horizontalnu obvezu potpune, učinkovite i nediskriminirajuće suradnje sa svim državama članicama u područjima pravosuđa i unutarnjih poslova, pa i s Republikom Ciprom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje da dosad nije provedena odgovarajuća procjena učinka kako bi se temeljito procijenili rizici koje predstavlja prijenos osobnih podataka u Republiku Tursku u pogledu prava pojedinaca na privatnost i zaštitu podataka, ali i drugih temeljnih prava i sloboda zaštićenih Poveljom; traži od Komisije da provede odgovarajuću procjenu učinka radi utvrđivanja zaštitnih mjera koje treba uključiti u sporazum; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ustraje u tome da bi razina zaštite koja proizlazi iz sporazuma u načelu trebala biti istovjetna razini zaštite zajamčene pravom EU-a; ističe da se sporazum ne može sklopiti ako se ta razina ne može jamčiti i u zakonodavstvu i u praksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži da se u sporazum, radi poštovanja članka 8. Povelje i članka 16. UFEU-a te izbjegavanja potencijalne odgovornosti Europola za kršenje prava Unije o zaštiti podataka zbog prijenosa osobnih podataka bez potrebnih i odgovarajućih zaštitnih mjera, uvrste stroge i posebne odredbe kojima se zahtijeva poštovanje načela ograničenja svrhe s jasnim uvjetima obrade prenesenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na dovršavanje smjernice B kako bi se u sporazumu izričito navelo da je Europol, u skladu s člankom 19. Uredbe o Europolu, dužan poštovati sva ograničenja uvedena za osobne podatke koje Europolu dostavljaju države članice ili drugi pružatelji informacija u pogledu uporabe i pristupa podacima koji će se prenijeti Republici Turskoj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | traži da se sporazumom jasno predvidi da svaka daljnja obrada uvijek iziskuje prethodno pisano odobrenje Europola; naglašava da bi Europol trebao dokumentirati ta odobrenja te ih na zahtjev EDPS-a staviti na raspolaganje; poziva na to da se u sporazum uvrsti odredba kojom se nadležna tijela Republike Turske obvezuju na poštovanje tih ograničenja te da se odredi način na koji će se zajamčiti poštovanje tih ograničenja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ustraje u tome da se u sporazum uvrste jasne i precizne odredbe o utvrđivanju razdoblja zadržavanja prenesenih osobnih podataka i brisanju prenesenih osobnih podataka nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka; traži da se u sporazumu utvrde postupovne mjere kako bi se osigurala usklađenost; ustraje u tome da se u iznimnim slučajevima kada postoje opravdani razlozi za pohranjivanje podataka na duže vrijeme nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka, ti razlozi i popratna dokumentacija proslijede Europolu i EDPS-u; |
| --- | --- |

10.

| 11. | očekuje da će se primjenjivati kriteriji iz uvodne izjave 71. Direktive (EU) 2016/680, odnosno da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama povjerljivosti koje moraju ispunjavati nadležna turska tijela koja primaju osobne podatke od Europola i načelu specifičnosti, te da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da se kategorije kaznenih djela za koja će se osobni podaci razmjenjivati trebaju jasno definirati i navesti u samom međunarodnom sporazumu, u skladu s definicijama kaznenih djela u EU-u, ako postoje; naglašava da bi taj popis trebao na jasan i precizan način definirati sve aktivnosti obuhvaćene takvim kaznenim djelima te osobe, skupine i organizacije na koje će taj prijenos vjerojatno utjecati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče Vijeće i Komisiju da zajedno s vladom Turske te u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i člankom 8. stavkom 3. Povelje odrede koje će neovisno nadzorno tijelo biti zaduženo za nadzor nad provedbom međunarodnog sporazuma; potiče na postizanje dogovora i uspostavu tog tijela prije nego međunarodni sporazum stupi na snagu; ustraje u tome da se naziv tog tijela izričito navede u prilogu sporazumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi Komisija trebala biti oprezna u pogledu razmjera rizika koje predstavlja prijenos osobnih podataka u Tursku, s obzirom na česte pritužbe građana na kršenje ljudskih prava u Republici Turskoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi u slučaju povrede međunarodnog sporazuma obje ugovorne stranke trebale imati pravo da taj sporazum obustave ili opozovu te da bi neovisno nadzorno tijelo također trebalo biti nadležno za predlaganje obustave ili raskida sporazuma u slučaju njegove povrede; smatra da se svi osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene sporazuma koji su preneseni prije njegove obustave ili raskida mogu nastaviti obrađivati u skladu sa sporazumom; smatra da bi trebalo uvesti periodičnu evaluaciju sporazuma kako bi se moglo ocijeniti poštuju li stranke sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da treba jasno definirati pojam pojedinačnog slučaja jer je taj pojam potreban za procjenu nužnosti i proporcionalnosti prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala isključivo odnositi na stvarne kaznene istrage, a ne na operacije prikupljanja obavještajnih podataka o kaznenim djelima usmjerenih na pojedince koji se smatraju osumnjičenima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da treba definirati pojam opravdanog razloga kako bi se procijenila nužnost i proporcionalnost prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da druga tijela ne mogu dodatno obrađivati podatke prenesene tijelu primatelju i da bi u tu svrhu trebalo sastaviti iscrpan popis nadležnih tijela u Republici Turskoj kojima Europol može prenositi podatke te opis njihovih nadležnosti; smatra da bi za svaku izmjenu tog popisa, koja uključuje zamjenu ili dodavanje novog nadležnog tijela, trebalo revidirati međunarodni sporazum; |
| --- | --- |

18.

| 19. | inzistira na tome da je potrebno izričito navesti da se daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Republike Turske drugim tijelima u Republici Turskoj dopušta samo za ispunjenje prvotne svrhe prijenosa koji je izvršio Europol i da o tome uvijek treba obavijestiti neovisno tijelo, EDPS i Europol; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je potrebno izričito navesti da je daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Republike Turske drugim zemljama zabranjen i da bi to rezultiralo neposrednim raskidom međunarodnog sporazuma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da bi međunarodni sporazum s Republikom Turskom trebao uključivati pravo osoba na koje se podaci odnose na informiranje, ispravak i brisanje kako je utvrđeno u drugom zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da je prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i spolnom životu pojedinca iznimno osjetljiv i uzrokuje veliku zabrinutost s obzirom na pravni okvir, društvene posebnosti i kulturnu sredinu Turske koji su različiti od onih u Europskoj uniji; naglašava činjenicu da su kaznena djela različito definirana u Uniji i Turskoj; smatra da bi se takav prijenos podataka stoga trebao provoditi samo u vrlo iznimnim slučajevima i uz jasne zaštitne mjere za osobe na koje se podaci odnose i osobe povezane s osobama na koje se podaci odnose; smatra da je potrebno definirati posebne zaštitne mjere koje će Turska morati poštovati u pogledu temeljnih prava i sloboda, uključujući poštovanje slobode izražavanja, slobode vjeroispovijesti i ljudskog dostojanstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vjeruje da bi u sporazum trebalo uključiti mehanizam nadzora te da bi sporazum trebalo podvrgavati periodičnim evaluacijama kako bi se ocijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe Europola, kao i njegova usklađenost s europskim pravima i načelima zaštite podataka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da prije finalizacije međunarodnog sporazuma zatraži savjet EDPS-a, u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i Uredbom (EZ) br. 45/2001; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da će Parlament dati suglasnost za sklapanje sporazuma samo ako bude dovoljno uključen u sve faze postupka u skladu s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladi Republike Turske. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(4)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(5)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za razdoblje 2018.–2020., koji je 30. studenoga 2017. usvojio Upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/79

---

P8_TA(2018)0297

Otvaranje pregovora o Sporazumu između EU-a i Izraela o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Države Izraela o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i izraelskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

(2020/C 118/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Države Izraela o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i izraelskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0806), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Države Izraela o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i izraelskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0806),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućuje razmjena podataka između Europola i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućuje razmjena podataka između Europola i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0235/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0235/2018),

| A. | budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere;

| B. | budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola; |
| --- | --- |

B.

budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola;

| C. | budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

C.

budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| D. | budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera; |
| --- | --- |

D.

budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera;

| E. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta;

| F. | budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država;

| G. | budući da je Država Izrael bila uvrštena na popis trećih država i organizacija s kojima bi Europol trebao sklapati sporazume, naveden u Odluci Vijeća 2009/935/PUP od 30. studenoga 2009. (8); budući da su pregovori o sporazumu o operativnoj suradnji pokrenuti 2010. godine, ali nisu okončani do stupanja na snagu Uredbe o Europolu (Uredba (EU) 2016/794) 1. svibnja 2017. godine; |
| --- | --- |

G.

budući da je Država Izrael bila uvrštena na popis trećih država i organizacija s kojima bi Europol trebao sklapati sporazume, naveden u Odluci Vijeća 2009/935/PUP od 30. studenoga 2009. (8); budući da su pregovori o sporazumu o operativnoj suradnji pokrenuti 2010. godine, ali nisu okončani do stupanja na snagu Uredbe o Europolu (Uredba (EU) 2016/794) 1. svibnja 2017. godine;

| H. | budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

H.

budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka;

| 1. | smatra da se nužnost i proporcionalnost suradnje s Državom Izrael u području izvršavanja zakonodavstva u cilju ostvarivanja sigurnosnih interesa Europske unije moraju prikladno ocijeniti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede temeljitu procjenu učinka; ističe da je potreban oprez pri definiranju mandata za pregovore o sporazumu između Europske unije i Države Izraela o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i izraelskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se u trećim zemljama primateljicama trebala osigurati potpuna usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje te drugim temeljnim pravima i slobodama zaštićenima Poveljom; u tom pogledu poziva Vijeće da dovrši pregovaračke smjernice koje je predložila Komisija s uvjetima utvrđenima u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da dosad nije provedena odgovarajuća procjena učinka kako bi se temeljito procijenili rizici koje predstavljaju prijenosi osobnih podataka u Državu Izrael u pogledu prava pojedinaca na privatnost i zaštitu podataka, ali i drugih temeljnih prava i sloboda zaštićenih Poveljom; traži od Komisije da provede odgovarajuću procjenu učinka radi utvrđivanja zaštitnih mjera koje treba uključiti u sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da bi razina zaštite koja proizlazi iz sporazuma u načelu trebala biti istovjetna razini zaštite zajamčene pravom EU-a; ističe da se sporazum ne može sklopiti ako se ta razina ne može jamčiti i u zakonodavstvu i u praksi; pozdravlja, u tom kontekstu, činjenicu da je Komisija 2011. službeno potvrdila da je Izrael zemlja koja pruža odgovarajuću razinu zaštite podataka u pogledu automatizirane obrade osobnih podataka u skladu s Direktivom 95/46/EZ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži da se u sporazum, radi poštovanja članka 8. Povelje i članka 16. UFEU-a te izbjegavanja potencijalne odgovornosti Europola u pogledu kršenja zakona Unije o zaštiti podataka zbog prijenosa osobnih podataka bez potrebnih i odgovarajućih zaštitnih mjera, uvrste stroge i posebne odredbe kojima se zahtijeva poštovanje načela ograničenja svrhe s jasnim uvjetima obrade prenesenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na dovršavanje smjernice B kako bi se u sporazumu izričito navelo da je Europol, u skladu s člankom 19. Uredbe o Europolu, dužan poštovati sva ograničenja uvedena za osobne podatke koje Europolu dostavljaju države članice ili drugi pružatelji informacija u pogledu uporabe i pristupa podacima koji će se prenijeti Državi Izraelu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži da se sporazumom jasno predvidi da svaka daljnja obrada uvijek iziskuje prethodno pisano odobrenje Europola; naglašava da bi Europol trebao dokumentirati ta odobrenja te ih na zahtjev EDPS-a staviti na raspolaganje; poziva na to da se u sporazum uvrsti odredba kojom se obvezuju nadležna tijela Države Izraela da poštuju ta ograničenja te da se odredi način kojim bi se zajamčilo poštovanje tih ograničenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ustraje u tome da se u sporazum uvrste jasne i precizne odredbe o utvrđivanju razdoblja zadržavanja prenesenih osobnih podataka i brisanju prenesenih osobnih podataka nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka; traži da se u sporazumu utvrde postupovne mjere kako bi se osigurala usklađenost; ustraje u tome da se u iznimnim slučajevima kada postoje opravdani razlozi za pohranjivanje podataka na duže vrijeme nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka, ti razlozi i popratna dokumentacija proslijede Europolu i EDPS-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | očekuje da će se primjenjivati kriteriji iz uvodne izjave 71. Direktive (EU) 2016/680, odnosno da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama u pogledu povjerljivosti koje moraju ispunjavati nadležna izraelska tijela koja primaju osobne podatke iz Europola i načelu specifičnosti, te da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da se kategorije kaznenih djela za koja će se osobni podaci razmjenjivati trebaju jasno navesti i definirati u samom međunarodnom sporazumu, u skladu s definicijama kaznenih djela u EU-u, ako postoje; naglašava da bi taj popis trebao na jasan i precizan način definirati sve aktivnosti obuhvaćene takvim kaznenim djelima te osobe, skupine i organizacije na koje će taj prijenos vjerojatno utjecati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Vijeće i Komisiju da zajedno s vladom Izraela te u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i člankom 8. stavkom 3. Povelje odrede koje će neovisno nadzorno tijelo biti zaduženo za nadzor nad provedbom međunarodnog sporazuma; potiče na postizanje dogovora i uspostavu tog tijela prije nego međunarodni sporazum stupi na snagu; ustraje u tome da se naziv tog tijela izričito navede u prilogu sporazumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi u slučaju povrede međunarodnog sporazuma obje ugovorne stranke trebale imati pravo da taj sporazum obustave ili opozovu te da bi neovisno nadzorno tijelo također trebalo biti nadležno za predlaganje obustave ili raskida sporazuma u slučaju njegove povrede; smatra da se svi osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene sporazuma koji su preneseni prije njegove obustave ili raskida mogu nastaviti obrađivati u skladu sa sporazumom; smatra da bi trebalo uvesti periodičnu evaluaciju sporazuma kako bi se moglo ocijeniti poštuju li stranke sporazum; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mišljenja je da treba jasno definirati pojam pojedinačnog slučaja jer je taj pojam potreban za procjenu nužnosti i proporcionalnosti prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da treba definirati pojam opravdanog razloga kako bi se procijenila nužnost i proporcionalnost prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da druga tijela ne mogu dodatno obrađivati podatke prenesene tijelu primatelju i da bi u tu svrhu trebao biti sastavljen iscrpan popis nadležnih tijela u Državi Izraelu kojima Europol može prenositi podatke te opis njihovih nadležnosti; smatra da bi za svaku izmjenu tog popisa kojim bi se zamijenilo ili dodalo novo nadležno tijelo trebalo preispitati međunarodni sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | inzistira na tome da je potrebno izričito navesti da se daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Države Izraela drugim tijelima u Državi Izraelu dopušta samo za ispunjenje prvotne svrhe prijenosa koji je ostvario Europol i da to uvijek treba priopćiti neovisnom tijelu, EDPS-u i Europolu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebo izričito navesti da je daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Države Izraela drugim zemljama zabranjen i da bi to rezultiralo neposrednim završetkom međunarodnog sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi međunarodni sporazum s Državom Izraelom trebao uključivati pravo osoba na koje se podaci odnose na informacije, ispravljanje i brisanje kako je utvrđeno u drugom zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu pojedinca iznimno osjetljiv i uzrokuje veliku zabrinutost s obzirom na pravni okvir, društvene posebnosti i kulturnu pozadinu Države Izraela koji su različiti od onih u Europskoj uniji; naglašava činjenicu da su kaznena djela različito definirana u Uniji i Državi Izraelu; smatra da bi se takav prijenos podataka stoga trebao provoditi samo u vrlo iznimnim slučajevima i uz jasne zaštitne mjere za osobe na koje se podaci odnose i osobe povezane s osobama na koje se podaci odnose; smatra da je potrebno definirati posebne zaštitne mjere koje će Država Izrael morati poštovati u pogledu temeljnih prava i sloboda, uključujući poštovanje slobode izražavanja, slobode vjeroispovijesti i ljudskog dostojanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vjeruje da bi se u sporazum trebao uključiti mehanizam nadzora te da bi taj sporazum trebalo podvrgavati periodičnim evaluacijama kako bi se ocijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe Europola kao i usklađenost s pravima i načelima zaštite podataka u Uniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da prije finalizacije međunarodnog sporazuma zatraži savjet EDPS-a, u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i Uredbom (EZ) br. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da će Parlament dati suglasnost za sklapanje sporazuma samo ako bude dovoljno uključen u sve faze postupka u skladu s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladi Države Izraela. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(4)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(5)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za razdoblje 2018. – 2020. koji je 30. studenoga 2017. usvojio Upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

(8)  SL L 325, 11.12.2009., str. 12.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/84 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/84

---

P8_TA(2018)0298

Otvaranje pregovora o sporazumu između EU-a i Tunisa o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

(2020/C 118/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0807), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0807),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućuje razmjena podataka između Europola i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućuje razmjena podataka između Europola i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0237/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0237/2018),

| A. | budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere;

| B. | budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola; |
| --- | --- |

B.

budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola;

| C. | budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

C.

budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| D. | budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018.–2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera; |
| --- | --- |

D.

budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018.–2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera;

| E. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta;

| F. | budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država;

| G. | budući da je EDPS 1. svibnja 2017.postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

G.

budući da je EDPS 1. svibnja 2017.postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka;

| 1. | smatra da se nužnost i proporcionalnost suradnje s Tunisom u području izvršavanja zakonodavstva u cilju ostvarivanja sigurnosnih interesa Europske unije moraju propisno ocijeniti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede temeljitu procjenu učinka; ističe da je potrebno biti oprezan u definiranju mandata za pregovore o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se u trećim zemljama primateljicama trebala osigurati potpuna usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje te drugim temeljnim pravima i slobodama zaštićenima Poveljom; u tom pogledu poziva Vijeće da dovrši pregovaračke smjernice koje je predložila Komisija s uvjetima utvrđenima u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da dosad nije provedena odgovarajuća procjena učinka kako bi se temeljito procijenili rizici koje predstavljaju prijenosi osobnih podataka Tunisu u pogledu prava pojedinaca na privatnost i zaštitu podataka, ali i drugih temeljnih prava i sloboda zaštićenih Poveljom; traži od Komisije da provede odgovarajuću procjenu učinka radi utvrđivanja zaštitnih mjera koje treba uključiti u sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da bi razina zaštite koja proizlazi iz sporazuma u načelu trebala biti istovjetna razini zaštite zajamčene pravom EU-a; ističe da se sporazum, ako se ta razina ne može jamčiti i u zakonodavstvu i u praksi, ne može sklopiti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži da se u sporazum, radi poštovanja članka 8. Povelje i članka 16. UFEU-a te izbjegavanja potencijalne odgovornosti Europola u pogledu kršenja zakona Unije o zaštiti podataka zbog prijenosa osobnih podataka bez potrebnih i odgovarajućih zaštitnih mjera, uvrste stroge i posebne odredbe kojima se zahtijeva poštovanje načela ograničenja svrhe s jasnim uvjetima obrade prenesenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na dovršavanje smjernice B kako bi se u sporazumu izričito navelo da je Europol, u skladu s člankom 19. Uredbe o Europolu, dužan poštovati sva ograničenja uvedena za osobne podatke koje Europolu dostavljaju države članice ili drugi pružatelji informacija u pogledu uporabe i pristupa podacima koji će se prenijeti Tunisu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži da se sporazumom jasno predvidi da svaka daljnja obrada uvijek iziskuje prethodno pisano odobrenje Europola; naglašava da bi Europol trebao dokumentirati ta odobrenja te ih na zahtjev EDPS-a staviti na raspolaganje; poziva na to da se u sporazum uvrsti odredba koja obvezuje nadležna tijela Tunisa da poštuju ta ograničenja te da se odredi način na koji bi se zajamčilo poštovanje tih ograničenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ustraje u tome da se u sporazum uvrste jasne i precizne odredbe o utvrđivanju razdoblja zadržavanja prenesenih osobnih podataka i brisanju prenesenih osobnih podataka nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka; traži da se u sporazumu utvrde postupovne mjere kako bi se osigurala usklađenost; ustraje u tome da se u iznimnim slučajevima kada postoje opravdani razlozi za pohranjivanje podataka na duže vrijeme nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka, ti razlozi i popratna dokumentacija proslijede Europolu i EDPS-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | očekuje da će se primjenjivati kriteriji iz uvodne izjave 71. Direktive (EU) 2016/680, odnosno da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama u pogledu povjerljivosti koje moraju ispunjavati nadležna tuniska tijela koja primaju osobne podatke iz Europola i načelu specifičnosti te da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da se kategorije kaznenih djela za koja će se osobni podaci razmjenjivati trebaju jasno definirati i navesti u samom međunarodnom sporazumu, u skladu s definicijama kaznenih djela u EU-u, ako postoje; naglašava da bi taj popis trebao na jasan i precizan način definirati sve aktivnosti obuhvaćene takvim kaznenim djelima te osobe, skupine i organizacije na koje će taj prijenos vjerojatno utjecati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Vijeće i Komisiju da zajedno s vladom Tunisa te u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i člankom 8. stavkom 3. Povelje odrede koje će neovisno nadzorno tijelo biti zaduženo za nadzor provedbe međunarodnog sporazuma; potiče na postizanje dogovora i uspostavu tog tijela prije nego međunarodni sporazum stupi na snagu; ustraje u tome da se naziv tog tijela izričito navede u prilogu sporazumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi u slučaju povrede međunarodnog sporazuma obje ugovorne stranke trebale imati pravo da taj sporazum obustave ili opozovu te da bi neovisno nadzorno tijelo također trebalo biti nadležno za predlaganje obustave ili raskida sporazuma u slučaju njegove povrede; smatra da se svi osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene sporazuma koji su preneseni prije njegove obustave ili raskida mogu nastaviti obrađivati u skladu sa sporazumom; smatra da bi trebalo uvesti periodičnu evaluaciju sporazuma kako bi se moglo ocijeniti poštuju li stranke sporazum; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mišljenja je da treba jasno definirati pojam pojedinačnog slučaja jer je taj pojam potreban za procjenu nužnosti i proporcionalnosti prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da treba definirati pojam opravdanog razloga kako bi se procijenila nužnost i proporcionalnost prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da druga tijela ne mogu dodatno obrađivati podatke prenesene tijelu primatelju i da bi u tu svrhu trebao biti sastavljen iscrpan popis nadležnih tijela u Tunisu kojima Europol može prenositi podatke te opis njihovih nadležnosti; smatra da bi za svaku izmjenu tog popisa kojim bi se zamijenilo ili dodalo novo nadležno tijelo trebalo preispitati međunarodni sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | inzistira na tome da je potrebno izričito navesti da se daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Tunisa drugim tijelima u Tunisu dopušta samo za ispunjenje prvotne svrhe prijenosa koji je proveo Europol i da o tome uvijek treba obavijestiti neovisno tijelo, EDPS i Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebo izričito navesti da je daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Tunisa drugim državama zabranjen i da bi to rezultiralo trenutačnim raskidom međunarodnog sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi međunarodni sporazum s Tunisom trebao podrazumijevati da osobe na koje se podaci odnose imaju pravo na informacije, ispravke i brisanje, kako je utvrđeno u drugom zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu pojedinca iznimno osjetljiv i uzrokuje veliku zabrinutost s obzirom na pravni okvir, društvene posebnosti i kulturnu pozadinu Tunisa koji su različiti od onih u Europskoj uniji; naglašava činjenicu da su kaznena djela različito definirana u Uniji i Tunisu; smatra da bi se takav prijenos podataka stoga trebao provoditi samo u vrlo iznimnim slučajevima i uz jasne zaštitne mjere za osobe na koje se podaci odnose i osobe povezane s osobama na koje se podaci odnose; smatra da je potrebno definirati posebne zaštitne mjere koje će Tunis morati poštovati u pogledu temeljnih prava i sloboda, uključujući poštovanje slobode izražavanja, slobode vjeroispovijesti i ljudskog dostojanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vjeruje da bi se u sporazum trebao uključiti mehanizam nadzora te da bi taj sporazum trebalo podvrgavati periodičnim evaluacijama kako bi se ocijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe Europola kao i usklađenost s pravima i načelima zaštite podataka u Uniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da prije finalizacije međunarodnog sporazuma zatraži savjet Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i Uredbom (EZ) br. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da će Parlament dati suglasnost za sklapanje sporazuma samo ako bude dovoljno uključen u sve faze postupka u skladu s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladi Tunisa. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(4)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(5)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za razdoblje 2018.–2020., koji je 30. studenoga 2017. usvojio Upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/89

---

P8_TA(2018)0299

Otvaranje pregovora o sporazumu između EU-a i Maroka o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kraljevine Maroka o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i marokanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

(2020/C 118/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog za pokretanje pregovora o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kraljevine Maroka o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i marokanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0808); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog za pokretanje pregovora o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kraljevine Maroka o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i marokanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0808);

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0238/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0238/2018),

| A. | budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere;

| B. | budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola; |
| --- | --- |

B.

budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola;

| C. | budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

C.

budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| D. | budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera; |
| --- | --- |

D.

budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera;

| E. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta;

| F. | budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država;

| G. | budući da je EDPS nadzornik Europola od 1. svibnja 2017. te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnosi na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

G.

budući da je EDPS nadzornik Europola od 1. svibnja 2017. te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnosi na zaštitu podataka;

| 1. | smatra da se potreba i proporcionalnost suradnje s Kraljevinom Marokom u području izvršavanja zakonodavstva u cilju ostvarivanja sigurnosnih interesa Europske unije mora prikladno ocijeniti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede temeljitu ocjenu učinka; ističe da je potrebno biti oprezan u definiranju mandata za pregovore o sporazumu između Europske unije i Kraljevine Maroka o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i marokanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se u trećim zemljama primateljicama trebala osigurati potpuna usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje te drugim temeljnim pravima i slobodama zaštićenima Poveljom; u tom pogledu poziva Vijeće da pregovaračke smjernice koje je predložila Komisija nadopuni uvjetima utvrđenima u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da dosad nije provedena odgovarajuća procjena učinka kako bi se temeljito procijenili rizici koje predstavljaju prijenosi osobnih podataka u Kraljevini Maroku u pogledu prava pojedinaca na privatnost i zaštitu podataka, ali i drugih temeljnih prava i sloboda zaštićenih Poveljom; traži od Komisije da provede odgovarajuću procjenu učinka radi utvrđivanja zaštitnih mjera koje treba uključiti u sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da bi razina zaštite koja proizlazi iz sporazuma u načelu trebala biti istovjetna razini zaštite zajamčene pravom EU-a; ističe da ukoliko se ta razina ne može jamčiti i u zakonodavstvu i u praksi, sporazum se ne može sklopiti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži da se u sporazum, radi poštovanja članka 8. Povelje i članka 16. UFEU-a te izbjegavanja potencijalne odgovornosti Europola u pogledu kršenja zakona Unije o zaštiti podataka zbog prijenosa osobnih podataka bez potrebnih i odgovarajućih zaštitnih mjera, uvrste stroge i posebne odredbe kojima se zahtijeva poštovanje načela ograničenja svrhe s jasnim uvjetima obrade prenesenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na dovršavanje smjernice B kako bi se u sporazumu izričito navelo da je Europol, u skladu s člankom 19. Uredbe o Europolu, dužan poštovati sva ograničenja uvedena za osobne podatke koje Europolu dostavljaju države članice ili drugi pružatelji informacija u pogledu uporabe i pristupa podacima koji će se prenijeti Kraljevini Maroku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži da se sporazumom jasno predvidi da se za svaku daljnju obradu uvijek zahtijeva prethodno pisano odobrenje Europola; naglašava da bi Europol trebao dokumentirati ta odobrenja te ih staviti na raspolaganje EDPS-u na njegov zahtjev; poziva na to da se u sporazum uvrsti odredba kojom se nadležna tijela Kraljevine Maroka obvezuju na poštovanje tih ograničenja te da se odredi način na koji će se ta ograničenja poštovati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ustraje u tome da se u sporazum uvrste jasne i precizne odredbe o utvrđivanju razdoblja zadržavanja prenesenih osobnih podataka i brisanju prenesenih osobnih podataka nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka; traži da se u sporazumu utvrde postupovne mjere kako bi se osigurala usklađenost; ustraje u tome da se u iznimnim slučajevima kada postoje opravdani razlozi za pohranjivanje podataka na duže vrijeme nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka, ti razlozi i popratna dokumentacija proslijede Europolu i EDPS-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | očekuje da će se primjenjivati kriteriji iz uvodne izjave 71. Direktive (EU) 2016/680, odnosno da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama u pogledu povjerljivosti koje moraju ispunjavati nadležna marokanska tijela koja primaju osobne podatke iz Europola i načelu specifičnosti, te da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da se kategorije kaznenih djela za koja će se osobni podaci razmjenjivati trebaju jasno definirati i navesti u samom međunarodnom sporazumu, u skladu s definicijama kaznenih djela u EU-u, ako postoje; naglašava da bi taj popis trebao na jasan i precizan način definirati sve aktivnosti obuhvaćene takvim kaznenim djelima te osobe, skupine i organizacije na koje će taj prijenos vjerojatno utjecati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Vijeće i Komisiju da zajedno s vladom Kraljevine Maroka i u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i člankom 8. stavkom 3. Povelje odrede koje će neovisno nadzorno tijelo biti zaduženo za nadzor provedbe međunarodnog sporazuma; potiče na postizanje dogovora i uspostavu tog tijela prije nego međunarodni sporazum stupi na snagu; ustraje u tome da se naziv tog tijela izričito navede u prilogu sporazumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi u slučaju povrede međunarodnog sporazuma obje ugovorne stranke trebale imati pravo da taj sporazum obustave ili opozovu te da bi neovisno nadzorno tijelo također trebalo imati ovlasti za predlaganje obustave ili raskida sporazuma u slučaju njegove povrede; smatra da se svi osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene sporazuma koji su preneseni prije njegove obustave ili raskida mogu nastaviti obrađivati u skladu sa sporazumom; smatra da bi trebalo uvesti periodičnu evaluaciju sporazuma kako bi se moglo ocijeniti poštuju li stranke sporazum; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mišljenja je da treba jasno definirati pojam pojedinačnog slučaja jer je taj pojam potreban za procjenu nužnosti i proporcionalnosti prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da treba definirati pojam opravdanog razloga kako bi se procijenila nužnost i proporcionalnost prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da druga tijela ne mogu dodatno obrađivati podatke prenesene tijelu primatelju i da bi u tu svrhu trebao biti sastavljen iscrpan popis nadležnih tijela u Kraljevini Maroku kojima Europol može prenositi podatke te opis njihovih nadležnosti; smatra da bi za svaku izmjenu tog popisa, koja uključuje zamjenu ili dodavanje novog nadležnog tijela, trebalo revidirati međunarodni sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | inzistira na tome da je potrebno izričito navesti da se daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Kraljevine Maroka drugim tijelima u Kraljevini Maroku dopušta samo za ispunjenje prvotne svrhe prijenosa koji je ostvario Europol i da o tome uvijek treba obavijestiti neovisno tijelo, EDPS i Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebno izričito navesti da je daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Kraljevine Maroka drugim zemljama zabranjen i da bi to dovelo do neposrednog raskida međunarodnog sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi međunarodni sporazum s Kraljevinom Marokom trebao uključivati pravo osoba na koje se podaci odnose na informacije, ispravljanje i brisanje kako je utvrđeno u drugom zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu pojedinca iznimno osjetljiv i uzrokuje veliku zabrinutost s obzirom na pravni okvir, društvene posebnosti i kulturnu pozadinu Kraljevine Maroka koji su različiti od onih u Europskoj uniji; ističe činjenicu da su kaznena djela različito definirana u Uniji i Kraljevini Maroku; smatra da bi se takav prijenos podataka stoga trebao provoditi samo u vrlo iznimnim slučajevima i uz jasne zaštitne mjere za osobe na koje se podaci odnose i osobe povezane s osobama na koje se podaci odnose; smatra da je potrebno da Kraljevina Maroko definira posebne zaštitne mjere u pogledu temeljnih prava i sloboda, uključujući poštovanje slobode izražavanja, vjeroispovijesti i ljudskog dostojanstva koje bi sama trebala poštovati; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vjeruje da bi se u sporazum trebao uključiti mehanizam nadzora te da bi taj sporazum trebalo podvrgavati periodičnim evaluacijama kako bi se ocijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe Europola kao i usklađenost s pravima i načelima zaštite podataka u Uniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da prije finalizacije međunarodnog sporazuma zatraži savjet Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i Uredbom (EZ) br. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da će Parlament dati suglasnost za zaključenje sporazuma samo ako bude dovoljno uključen u sve faze postupka u skladu s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladi Kraljevine Maroka. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(4)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(5)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za razdoblje 2018. – 2020. koji je 30. studenoga 2017. usvojio Upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/94

---

P8_TA(2018)0300

Otvaranje pregovora o sporazumu između EU-a i Libanona o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Libanonske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i libanonskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

(2020/C 118/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Libanonske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i libanonskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0805), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Libanonske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i libanonskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0805),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0234/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0234/2018),

| A. | budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere;

| B. | budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola; |
| --- | --- |

B.

budući da se međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola;

| C. | budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

C.

budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| D. | budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018.–2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera; |
| --- | --- |

D.

budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018.–2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera;

| E. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta;

| F. | budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država;

| G. | budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

G.

budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka;

| 1. | smatra da se nužnost i proporcionalnost suradnje s Libanonskom Republikom u području izvršavanja zakonodavstva u cilju ostvarivanja sigurnosnih interesa Europske unije moraju propisno ocijeniti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede temeljitu procjenu učinka; ističe da je potrebno biti oprezan u definiranju mandata za pregovore o sporazumu između Europske unije i Libanonske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i libanonskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se u trećim zemljama primateljicama trebala osigurati potpuna usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje te drugim temeljnim pravima i slobodama zaštićenima Poveljom; u tom pogledu poziva Vijeće da dovrši pregovaračke smjernice koje je predložila Komisija s uvjetima utvrđenima u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da dosad nije provedena odgovarajuća procjena učinka kako bi se temeljito procijenili rizici koje predstavljaju prijenosi osobnih podataka Libanonskoj Republici u pogledu prava pojedinaca na privatnost i zaštitu podataka, ali i drugih temeljnih prava i sloboda zaštićenih Poveljom; traži od Komisije da provede odgovarajuću procjenu učinka radi utvrđivanja zaštitnih mjera koje treba uključiti u sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da bi razina zaštite koja proizlazi iz sporazuma u načelu trebala biti istovjetna razini zaštite zajamčene pravom EU-a; ističe da se sporazum, ako se ta razina ne može jamčiti i u zakonodavstvu i u praksi, ne može sklopiti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži da se u sporazum, radi poštovanja članka 8. Povelje i članka 16. UFEU-a te izbjegavanja potencijalne odgovornosti Europola u pogledu kršenja zakona Unije o zaštiti podataka zbog prijenosa osobnih podataka bez potrebnih i odgovarajućih zaštitnih mjera, uvrste stroge i posebne odredbe kojima se zahtijeva poštovanje načela ograničenja svrhe s jasnim uvjetima obrade prenesenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na dovršavanje smjernice B kako bi se u sporazumu izričito navelo da je Europol, u skladu s člankom 19. Uredbe o Europolu, dužan poštovati sva ograničenja uvedena za osobne podatke koje Europolu dostavljaju države članice ili drugi pružatelji usluga u pogledu uporabe i pristupa podacima koji će se prenijeti Libanonskoj Republici; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži da se sporazumom jasno predvidi da svaka daljnja obrada uvijek iziskuje prethodno pisano odobrenje Europola; naglašava da bi Europol trebao dokumentirati ta odobrenja te ih na zahtjev EDPS-a staviti na raspolaganje; poziva na to da se u sporazum uvrsti odredba kojom se nadležna tijela Libanonske Republike obvezuju na poštovanje tih ograničenja te da se odredi način na koji bi se zajamčilo poštovanje tih ograničenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ustraje u tome da se u sporazum uvrste jasne i precizne odredbe o utvrđivanju razdoblja zadržavanja prenesenih osobnih podataka i brisanju prenesenih osobnih podataka nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka; traži da se u sporazumu utvrde postupovne mjere kako bi se osigurala usklađenost; ustraje u tome da se u iznimnim slučajevima kada postoje opravdani razlozi za pohranjivanje podataka na duže vrijeme nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka, ti razlozi i popratna dokumentacija proslijede Europolu i EDPS-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | očekuje da će se primjenjivati kriteriji iz uvodne izjave 71. Direktive (EU) 2016/680, odnosno da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama u pogledu povjerljivosti koje moraju ispunjavati nadležna libanonska tijela koja primaju osobne podatke iz Europola i načelu specifičnosti, te da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da se kategorije kaznenih djela za koja će se osobni podaci razmjenjivati trebaju jasno definirati i navesti u samom međunarodnom sporazumu, u skladu s definicijama kaznenih djela u EU-u, ako postoje; naglašava da bi taj popis trebao na jasan i precizan način definirati sve aktivnosti obuhvaćene takvim kaznenim djelima te osobe, skupine i organizacije na koje će taj prijenos vjerojatno utjecati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Vijeće i Komisiju da zajedno s vladom Libanonske Republike te u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i člankom 8. stavkom 3. Povelje odrede koje će neovisno nadzorno tijelo biti zaduženo za nadzor provedbe međunarodnog sporazuma; potiče na postizanje dogovora i uspostavu tog tijela prije nego međunarodni sporazum stupi na snagu; ustraje u tome da se naziv tog tijela izričito navede u prilogu sporazumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi u slučaju povrede međunarodnog sporazuma obje ugovorne stranke trebale imati pravo da taj sporazum obustave ili opozovu te da bi neovisno nadzorno tijelo također trebalo imati ovlasti za predlaganje obustave ili raskida sporazuma u slučaju njegove povrede; smatra da se svi osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene sporazuma koji su preneseni prije njegove obustave ili raskida mogu nastaviti obrađivati u skladu sa sporazumom; smatra da bi trebalo uvesti periodičnu evaluaciju sporazuma kako bi se moglo ocijeniti poštuju li stranke sporazum; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da treba jasno definirati pojam pojedinačnog slučaja jer je taj pojam potreban za procjenu nužnosti i proporcionalnosti prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da treba definirati pojam opravdanog razloga kako bi se procijenila nužnost i proporcionalnost prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da druga tijela ne mogu dodatno obrađivati podatke prenesene tijelu primatelju i da bi u tu svrhu trebao biti sastavljen iscrpan popis nadležnih tijela u Libanonskoj Republici kojima Europol može prenositi podatke te opis njihovih nadležnosti; smatra da bi za svaku izmjenu tog popisa, koja uključuje zamjenu ili dodavanje novog nadležnog tijela, trebalo revidirati međunarodni sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | inzistira na tome da je potrebno izričito navesti da se daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Libanonske Republike drugim tijelima u Libanonskoj Republici dopušta samo za ispunjenje prvotne svrhe prijenosa koji je proveo Europol i da o tome uvijek treba obavijestiti neovisno tijelo, EDPS i Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebo izričito navesti da je daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Libanonske Republike drugim državama zabranjen i da bi to rezultiralo trenutačnim raskidom međunarodnog sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi međunarodni sporazum s Libanonskom Republikom trebao podrazumijevati da osobe na koje se podaci odnose imaju pravo na informacije, ispravke i brisanje, kako je utvrđeno u drugom zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu pojedinca iznimno osjetljiv i uzrokuje veliku zabrinutost s obzirom na pravni okvir, društvene posebnosti i kulturnu pozadinu Libanonske Republike koji su različiti od onih u Europskoj uniji; naglašava činjenicu da su kaznena djela različito definirana u Uniji i Libanonskoj Republici; smatra da bi se takav prijenos podataka stoga trebao provoditi samo u vrlo iznimnim slučajevima i uz jasne zaštitne mjere za osobe na koje se podaci odnose i osobe povezane s osobama na koje se podaci odnose; smatra da je potrebno definirati posebne zaštitne mjere koje će Libanonska Republika morati poštovati u pogledu temeljnih prava i sloboda, uključujući poštovanje slobode izražavanja, slobode vjeroispovijesti i ljudskog dostojanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vjeruje da bi se u sporazum trebao uključiti mehanizam nadzora te da bi sporazum trebalo podvrgavati periodičnim evaluacijama kako bi se ocijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe Europola kao i njegova usklađenost s pravima i načelima zaštite podataka u Uniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da prije finalizacije međunarodnog sporazuma zatraži savjet Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i Uredbom (EZ) br. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da će Parlament dati suglasnost za sklapanje sporazuma samo ako bude dovoljno uključen u sve faze postupka u skladu s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i vladi Libanonske Republike. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(4)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(5)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za razdoblje 2018.–2020., koji je 30. studenoga 2017. usvojio Upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/99

---

P8_TA(2018)0301

Otvaranje pregovora o sporazumu između EU-a i Egipta o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

(2020/C 118/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0809), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0809),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a;

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0236/2018),

| A. | budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere;

| B. | budući da se u međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola; |
| --- | --- |

B.

budući da se u međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola;

| C. | budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

C.

budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| D. | budući da su posljednjih godina otkrivena kršenja ljudskih prava u Arapskoj Republici Egiptu; budući da se neslaganje nemilosrdno guši, a cilj su novinari, politički aktivisti i borci za ljudska prava; budući da se i dalje izvještava o slučajevima mučenja; budući da su sve istrage kršenja ljudskih prava koja su počinili državni dužnosnici nekažnjeno spriječene; |
| --- | --- |

D.

budući da su posljednjih godina otkrivena kršenja ljudskih prava u Arapskoj Republici Egiptu; budući da se neslaganje nemilosrdno guši, a cilj su novinari, politički aktivisti i borci za ljudska prava; budući da se i dalje izvještava o slučajevima mučenja; budući da su sve istrage kršenja ljudskih prava koja su počinili državni dužnosnici nekažnjeno spriječene;

| E. | budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera; |
| --- | --- |

E.

budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera;

| F. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

F.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta;

| G. | budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država;

| H. | budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

H.

budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka;

| 1. | smatra da se potreba i proporcionalnost suradnje s Arapskom Republikom Egipat u području izvršavanja zakonodavstva u cilju ostvarivanja sigurnosnih interesa Europske unije mora prikladno ocijeniti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede temeljitu ocjenu učinka; ističe da je potrebno biti oprezan u definiranju mandata za pregovore o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se u trećim zemljama primateljicama trebala osigurati potpuna usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje te drugim temeljnim pravima i slobodama zaštićenima Poveljom; u tom pogledu poziva Vijeće da dovrši pregovaračke smjernice koje je predložila Komisija s uvjetima utvrđenima u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da postoje veliki problemi u pogledu temeljnih prava u Arapskoj Republici Egiptu, posebice u pogledu slobode izražavanja i vjeroispovijesti te prava na nepodvrgavanje mučenju ili nehumanom postupanju, kao što je utvrđeno u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje da dosad nije provedena odgovarajuća procjena učinka kako bi se temeljito procijenili rizici koje predstavljaju prijenosi osobnih podataka u Arapskoj Republici Egiptu u pogledu prava pojedinaca na privatnost i zaštitu podataka, ali i drugih temeljnih prava i sloboda zaštićenih Poveljom; traži od Komisije da provede odgovarajuću procjenu učinka radi utvrđivanja zaštitnih mjera koje treba uključiti u sporazum; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje u tome da bi razina zaštite koja proizlazi iz sporazuma u načelu trebala biti istovjetna razini zaštite zajamčene pravom EU-a; ističe da ukoliko se ta razina ne može jamčiti i u zakonodavstvu i u praksi, sporazum se ne može sklopiti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži da se u sporazum, radi poštovanja članka 8. Povelje i članka 16. UFEU-a te izbjegavanja potencijalne odgovornosti Europola u pogledu kršenja zakona Unije o zaštiti podataka zbog prijenosa osobnih podataka bez potrebnih i odgovarajućih zaštitnih mjera, uvrste stroge i posebne odredbe kojima se zahtijeva poštovanje načela ograničenja svrhe s jasnim uvjetima obrade prenesenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na dovršavanje smjernice B kako bi se u sporazumu izričito navelo da je Europol, u skladu s člankom 19. Uredbe o Europolu, dužan poštovati sva ograničenja uvedena za osobne podatke koje Europolu dostavljaju države članice ili drugi pružatelji usluga u pogledu uporabe i pristupa podacima koji će se prenijeti Arapskoj Republici Egiptu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | traži da se sporazumom jasno predvidi da se za svaku daljnju obradu uvijek zahtijeva prethodno pisano odobrenje Europola; naglašava da bi Europol trebao dokumentirati ta odobrenja te ih na zahtjev EDPS-a staviti na raspolaganje; poziva na to da se u sporazum uvrsti odredba kojom se obvezuju nadležna tijela Arapske Republike Egipta da poštuju ta ograničenja te da se odredi način kojim bi se zajamčilo poštovanje tih ograničenja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ustraje u tome da se u sporazum uvrste jasne i precizne odredbe o utvrđivanju razdoblja zadržavanja prenesenih osobnih podataka i brisanju prenesenih osobnih podataka nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka; traži da se u sporazumu utvrde postupovne mjere kako bi se osigurala usklađenost; ustraje u tome da se u iznimnim slučajevima kada postoje opravdani razlozi za pohranjivanje podataka na duže vrijeme nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka, ti razlozi i popratna dokumentacija proslijede Europolu i EDPS-u; |
| --- | --- |

9.

| 10. | očekuje da će se primjenjivati kriteriji iz uvodne izjave 71. Direktive (EU) 2016/680, odnosno da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama u pogledu povjerljivosti koje moraju ispunjavati nadležna egipatska tijela koja primaju osobne podatke iz Europola i načelu specifičnosti, te da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da se kategorije kaznenih djela za koja će se osobni podaci razmjenjivati trebaju jasno definirati i navesti u samom međunarodnom sporazumu, u skladu s definicijama kaznenih djela u EU-u, ako postoje; naglašava da bi taj popis trebao na jasan i precizan način definirati sve aktivnosti obuhvaćene takvim kaznenim djelima te osobe, skupine i organizacije na koje će ovaj prijenos vjerojatno utjecati; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Vijeće i Komisiju da zajedno s vladom Arapske Republike Egipta te u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i člankom 8. stavkom 3. Povelje odrede koje će neovisno nadzorno tijelo biti zaduženo za nadzor provedbe međunarodnog sporazuma; potiče na postizanje dogovora i uspostavu tog tijela prije nego međunarodni sporazum stupi na snagu; ustraje u tome da se naziv tog tijela izričito navede u prilogu sporazumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi u slučaju povrede međunarodnog sporazuma obje ugovorne stranke trebale imati pravo da taj sporazum obustave ili opozovu te da bi neovisno nadzorno tijelo također trebalo biti nadležno za predlaganje obustave ili raskida sporazuma u slučaju njegove povrede; smatra da se svi osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene sporazuma koji su preneseni prije njegove obustave ili raskida mogu nastaviti obrađivati u skladu sa sporazumom; smatra da bi trebalo uvesti periodičnu evaluaciju sporazuma kako bi se moglo ocijeniti poštuju li stranke sporazum; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mišljenja je da treba jasno definirati pojam pojedinačnog slučaja jer je taj pojam potreban za procjenu nužnosti i proporcionalnosti prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala isključivo odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da treba definirati pojam opravdanog razloga kako bi se procijenila nužnost i proporcionalnost prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala isključivo odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da druga tijela ne mogu dodatno obrađivati podatke prenesene tijelu primatelju i da bi u tu svrhu trebao biti sastavljen iscrpan popis nadležnih tijela u Arapskoj Republici Egiptu kojima Europol može prenositi podatke te opis njihovih nadležnosti; smatra da bi za svaku izmjenu tog popisa kojim bi se zamijenilo ili dodalo novo nadležno tijelo trebalo preispitati međunarodni sporazum; |
| --- | --- |

16.

| 17. | inzistira na tome da je potrebno izričito navesti da se daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Arapske Republike Egipta drugim tijelima u Arapskoj Republici Egiptu dopušta samo za ispunjenje prvotne svrhe prijenosa koji je ostvario Europol i da o tome uvijek treba obavijestiti neovisno tijelo, EDPS i Europol; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je potrebo izričito navesti da je daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Arapske Republike Egipta drugim državama zabranjen i da bi to rezultiralo neposrednim završetkom međunarodnog sporazuma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da bi međunarodni sporazum s Arapskom Republikom Egipat trebao uključivati pravo osoba na koje se podaci odnose na informacije, ispravljanje i brisanje kako je utvrđeno u drugom zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu pojedinca iznimno osjetljiv i uzrokuje veliku zabrinutost s obzirom s obzirom na pravni okvir, društvene posebnosti i kulturnu pozadinu Arapske Republike Egipta koji su različiti od onih u Europskoj uniji; naglašava činjenicu da su kaznena djela različito definirana u Uniji i Arapskoj Republici Egiptu; smatra da bi se takav prijenos podataka stoga trebao provoditi samo u vrlo iznimnim slučajevima i uz jasne zaštitne mjere za osobe na koje se podaci odnose i osobe povezane s osobama na koje se podaci odnose; smatra da je potrebno da Arapska Republika Egipat definira posebne zaštitne mjere u pogledu temeljnih prava i sloboda, uključujući poštovanje slobode izražavanja, vjeroispovijesti i ljudskog dostojanstva koje bi sama trebala poštovati; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vjeruje da bi se u sporazum trebao uključiti mehanizam nadzora te da bi taj sporazum trebalo podvrgavati redovnim ocjenama kako bi se procijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe Europola kao i usklađenost s pravima i načelima zaštite podataka u Uniji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da zatraži savjet Europskog nadzornika za zaštitu podataka prije finalizacije međunarodnog sporazuma u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i Uredbe (EZ) br. 45/2001; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da će suglasnost Parlamenta za zaključenje sporazuma biti uvjetovana dovoljnom uključenošću Europskog parlamenta u sve faze postupka u skladu s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi Arapske Republike Egipta. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(4)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(5)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za razdoblje 2018. – 2020. koji je 30. studenoga 2017. usvojio Upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/104

---

P8_TA(2018)0302

Otvaranje pregovora o sporazumu između EU-a i Alžira o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Preporuci Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

(2020/C 118/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0811), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (COM(2017)0811),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 7. i 8.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 6., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 16. i 218.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka (ETS br. 108) i Dodatni protokol od 8. studenog 2001. uz Konvenciju za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka u vezi s nadzornim tijelima i prekograničnom protoku podataka (ETS br. 181),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) br. 2/2018 o osam pregovaračkih mandata za sklapanje međunarodnih sporazuma kojima se omogućava razmjena podataka između Europola i trećih zemalja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (6),

| — | uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008), a posebno poglavlja o obradi operativnih osobnih podataka koje se odnosi na tijela, urede ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a;

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0239/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0239/2018),

| A. | budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) omogućuje prijenos osobnih podataka tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća Europola na temelju odluke Komisije o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680, međunarodnog sporazuma u skladu s člankom 218. UEFU-a, kojim se osiguravaju prikladni zaštitni mehanizmi, ili sporazuma o suradnji kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka i koji su sklopljeni prije 1. svibnja 2017. te, u iznimnim slučajevima, na pojedinačnoj osnovi pod strogim uvjetima utvrđenima u članku 25. stavku 5. Uredbe (EU) 2016/794., uz uvjet da su osigurane prikladne zaštitne mjere;

| B. | budući da se u međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola; |
| --- | --- |

B.

budući da se u međunarodnim sporazumima kojima se omogućava suradnja i razmjena osobnih podataka između Europola i trećih zemalja trebaju poštovati članci 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima te članak 16. UFEU-a, a stoga i načelo ograničenja svrhe te pravo na pristup i ispravak te kontrolu neovisnog tijela, kao što je posebno određeno Poveljom, te da se treba dokazati da su ti sporazumi nužni i proporcionalni za izvršavanje zadaća Europola;

| C. | budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

C.

budući da bi takav prijenos trebao biti utemeljen na međunarodnom sporazumu sklopljenom između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sukladno članku 218. UFEU-a i uključivati prikladne zaštite mjere za zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| D. | budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera; |
| --- | --- |

D.

budući da se u programskom dokumentu Europola za razdoblje 2018. – 2020. (7) ističe da je za ispunjavanje misije Europola sve važniji pojačani multidisciplinarni pristup, uključujući objedinjavanje potrebnih stručnih znanja i informacija sve većeg broja partnera;

| E. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o borbi protiv kiberkriminaliteta od 3. listopada 2017. istaknuo da strateški i operativni sporazumi o suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju i razmjenu informacija i praktičnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta;

| F. | budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europol u prošlosti već sklopio brojne sporazume o razmjeni podataka s trećim zemljama poput Albanije, Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Kolumbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Gruzije, Islanda, Lihtenštajna, Moldove, Monaka, Crne Gore, Norveške, Srbije, Švicarske, Ukrajine i Sjedinjenih Američkih Država;

| G. | budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

G.

budući da je EDPS 1. svibnja 2017. postao nadzornik Europola te savjetnik institucija EU-a o politikama i zakonodavstvu koje se odnose na zaštitu podataka;

| 1. | smatra da se potreba i proporcionalnost suradnje s Alžirskom Narodnom Demokratskom Republikom u području izvršavanja zakonodavstva u cilju ostvarivanja sigurnosnih interesa Europske unije mora prikladno ocijeniti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede temeljitu ocjenu učinka; ističe da je potrebno biti oprezan u definiranju mandata za pregovore o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se u trećim zemljama primateljicama trebala osigurati potpuna usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje te drugim temeljnim pravima i slobodama zaštićenima Poveljom; u tom pogledu poziva Vijeće da pregovaračke smjernice koje je predložila Komisija nadopuni uvjetima utvrđenima u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da dosad nije provedena odgovarajuća procjena učinka kako bi se temeljito procijenili rizici koje predstavljaju prijenosi osobnih podataka u Alžirskoj Narodnoj Demokratskoj Republici u pogledu prava pojedinaca na privatnost i zaštitu podataka, ali i drugih temeljnih prava i sloboda zaštićenih Poveljom; traži od Komisije da provede odgovarajuću procjenu učinka radi utvrđivanja zaštitnih mjera koje treba uključiti u sporazum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da bi razina zaštite koja proizlazi iz sporazuma u načelu trebala biti istovjetna razini zaštite zajamčene pravom EU-a; ističe da ukoliko se ta razina ne može jamčiti i u zakonodavstvu i u praksi, sporazum se ne može sklopiti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži da se u sporazum, radi poštovanja članka 8. Povelje i članka 16. UFEU-a te izbjegavanja potencijalne odgovornosti Europola u pogledu kršenja zakona Unije o zaštiti podataka zbog prijenosa osobnih podataka bez potrebnih i odgovarajućih zaštitnih mjera, uvrste stroge i posebne odredbe kojima se zahtijeva poštovanje načela ograničenja svrhe s jasnim uvjetima obrade prenesenih osobnih podataka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na dovršavanje smjernice B kako bi se u sporazumu izričito navelo da je Europol, u skladu s člankom 19. Uredbe o Europolu, dužan poštovati sva ograničenja uvedena za osobne podatke koje Europolu dostavljaju države članice ili drugi pružatelji usluga u pogledu uporabe i pristupa podacima koji će se prenijeti Alžirskoj Narodnoj Demokratskoj Republici; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži da se sporazumom jasno predvidi da se za svaku daljnju obradu uvijek zahtijeva prethodno pisano odobrenje Europola; naglašava da bi Europol trebao dokumentirati ta odobrenja te ih na zahtjev EDPS-a staviti na raspolaganje; poziva na to da se u sporazum uvrsti odredba kojom se obvezuju nadležna tijela Alžirske Narodne Demokratske Republike da poštuju ta ograničenja te da se odredi način kojim bi se zajamčilo poštovanje tih ograničenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ustraje u tome da se u sporazum uvrste jasne i precizne odredbe o utvrđivanju razdoblja zadržavanja prenesenih osobnih podataka i brisanju prenesenih osobnih podataka nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka; traži da se u sporazumu utvrde postupovne mjere kako bi se osigurala usklađenost; ustraje u tome da se u iznimnim slučajevima kada postoje opravdani razlozi za pohranjivanje podataka na duže vrijeme nakon isteka razdoblja zadržavanja podataka, ti razlozi i popratna dokumentacija proslijede Europolu i EDPS-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | očekuje da će se primjenjivati kriteriji iz uvodne izjave 71. Direktive (EU) 2016/680, odnosno da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama u pogledu povjerljivosti koje moraju ispunjavati nadležna alžirska tijela koja primaju osobne podatke iz Europola i načelu specifičnosti, te da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da se kategorije kaznenih djela za koja će se osobni podaci razmjenjivati trebaju jasno definirati i navesti u samom međunarodnom sporazumu, u skladu s definicijama kaznenih djela u EU-u, ako postoje; naglašava da bi taj popis trebao na jasan i precizan način definirati sve aktivnosti obuhvaćene takvim kaznenim djelima te osobe, skupine i organizacije na koje će ovaj prijenos vjerojatno utjecati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Vijeće i Komisiju da zajedno s vladom Alžirske Narodne Demokratske Republike te u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i člankom 8. stavkom 3. Povelje odrede koje će neovisno nadzorno tijelo biti zaduženo za nadzor provedbe međunarodnog sporazuma; potiče na postizanje dogovora i uspostavu tog tijela prije nego međunarodni sporazum stupi na snagu; ustraje u tome da se naziv tog tijela izričito navede u prilogu sporazumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi u slučaju povrede međunarodnog sporazuma obje ugovorne stranke trebale imati pravo da taj sporazum obustave ili opozovu te da bi neovisno nadzorno tijelo također trebalo biti nadležno za predlaganje obustave ili raskida sporazuma u slučaju njegove povrede; smatra da se svi osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene sporazuma koji su preneseni prije njegove obustave ili raskida mogu nastaviti obrađivati u skladu sa sporazumom; smatra da bi trebalo uvesti periodičnu evaluaciju sporazuma kako bi se moglo ocijeniti poštuju li stranke sporazum; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da treba jasno definirati pojam pojedinačnog slučaja jer je taj pojam potreban za procjenu nužnosti i proporcionalnosti prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala isključivo odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da treba definirati pojam opravdanog razloga kako bi se procijenila nužnost i proporcionalnost prijenosa podataka; ističe da bi se ta definicija trebala isključivo odnositi na stvarne kaznene istrage; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da druga tijela ne mogu dodatno obrađivati podatke prenesene tijelu primatelju i da bi u tu svrhu trebao biti sastavljen iscrpan popis nadležnih tijela u Alžirskoj Narodnoj Demokratskoj Republici kojima Europol može prenositi podatke, uključujući opis njihovih nadležnosti; smatra da bi za svaku izmjenu tog popisa, koja uključuje zamjenu ili dodavanje novog nadležnog tijela, trebalo revidirati međunarodni sporazum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | inzistira na tome da je potrebno izričito navesti da se daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Alžirske Narodne Demokratske Republike drugim tijelima u Alžirskoj Narodnoj Demokratskoj Republici dopušta samo za ispunjenje prvotne svrhe prijenosa koji je ostvario Europol i da o tome uvijek treba obavijestiti neovisno tijelo, EDPS i Europol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebno izričito navesti da je daljnji prijenos informacija od nadležnih tijela Alžirske Narodne Demokratske Republike drugim državama zabranjen i da bi to odmah rezultiralo završetkom međunarodnog sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi međunarodni sporazum s Alžirskom Narodnom Demokratskom Republikom trebao podrazumijevati da osobe na koje se ti podaci odnose imaju pravo na informacije, ispravke i brisanje, kako je utvrđeno u drugom zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je prijenos osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu pojedinca iznimno osjetljiv i uzrokuje veliku zabrinutost s obzirom na pravni okvir, društvene posebnosti i kulturnu pozadinu Alžirske Narodne Demokratske Republike koji su različiti od onih u Europskoj uniji; naglašava činjenicu da su kaznena djela različito definirana u Uniji i Alžirskoj Narodnoj Demokratskoj Republici; smatra da bi se takav prijenos podataka stoga trebao provoditi samo u vrlo iznimnim slučajevima i uz jasne zaštitne mjere za osobe na koje se podaci odnose i osobe povezane s osobama na koje se podaci odnose; smatra da je potrebno definirati posebne zaštitne mjere u pogledu temeljnih prava i sloboda, uključujući poštovanje slobode izražavanja, vjeroispovijesti i ljudskog dostojanstva koje Alžirska Narodna Demokratska Republika treba poštovati; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vjeruje da bi se u sporazum trebao uključiti mehanizam nadzora te da bi taj sporazum trebalo podvrgavati redovnim ocjenama kako bi se procijenilo njegovo funkcioniranje u odnosu na operativne potrebe Europola kao i usklađenost s pravima i načelima zaštite podataka u Uniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da prije finalizacije međunarodnog sporazuma zatraži savjet Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i Uredbom (EZ) br. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da će Parlament dati suglasnost za zaključenje sporazuma samo ako bude dovoljno uključen u sve faze postupka u skladu s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi Alžirske Narodne Demokratske Republike. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(4)  SL L 350, 30.12.2008., str. 60.

(5)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0366.

(7)  Programski dokument Europola za razdoblje 2018. – 2020. koji je 30. studenoga 2017. usvojio Upravni odbor Europola, EDOC# 856927v18.

---

Četvrtak, 5. srpnja 2018.

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/109 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/109

---

P8_TA(2018)0303

Politička kriza u Moldovi nakon poništavanja izbora za gradonačelnika Kišinjeva

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o političkoj krizi u Moldovi nakon poništavanja rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva (2018/2783(RSP))

(2020/C 118/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Moldovi, a posebno Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju / područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Moldovi, a posebno Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju / područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće o provedbi pridruživanja u Republici Moldovi od 3. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o provedbi pridruživanja u Republici Moldovi od 3. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Moldovi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Moldovi (2),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o utvrđivanju političkih preduvjeta za dodjelu makrofinancijske pomoći Republici Moldovi priloženu Zakonodavnoj rezoluciji od 4. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o utvrđivanju političkih preduvjeta za dodjelu makrofinancijske pomoći Republici Moldovi priloženu Zakonodavnoj rezoluciji od 4. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Parlamenta Republike Moldove od 20. srpnja 2017. kojim se usvajaju promjene izbornog sustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Parlamenta Republike Moldove od 20. srpnja 2017. kojim se usvajaju promjene izbornog sustava,

| — | uzimajući u obzir preporuke OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije od 19. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije od 19. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjave predsjednika Odbora Europskog parlamenta za vanjske poslove od 21. lipnja 2018., izvjestitelja Odbora za Moldovu i supredsjednika Parlamentarne skupštine Euronest, kao i izjave Europske službe za vanjsko djelovanje od 20. lipnja 2018. i 27. lipnja 2018. o potvrđivanju rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave predsjednika Odbora Europskog parlamenta za vanjske poslove od 21. lipnja 2018., izvjestitelja Odbora za Moldovu i supredsjednika Parlamentarne skupštine Euronest, kao i izjave Europske službe za vanjsko djelovanje od 20. lipnja 2018. i 27. lipnja 2018. o potvrđivanju rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Republike Moldove u kojem stoji da „poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda ... čini osnovu unutarnjih i vanjskih politika stranaka i predstavlja ključan element ovog Sporazuma”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Republike Moldove u kojem stoji da „poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda ... čini osnovu unutarnjih i vanjskih politika stranaka i predstavlja ključan element ovog Sporazuma”,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Andrei Năstase 20. svibnja i 3. lipnja 2018. pobijedio na prijevremenim izborima za gradonačelnika Kišinjeva dobivši 52,57 % glasova i time porazio Iona Cebana koji je dobio 47,43 % glasova; |
| --- | --- |

A.

budući da je Andrei Năstase 20. svibnja i 3. lipnja 2018. pobijedio na prijevremenim izborima za gradonačelnika Kišinjeva dobivši 52,57 % glasova i time porazio Iona Cebana koji je dobio 47,43 % glasova;

| B. | budući da su međunarodni promatrači izbora za gradonačelnika Kišinjeva priznali rezultate izbora i njihovu natjecateljsku prirodu; |
| --- | --- |

B.

budući da su međunarodni promatrači izbora za gradonačelnika Kišinjeva priznali rezultate izbora i njihovu natjecateljsku prirodu;

| C. | budući da je 19. lipnja 2018. sud u Kišinjevu poništio rezultate izbora za gradonačelnika na temelju toga da su se oba kandidata na dan izbora obraćala glasačima na društvenim mrežama, nakon službenog završetka kampanje; budući da ni jedan od kandidata u izbornom postupku nije zatražio poništenje izbora; |
| --- | --- |

C.

budući da je 19. lipnja 2018. sud u Kišinjevu poništio rezultate izbora za gradonačelnika na temelju toga da su se oba kandidata na dan izbora obraćala glasačima na društvenim mrežama, nakon službenog završetka kampanje; budući da ni jedan od kandidata u izbornom postupku nije zatražio poništenje izbora;

| D. | budući da je 21. lipnja 2018. prizivni sud u Kišinjevu potvrdio odluku suda nižeg stupnja i zaključio da je komunikacija s glasačima na društvenim mrežama imala nezakonit učinak na ishod izbora; |
| --- | --- |

D.

budući da je 21. lipnja 2018. prizivni sud u Kišinjevu potvrdio odluku suda nižeg stupnja i zaključio da je komunikacija s glasačima na društvenim mrežama imala nezakonit učinak na ishod izbora;

| E. | budući da je 25. lipnja 2018. Vrhovni sud Moldove potvrdio odluku nižih sudova o poništenju rezultata za izbora za gradonačelnika Kišinjeva; |
| --- | --- |

E.

budući da je 25. lipnja 2018. Vrhovni sud Moldove potvrdio odluku nižih sudova o poništenju rezultata za izbora za gradonačelnika Kišinjeva;

| F. | budući da je 29. lipnja 2018. Središnje izborno povjerenstvo Moldove potvrdilo odluku Vrhovnog suda o poništenju rezultata izbora za gradonačelnika u Kišinjevu; |
| --- | --- |

F.

budući da je 29. lipnja 2018. Središnje izborno povjerenstvo Moldove potvrdilo odluku Vrhovnog suda o poništenju rezultata izbora za gradonačelnika u Kišinjevu;

| G. | budući da je poziv na izlazak na izbore, koji su sudovi ocijenili pritiskom i neprimjerenim utjecajem na glasače, bio uobičajena praksa na dosadašnjim izborima u Moldovi i nikada nije doveo do njihova poništavanja; |
| --- | --- |

G.

budući da je poziv na izlazak na izbore, koji su sudovi ocijenili pritiskom i neprimjerenim utjecajem na glasače, bio uobičajena praksa na dosadašnjim izborima u Moldovi i nikada nije doveo do njihova poništavanja;

| H. | budući da bi ovaj razvoj događaja mogao dovesti u pitanje predanost zemlje europskim vrijednostima i načelima te dodatno podriva već nisko povjerenje građana Moldove u državne institucije; budući da su moldovske političke stranke izjavile da se ovime postavlja opasan presedan za buduće izbore i da tisuće ljudi prosvjeduje protiv odluka sudova u Kišinjevu; |
| --- | --- |

H.

budući da bi ovaj razvoj događaja mogao dovesti u pitanje predanost zemlje europskim vrijednostima i načelima te dodatno podriva već nisko povjerenje građana Moldove u državne institucije; budući da su moldovske političke stranke izjavile da se ovime postavlja opasan presedan za buduće izbore i da tisuće ljudi prosvjeduje protiv odluka sudova u Kišinjevu;

| I. | budući da je međunarodna zajednica, uključujući Europsku uniju i Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a, kritizirala odluku, istaknuvši da se volja glasača mora poštovati; |
| --- | --- |

I.

budući da je međunarodna zajednica, uključujući Europsku uniju i Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a, kritizirala odluku, istaknuvši da se volja glasača mora poštovati;

| J. | budući da su EU i Moldova preuzele zajedničku obvezu da će podići svoje političko povezivanje i ekonomsku integraciju na višu razinu, za što je preduvjet da Moldova donese i provede strukturne i ostale bitne reforme u skladu sa Sporazumom o pridruživanju / detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine, i preuzme obvezu da će štititi europske vrijednosti, uključujući poštovanje ljudskih vrijednosti i sloboda, demokracije, jednakosti i vladavine prava; |
| --- | --- |

J.

budući da su EU i Moldova preuzele zajedničku obvezu da će podići svoje političko povezivanje i ekonomsku integraciju na višu razinu, za što je preduvjet da Moldova donese i provede strukturne i ostale bitne reforme u skladu sa Sporazumom o pridruživanju / detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine, i preuzme obvezu da će štititi europske vrijednosti, uključujući poštovanje ljudskih vrijednosti i sloboda, demokracije, jednakosti i vladavine prava;

| K. | budući da je poništavanje rezultata izbora uznemirujuće i znakovito za daljnje snižavanje standarda u primjeni demokratskih standarda u Moldovi, posebice ako se ima na umu da je neovisno i transparentno sudstvo ključan stup demokracije i vladavine prava; budući da to poništavanje rezultata pokazuje sve veću sklonost autoritarnom i samovoljnom vladanju, kao i značajan gubitak povjerenja naroda u svoja tijela vlasti i institucije; |
| --- | --- |

K.

budući da je poništavanje rezultata izbora uznemirujuće i znakovito za daljnje snižavanje standarda u primjeni demokratskih standarda u Moldovi, posebice ako se ima na umu da je neovisno i transparentno sudstvo ključan stup demokracije i vladavine prava; budući da to poništavanje rezultata pokazuje sve veću sklonost autoritarnom i samovoljnom vladanju, kao i značajan gubitak povjerenja naroda u svoja tijela vlasti i institucije;

| L. | budući da je Parlament Republike Moldove, unatoč negativnim preporukama OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije, u srpnju 2017. usvojio kontroverznu izmjenu izbornog zakona koja je izazvala zabrinutost zbog opasnosti od neprimjerenog utjecaja na kandidate, izbornih okruga sa samo jednim kandidatom, previsokih pragova za ulazak u parlament u razmjernom dijelu i opasnost od neadekvatnog zastupanja manjina i žena; budući da je Venecijanska komisija usto istaknula da postojeća polarizacija oko ove zakonodavne inicijative nije znak konstruktivnoga savjetovanja i širokoga konsenzusa među glavnim dionicima; |
| --- | --- |

L.

budući da je Parlament Republike Moldove, unatoč negativnim preporukama OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije, u srpnju 2017. usvojio kontroverznu izmjenu izbornog zakona koja je izazvala zabrinutost zbog opasnosti od neprimjerenog utjecaja na kandidate, izbornih okruga sa samo jednim kandidatom, previsokih pragova za ulazak u parlament u razmjernom dijelu i opasnost od neadekvatnog zastupanja manjina i žena; budući da je Venecijanska komisija usto istaknula da postojeća polarizacija oko ove zakonodavne inicijative nije znak konstruktivnoga savjetovanja i širokoga konsenzusa među glavnim dionicima;

| M. | budući da su, prema posebnom izvjestitelju UN-a za stanje boraca za ljudska prava, u Moldovi borci za ljudska prava i novinari žrtve kampanja stigmatiziranja te se suočavaju s politički motiviranim kaznenim prijavama ili im se prijeti kada god brane osobe s različitim mišljenjima, dok je pristup novinara informacijama ograničen; |
| --- | --- |

M.

budući da su, prema posebnom izvjestitelju UN-a za stanje boraca za ljudska prava, u Moldovi borci za ljudska prava i novinari žrtve kampanja stigmatiziranja te se suočavaju s politički motiviranim kaznenim prijavama ili im se prijeti kada god brane osobe s različitim mišljenjima, dok je pristup novinara informacijama ograničen;

| N. | budući da je u listopadu 2017. zbog nedovoljnog napretka Moldove u reformiranju sudstva i neuspjeha zemlje da ispuni uvjete EU-a Unija donijela odluku da uskrati isplatu 28 milijuna EUR u okviru programa EU-a za reformu pravosuđa; |
| --- | --- |

N.

budući da je u listopadu 2017. zbog nedovoljnog napretka Moldove u reformiranju sudstva i neuspjeha zemlje da ispuni uvjete EU-a Unija donijela odluku da uskrati isplatu 28 milijuna EUR u okviru programa EU-a za reformu pravosuđa;

| 1. | izražava svoju duboku zabrinutost zbog odluke Vrhovnog suda da poništi rezultate izbora za gradonačelnika u Kišinjevu koja je donesena na sumnjivoj osnovi i na netransparentan način, što je značajno umanjilo integritet izbornog postupka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da su vjerodostojni, transparentni, pošteni i uključivi izbori temelj svakog demokratskog sustava, jamac nepristranosti i neovisnosti sudstva od svih vrsta političkog utjecaja te temelj povjerenja u politički sustav zemlje i da je političko miješanje u sudstvo te provedbu izbora suprotno europskim standardima koje je Moldova pristala poštovati, prije svega u okviru Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Moldove; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava snažnu solidarnost s tisućama ljudi koji prosvjeduju na ulicama Kišinjeva te se pridružuje njihovim zahtjevima i traži od moldovskih vlasti da poduzmu prikladne mjere kako bi osigurale da se poštuju rezultati izbora za gradonačelnika Kišinjeva koje su priznali nacionalni i međunarodni promatrači i koji odražavaju volju birača; poziva vlasti da zajamče pravo na mirno prosvjedovanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva moldovske vlasti da zajamče funkcioniranje demokratskih mehanizama, ustraje u tome da i izvršna i sudska vlast poštuju načelo diobe vlasti, potpuno podržavaju demokratska načela i pridržavaju se načela vladavine prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog daljnjeg srozavanja demokratskih standarda u Moldovi; prepoznaje da je odluka sudova, kojima se već u nekoliko navrata na teret stavilo da su pod političkim utjecajem i da se njima upravlja iz političke sfere, primjer talačkog položaja država i otkriva vrlo duboku krizu u institucijama Moldove; žali što, unatoč brojnim pozivima međunarodne zajednice, tijela vlasti nastavljaju podrivati povjerenje naroda u poštenje i nepristranost državnih institucija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da nakon odluke o poništenju izbora za gradonačelnika Kišinjeva politički uvjeti za isplatu makrofinancijske pomoći (MFP) nisu ispunjeni te podsjeća na da je „preduvjet za odobravanje MFP-a da zemlja korisnica poštuje djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava te da jamči poštovanje ljudskih prava”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da obustavi sve predviđene isplate MFP-a Moldovi; vjeruje da bi se sve odluke o budućim isplatama trebale donijeti tek nakon planiranih parlamentarnih izbora i pod uvjetom da se ti izbori provedu u skladu s međunarodno priznatim standardima, da ih ocijene specijalizirana međunarodna tijela i da se ispune uvjeti za isplatu makrofinancijske pomoći; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zahtijeva da Komisija obustavi proračunsku potporu Moldovi na temelju presedana iz srpnja 2015. kada je o takvoj obustavi odlučeno u jeku bankovne krize; smatra da bi se kao reakcija na poništavanje rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva trebala obustaviti proračunska pomoć EU-a te da bi proračunska pomoć trebala biti isplaćena nakon što moldovske vlasti ispune popis uvjeta, na kojem bi se trebalo nalaziti priznavanje izbora u Kišinjevu, kao i konkretne, iscrpne, transparentne istrage usmjerene na rezultate i povrat imovine i kazneni progon počinitelja u slučaju bankovne prijevare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva moldovske vlasti da provedu preporuke OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije o izbornoj reformi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno izražava zabrinutost zbog koncentracije gospodarske i političke moći u rukama male skupine ljudi, urušavanje vladavine prava, demokratskih standarda i poštovanja ljudskih prava, prekomjerne politizacije državnih institucija, sustavne korupcije, nedovoljne istraženosti bankovne prijevare iz 2014. i ograničenog pluralizma medija; izražava zabrinutost zbog nedovoljne neovisnosti sudstva te posebice zbog slučaja selektivne pravde koja se koristi kao alat za vršenje pritiska na političke protivnike; poziva moldovske vlasti da reformiraju sudstvo i imenuju nove suce kako bi se sudstvo spriječilo da se miješa u izborni i politički postupak ili na bilo koji način dovodi u pitanje demokratski izraženu volju naroda Moldove; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zabrinut je što su politički protivnici i njihovi odvjetnici izloženi političkom progonu moldovskih vlasti u obliku izmišljenih optužbi i kaznenih postupaka i upozorava da vlasti time zatiru vladavinu prava i prava političkih protivnika i njihovih odvjetnika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog činjenice da vlasti od bankovne prijevare iz 2014. u kojoj je iz moldovskog financijskog sustava ukradena otprilike 1 milijarda USD nisu postigle skoro nikakav napredak u provođenju temeljite i nepristrane istrage u taj predmet; poziva na to da se poduzmu odlučni napori u cilju povrata ukradenih sredstava te privođenja odgovornih pravdi, neovisno o njihovom političkom opredjeljenju; vjeruje da je to neizostavno za ponovnu izgradnju povjerenja građana Moldove u institucije i vraćanje vjerodostojnosti vlasti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva tijela Moldove da poštuju međunarodna načela i najbolje prakse i zajamči poticajno okruženje za civilno društvo; izražava svoju zabrinutost zbog odredbi kojima bi se moglo ograničiti inozemno financiranje moldovskih nevladinih udruga, a koje se nalaze u trenutačnom nacrtu zakona o nevladinim udrugama o kojemu se sada raspravlja u parlamentu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Parlament Moldove da se posavjetuje s civilnim društvom i neovisnim medijima prije konačnog usvajanja novog zakona o audiovizualnim medijima i da odbaci svoju „reformu dvojne namjene”; izražava svoju zabrinutost oko toga hoće li neovisni, lokalni i opozicijski mediji u Moldovi, kojoj među ostalim nedostaje dovoljno resursa, moći poštovati zahtjeve novog zakona u pogledu obveznog lokalnog sadržaja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva ESVD i Komisiju da pomno nadziru događaje u svim tim područjima i da o tome propisno obavještava Parlament; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vijeću, Komisiji i državama članicama te predsjedniku, premijeru i predsjedniku Parlamenta Republike Moldove, OESS-u/ODIHR-u i Venecijanskoj komisiji. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL C 11, 12.1.2018., str. 82.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0283.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/113

---

P8_TA(2018)0304

Somalija

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Somaliji (2018/2784(RSP))

(2020/C 118/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Somaliji, osobito onu od 15. rujna 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Somaliji, osobito onu od 15. rujna 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 18. svibnja 2017. o izbjegličkom kampu u Dadaabu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 18. svibnja 2017. o izbjegličkom kampu u Dadaabu (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje od 30. listopada 2017. o napadu u Somaliji te sve prethodne izjave glasnogovornika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje od 30. listopada 2017. o napadu u Somaliji te sve prethodne izjave glasnogovornika,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Somaliji od 3. travnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Somaliji od 3. travnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Ureda UN-a za ljudska prava „Zaštita civila: izgradnja temelja mira, sigurnosti i ljudskih prava u Somaliji” iz prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Ureda UN-a za ljudska prava „Zaštita civila: izgradnja temelja mira, sigurnosti i ljudskih prava u Somaliji” iz prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir nacionalni indikativni program EU-a i Somalije za Saveznu Republiku Somaliju za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacionalni indikativni program EU-a i Somalije za Saveznu Republiku Somaliju za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 15. svibnja 2018. o produljenju mandata misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 15. svibnja 2018. o produljenju mandata misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 27. ožujka 2018. o Somaliji, kao i sve njegove prethodne rezolucije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 27. ožujka 2018. o Somaliji, kao i sve njegove prethodne rezolucije,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog predstavnika UN-a za Somaliju Vijeću sigurnosti UN-a od 15. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog predstavnika UN-a za Somaliju Vijeću sigurnosti UN-a od 15. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjave za tisak Vijeća sigurnosti UN-a o Somaliji od 25. siječnja 2018., 25. veljače 2018. i 4. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave za tisak Vijeća sigurnosti UN-a o Somaliji od 25. siječnja 2018., 25. veljače 2018. i 4. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2018. o Rogu Afrike, od 17. srpnja 2017. o rješavanju opasnosti od gladi i od 3. travnja 2017. o Somaliji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2018. o Rogu Afrike, od 17. srpnja 2017. o rješavanju opasnosti od gladi i od 3. travnja 2017. o Somaliji,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a o Somaliji od 26. prosinca 2017. i 2. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a o Somaliji od 26. prosinca 2017. i 2. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje s Konferencije o sigurnosti UN-a i Somalije od 4. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje s Konferencije o sigurnosti UN-a i Somalije od 4. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Ujedinjenih naroda od 29. rujna 2017. o pomoći Somaliji u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Ujedinjenih naroda od 29. rujna 2017. o pomoći Somaliji u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir izjavu misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM) od 8. studenog 2017. u kojoj se najavljuje namjera postepenog povlačenja postrojbi iz Somalije počevši od prosinca 2017. i njihova punog povlačenja do 2020. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM) od 8. studenog 2017. u kojoj se najavljuje namjera postepenog povlačenja postrojbi iz Somalije počevši od prosinca 2017. i njihova punog povlačenja do 2020. godine,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjava četiriju stručnjaka za ljudska prava UN-a od 4. svibnja 2016. u kojoj izražavaju zabrinutost zbog sve većeg progona sindikalista u Somaliji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjava četiriju stručnjaka za ljudska prava UN-a od 4. svibnja 2016. u kojoj izražavaju zabrinutost zbog sve većeg progona sindikalista u Somaliji,

| — | uzimajući u obzir zaključke i preporuke navedene u 380. izvješću Odbora za slobodu udruživanja Međunarodne organizacije rada (MOR) iz listopada 2016., kako ga je odobrio Upravni odbor MOR-a za predmet br. 3113, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke i preporuke navedene u 380. izvješću Odbora za slobodu udruživanja Međunarodne organizacije rada (MOR) iz listopada 2016., kako ga je odobrio Upravni odbor MOR-a za predmet br. 3113,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je al-Shabaab počinio brojne terorističke napade na somalskom tlu; budući da je Somalija 14. listopada 2017. pretrpjela najgori teroristički napad u kojem je, prema službenim izvorima, smrtno stradalo najmanje 512 osoba, dok je 357 osoba ozlijeđeno; budući da organizacija al-Shabaab i druge terorističke skupine povezane s Islamskom državom i dalje provode terorističke napade protiv međunarodno priznate somalske vlade i protiv civila; |
| --- | --- |

A.

budući da je al-Shabaab počinio brojne terorističke napade na somalskom tlu; budući da je Somalija 14. listopada 2017. pretrpjela najgori teroristički napad u kojem je, prema službenim izvorima, smrtno stradalo najmanje 512 osoba, dok je 357 osoba ozlijeđeno; budući da organizacija al-Shabaab i druge terorističke skupine povezane s Islamskom državom i dalje provode terorističke napade protiv međunarodno priznate somalske vlade i protiv civila;

| B. | budući da je 1. travnja 2018. organizacija al-Shabaab izvela napade autobombom protiv mirovne baze Afričke unije u Bulamareru i u obližnjim selima; budući da je 25. veljače 2018. u Mogadišuu došlo do dvaju terorističkih napada u kojima su poginule najmanje 32 osobe; |
| --- | --- |

B.

budući da je 1. travnja 2018. organizacija al-Shabaab izvela napade autobombom protiv mirovne baze Afričke unije u Bulamareru i u obližnjim selima; budući da je 25. veljače 2018. u Mogadišuu došlo do dvaju terorističkih napada u kojima su poginule najmanje 32 osobe;

| C. | budući da su u lipnju 2017. sigurnosne snage somalske vlade nezakonito usmrtile i ranile civile kao posljedice unutarnjih borbi između vladinih snaga na lokaciji raspodjele pomoći u Baidoanu; budući da je civilno stanovništvo također bilo meta napada tijekom sukoba regionalnih snaga i klanskih paravojnih skupina, osobito u donjem dijelu regija Shabelle, Galguduud i Hiran; |
| --- | --- |

C.

budući da su u lipnju 2017. sigurnosne snage somalske vlade nezakonito usmrtile i ranile civile kao posljedice unutarnjih borbi između vladinih snaga na lokaciji raspodjele pomoći u Baidoanu; budući da je civilno stanovništvo također bilo meta napada tijekom sukoba regionalnih snaga i klanskih paravojnih skupina, osobito u donjem dijelu regija Shabelle, Galguduud i Hiran;

| D. | budući da je prema izvješću Ureda UN-a za ljudska prava i Misije UN-a za pomoć Somaliji (UNSOM), koje obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2016. do 14. listopada 2017., u Somaliji poginulo 2 078 civila, dok ih je 2 507 ranjeno; budući da se većina tih slučajeva pripisuje militantima al-Shabaaba; budući da su za znatan dio tih smrti odgovorne klanske paravojne skupine, državni akteri, uključujući vojsku i policiju, te čak i misija Afričke unije u Somaliji; |
| --- | --- |

D.

budući da je prema izvješću Ureda UN-a za ljudska prava i Misije UN-a za pomoć Somaliji (UNSOM), koje obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2016. do 14. listopada 2017., u Somaliji poginulo 2 078 civila, dok ih je 2 507 ranjeno; budući da se većina tih slučajeva pripisuje militantima al-Shabaaba; budući da su za znatan dio tih smrti odgovorne klanske paravojne skupine, državni akteri, uključujući vojsku i policiju, te čak i misija Afričke unije u Somaliji;

| E. | budući da je Somalija iskusila dva desetljeća građanskog rata; budući da je od 2012. godine, kada je na vlast stupila nova vlada s međunarodnom potporom, zemlja ostvarila znatan napredak prema miru i stabilnosti; budući da se, iako je posljednjih godina organizacija al-Shabaab pretrpjela velike gubitke od operacija borbe protiv terorizma, u izvješćima UN-a navodi da je frakcije ISIL-a/Daiša u Somaliji znatno narasla; |
| --- | --- |

E.

budući da je Somalija iskusila dva desetljeća građanskog rata; budući da je od 2012. godine, kada je na vlast stupila nova vlada s međunarodnom potporom, zemlja ostvarila znatan napredak prema miru i stabilnosti; budući da se, iako je posljednjih godina organizacija al-Shabaab pretrpjela velike gubitke od operacija borbe protiv terorizma, u izvješćima UN-a navodi da je frakcije ISIL-a/Daiša u Somaliji znatno narasla;

| F. | budući da je Somalija 8. veljače 2017. održala svoje prve slobodne izbore od dolaska na vlast vlade s međunarodnom potporom; budući da izborni sustav predstavlja napredak u smislu sudjelovanja birača, ali da pokazuje samo ograničena izborna obilježja; budući da se vlada obvezala da će za izbore 2020./2021. osigurati izborni sustav utemeljen na neponderiranom općem pravu glasa; |
| --- | --- |

F.

budući da je Somalija 8. veljače 2017. održala svoje prve slobodne izbore od dolaska na vlast vlade s međunarodnom potporom; budući da izborni sustav predstavlja napredak u smislu sudjelovanja birača, ali da pokazuje samo ograničena izborna obilježja; budući da se vlada obvezala da će za izbore 2020./2021. osigurati izborni sustav utemeljen na neponderiranom općem pravu glasa;

| G. | budući da je mandat misije Afričke unije u Somaliji produljen do 31. srpnja 2018.; budući da se, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2372/17, broj osoblja u uniformi AMISOM-a do 30. listopada 2018. mora smanjiti na 20 626.; budući da je osoblje AMISOM-a optuženo za kršenja ljudskih prava, seksualno nasilje i povredu dužnosti tijekom njihove službe; |
| --- | --- |

G.

budući da je mandat misije Afričke unije u Somaliji produljen do 31. srpnja 2018.; budući da se, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2372/17, broj osoblja u uniformi AMISOM-a do 30. listopada 2018. mora smanjiti na 20 626.; budući da je osoblje AMISOM-a optuženo za kršenja ljudskih prava, seksualno nasilje i povredu dužnosti tijekom njihove službe;

| H. | budući da je sloboda izražavanja, koja je temeljni stup bilo koje funkcionalne demokracije, u Somaliji i dalje u velikoj mjeri ograničena; budući da se novinari, branitelji ljudskih prava, aktivisti civilnog društva te politički vođe i dalje svakodnevno suočavaju s prijetnjama; budući da organizacija al-Shabaab nastavlja zastrašivati, uhićivati, zadržavati bez propisanog postupka te čak ubijati; budući da nadležna tijela rijetko istražuju takve slučajeve; budući da je Somalija, prema Međunarodnoj federaciji novinara, već osmu godinu zaredom najsmrtonosnija zemlja u Africi za novinare i druge medijske djelatnike koji obavljaju svoj rad i ostvaruju svoje temeljno pravo na slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

H.

budući da je sloboda izražavanja, koja je temeljni stup bilo koje funkcionalne demokracije, u Somaliji i dalje u velikoj mjeri ograničena; budući da se novinari, branitelji ljudskih prava, aktivisti civilnog društva te politički vođe i dalje svakodnevno suočavaju s prijetnjama; budući da organizacija al-Shabaab nastavlja zastrašivati, uhićivati, zadržavati bez propisanog postupka te čak ubijati; budući da nadležna tijela rijetko istražuju takve slučajeve; budući da je Somalija, prema Međunarodnoj federaciji novinara, već osmu godinu zaredom najsmrtonosnija zemlja u Africi za novinare i druge medijske djelatnike koji obavljaju svoj rad i ostvaruju svoje temeljno pravo na slobodu izražavanja;

| I. | budući da su pravo na slobodno udruživanje i pravo na udruživanje u sindikate od ključne važnosti za razvoj bilo koje funkcionalne demokracije; budući da savezna vlada Somalije praktički ne dopušta osnivanje i postojanje neovisnih sindikata; budući da se sindikati i aktivisti za prava radnika u Somaliji svakodnevno suočavaju sa zastrašivanjem, odmazdom i uznemiravanjem; budući da su u Somaliji uobičajeni stigmatizacija i kampanje ocrnjivanja protiv sindikalista; |
| --- | --- |

I.

budući da su pravo na slobodno udruživanje i pravo na udruživanje u sindikate od ključne važnosti za razvoj bilo koje funkcionalne demokracije; budući da savezna vlada Somalije praktički ne dopušta osnivanje i postojanje neovisnih sindikata; budući da se sindikati i aktivisti za prava radnika u Somaliji svakodnevno suočavaju sa zastrašivanjem, odmazdom i uznemiravanjem; budući da su u Somaliji uobičajeni stigmatizacija i kampanje ocrnjivanja protiv sindikalista;

| J. | budući da je Međunarodna organizacija rada (MOR) donijela odluku protiv somalske vlade u pogledu povrede slobode udruživanja; budući da je MOR naložio vladi da „bez odgode prizna vodstvo Omara Faruka Osmana nad Nacionalnim udruženjem somalskih novinara (NUSOJ) i Savezom somalskih sindikata (FESTU)”; |
| --- | --- |

J.

budući da je Međunarodna organizacija rada (MOR) donijela odluku protiv somalske vlade u pogledu povrede slobode udruživanja; budući da je MOR naložio vladi da „bez odgode prizna vodstvo Omara Faruka Osmana nad Nacionalnim udruženjem somalskih novinara (NUSOJ) i Savezom somalskih sindikata (FESTU)”;

| K. | budući da su stručnjaci za ljudska prava UN-a izjavili da „Somalija ne ispunjava svoje obveze u pogledu međunarodnih ljudskih prava, dok se stanje u sindikatima i dalje pogoršava, unatoč posebnim preporukama Upravnog tijela Međunarodne organizacije rada, u kojem se od somalske vlade zahtijeva da se suzdrži od daljnjeg uplitanja u rad sindikata registriranih u Somaliji, uz posebno upućivanje na NUSOJ i FESTU”; |
| --- | --- |

K.

budući da su stručnjaci za ljudska prava UN-a izjavili da „Somalija ne ispunjava svoje obveze u pogledu međunarodnih ljudskih prava, dok se stanje u sindikatima i dalje pogoršava, unatoč posebnim preporukama Upravnog tijela Međunarodne organizacije rada, u kojem se od somalske vlade zahtijeva da se suzdrži od daljnjeg uplitanja u rad sindikata registriranih u Somaliji, uz posebno upućivanje na NUSOJ i FESTU”;

| L. | budući da su u Somaliji raširena kršenja ljudskih prava; budući da su za njih odgovorni većinom nedržavna tijela, militanti al-Shabaaba i paravojne postrojbe, ali i državni akteri; budući da je bilo slučajeva izvansudskih pogubljenja, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, proizvoljnih uhićenja te pritvaranja i otmica; budući da prema UN-ovu Uredu za ljudska prava somalska Nacionalna obavještajna i sigurnosna agencija (NISA) rutinski krši međunarodno pravo o ljudskim pravima; budući da često djeluje na izvansudski način i da ima preširoke ovlasti; |
| --- | --- |

L.

budući da su u Somaliji raširena kršenja ljudskih prava; budući da su za njih odgovorni većinom nedržavna tijela, militanti al-Shabaaba i paravojne postrojbe, ali i državni akteri; budući da je bilo slučajeva izvansudskih pogubljenja, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, proizvoljnih uhićenja te pritvaranja i otmica; budući da prema UN-ovu Uredu za ljudska prava somalska Nacionalna obavještajna i sigurnosna agencija (NISA) rutinski krši međunarodno pravo o ljudskim pravima; budući da često djeluje na izvansudski način i da ima preširoke ovlasti;

| M. | budući da je, međutim, politička situacija nestabilna, a upravljanje i dalje slabo, što otežava reformu pravosuđa i sigurnosnog sektora; budući da je prema organizaciji Transparency International Somalija najkorumpiranija država na svijetu; |
| --- | --- |

M.

budući da je, međutim, politička situacija nestabilna, a upravljanje i dalje slabo, što otežava reformu pravosuđa i sigurnosnog sektora; budući da je prema organizaciji Transparency International Somalija najkorumpiranija država na svijetu;

| N. | budući da vojni sudovi i dalje pokušavaju suditi u širokom rasponu slučajeva, uključujući kaznena djela povezana s terorizmom, u postupcima koji daleko zaostaju za međunarodnim standardima za pošteno suđenje; budući da su do trećeg tromjesečja 2017. najmanje 23 osobe pogubljene na temelju presuda vojnog suda, većinom protiv optužbi povezanih s terorizmom; budući da je sedam optuženika, uključujući i jedno dijete, 13. veljače 2017. u Puntlandu osuđeno na smrtnu kaznu zbog ubojstva, uglavnom na temelju priznanja dobivenih pod prisilom od strane obavještajnih službi Putlanda; njih je petoro pogubljeno u travnju; |
| --- | --- |

N.

budući da vojni sudovi i dalje pokušavaju suditi u širokom rasponu slučajeva, uključujući kaznena djela povezana s terorizmom, u postupcima koji daleko zaostaju za međunarodnim standardima za pošteno suđenje; budući da su do trećeg tromjesečja 2017. najmanje 23 osobe pogubljene na temelju presuda vojnog suda, većinom protiv optužbi povezanih s terorizmom; budući da je sedam optuženika, uključujući i jedno dijete, 13. veljače 2017. u Puntlandu osuđeno na smrtnu kaznu zbog ubojstva, uglavnom na temelju priznanja dobivenih pod prisilom od strane obavještajnih službi Putlanda; njih je petoro pogubljeno u travnju;

| O. | budući da strani interesi dodatno otežavaju političku situaciju; budući da je u kontekstu širih sukoba između Ujedinjenih Arapskih Emirata i Saudijske Arabije, s jedne strane, i Katara, s druge strane, Savezna vlada Somalije nastojala ostati neutralna; budući da su, radi odmazde, Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati zaustavili svoja redovita plaćanja proračunske potpore Somaliji, čime se dodatno slabi sposobnost vlade da plaća sigurnosne snage; |
| --- | --- |

O.

budući da strani interesi dodatno otežavaju političku situaciju; budući da je u kontekstu širih sukoba između Ujedinjenih Arapskih Emirata i Saudijske Arabije, s jedne strane, i Katara, s druge strane, Savezna vlada Somalije nastojala ostati neutralna; budući da su, radi odmazde, Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati zaustavili svoja redovita plaćanja proračunske potpore Somaliji, čime se dodatno slabi sposobnost vlade da plaća sigurnosne snage;

| P. | budući da su djeca među najvećim žrtvama sukoba u Somaliji; budući da je bilo brojnih slučajeva otmice i novačenja djece od strane terorističkih skupina; budući da se prema njima ponašalo kao prema neprijateljima sigurnosnih snaga Somalije te su bili česti slučajevi njihova ubijanja, sakaćenja, uhićenja i pritvaranja; |
| --- | --- |

P.

budući da su djeca među najvećim žrtvama sukoba u Somaliji; budući da je bilo brojnih slučajeva otmice i novačenja djece od strane terorističkih skupina; budući da se prema njima ponašalo kao prema neprijateljima sigurnosnih snaga Somalije te su bili česti slučajevi njihova ubijanja, sakaćenja, uhićenja i pritvaranja;

| Q. | budući da izvješće o ljudskim pravima od 21. veljače 2018. ukazuje na zlostavljanja i povrede prava koje su od 2015. pretrpjele stotine djece u državnom pritvoru zbog njihovih aktivnosti povezanih s terorizmom, uključujući premlaćivanje, mučenje, zatočenje i seksualno nasilje; budući da su u Puntlandu djeca osuđivana na smrt zbog kaznenih djela povezanih s terorizmom; |
| --- | --- |

Q.

budući da izvješće o ljudskim pravima od 21. veljače 2018. ukazuje na zlostavljanja i povrede prava koje su od 2015. pretrpjele stotine djece u državnom pritvoru zbog njihovih aktivnosti povezanih s terorizmom, uključujući premlaćivanje, mučenje, zatočenje i seksualno nasilje; budući da su u Puntlandu djeca osuđivana na smrt zbog kaznenih djela povezanih s terorizmom;

| R. | budući da je nakon godina suše došlo do rekordnih kiša koje su prouzročile poplave zbog kojih je raseljeno 230 000 ljudi, od kojih se procjenjuje da su više od polovice djeca; budući da je u zemlji već oko 2,6 milijuna ljudi na koje su utjecale suše i sukobi; |
| --- | --- |

R.

budući da je nakon godina suše došlo do rekordnih kiša koje su prouzročile poplave zbog kojih je raseljeno 230 000 ljudi, od kojih se procjenjuje da su više od polovice djeca; budući da je u zemlji već oko 2,6 milijuna ljudi na koje su utjecale suše i sukobi;

| S. | budući da su klanske paravojne skupine prouzročile znatan broj evidentiranih civilnih žrtava; budući da su glavni pokretač sukoba među klanovima sporovi oko zemljišta i resursa, koje pogoršava trajni ciklus odmazde; budući da su ti sukobi pogoršani zbog nedostatka resursa i suša; budući da te sukobe iskorištavaju elementi suprotstavljeni vladi u svrhu daljnje destabilizacije područja; |
| --- | --- |

S.

budući da su klanske paravojne skupine prouzročile znatan broj evidentiranih civilnih žrtava; budući da su glavni pokretač sukoba među klanovima sporovi oko zemljišta i resursa, koje pogoršava trajni ciklus odmazde; budući da su ti sukobi pogoršani zbog nedostatka resursa i suša; budući da te sukobe iskorištavaju elementi suprotstavljeni vladi u svrhu daljnje destabilizacije područja;

| T. | budući da nesigurnost opskrbe hranom predstavlja ozbiljan problem za državu i stanovništvo Somalije; budući da prema Glavnoj upravi Komisije za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći otprilike polovica od 12 milijuna stanovnika u Somaliji živi u situaciji nesigurnosti opskrbe hranom te da im je potrebna humanitarna pomoć; budući da se očekuje da će oko 1,2 milijuna djece biti akutno pothranjeno, od čega će 232 000 djece patiti zbog ozbiljne akutne pothranjenosti opasne po život; budući da se velik dio zemlje nije u potpunosti oporavio od gladi iz razdoblja od 2011. do 2012.; budući da suše pogoršavaju probleme u pogledu nesigurnosti opskrbe hranom u Somaliji; |
| --- | --- |

T.

budući da nesigurnost opskrbe hranom predstavlja ozbiljan problem za državu i stanovništvo Somalije; budući da prema Glavnoj upravi Komisije za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći otprilike polovica od 12 milijuna stanovnika u Somaliji živi u situaciji nesigurnosti opskrbe hranom te da im je potrebna humanitarna pomoć; budući da se očekuje da će oko 1,2 milijuna djece biti akutno pothranjeno, od čega će 232 000 djece patiti zbog ozbiljne akutne pothranjenosti opasne po život; budući da se velik dio zemlje nije u potpunosti oporavio od gladi iz razdoblja od 2011. do 2012.; budući da suše pogoršavaju probleme u pogledu nesigurnosti opskrbe hranom u Somaliji;

| U. | budući da u Keniji postoji više somalskih izbjegličkih kampova, uključujući kamp Daacab s oko 350 000 izbjeglica; budući da, zbog neuspjeha međunarodne zajednice da osigura odgovarajuću potporu, kenijske vlasti namjeravaju smanjiti te kampove potičući povratak u Somaliju; |
| --- | --- |

U.

budući da u Keniji postoji više somalskih izbjegličkih kampova, uključujući kamp Daacab s oko 350 000 izbjeglica; budući da, zbog neuspjeha međunarodne zajednice da osigura odgovarajuću potporu, kenijske vlasti namjeravaju smanjiti te kampove potičući povratak u Somaliju;

| V. | budući da su međunarodni humanitarni dionici ključni za suzbijanje nesigurnosti opskrbe hranom i pružanje humanitarne pomoći; budući da su oni znatno pridonijeli sprečavanju humanitarne katastrofe u Somaliji; budući da je bilo pokušaja preusmjeravanja humanitarne pomoći u financiranje ratovanja; |
| --- | --- |

V.

budući da su međunarodni humanitarni dionici ključni za suzbijanje nesigurnosti opskrbe hranom i pružanje humanitarne pomoći; budući da su oni znatno pridonijeli sprečavanju humanitarne katastrofe u Somaliji; budući da je bilo pokušaja preusmjeravanja humanitarne pomoći u financiranje ratovanja;

| W. | budući da Europska unija od 2016. postupno povećava svoju godišnju humanitarnu pomoć Somaliji, osobito kao odgovor na jaku sušu koja je pogodila zemlju, te je humanitarnim partnerima 2017. dodijelila 120 milijuna EUR; budući da se međunarodni plan humanitarne pomoći financira samo do 24 %; |
| --- | --- |

W.

budući da Europska unija od 2016. postupno povećava svoju godišnju humanitarnu pomoć Somaliji, osobito kao odgovor na jaku sušu koja je pogodila zemlju, te je humanitarnim partnerima 2017. dodijelila 120 milijuna EUR; budući da se međunarodni plan humanitarne pomoći financira samo do 24 %;

| X. | budući da je EU izdvojio 486 milijuna EUR iz Europskog razvojnog fonda (2014. – 2020.), osobito za izgradnju države i uspostavu mira, sigurnost opskrbe hranom, otpornost i obrazovanje; budući da EU također podupire AMISOM preko Instrumenta mirovne pomoći za Afriku; budući da je, kao mirovne vojne snage Afričke unije koje broje 22 000 vojnika, AMISOM donio određeni stupanj stabilnosti u dijelove Somalije; budući da su dijelovi zemlje pod kontrolom ili prijetnjom s radikalnog islamističkog pokreta al-Shabaab ili pod kontrolom zasebnih tijela, kao što je slučaj sa Somalilandom i Puntlandom; |
| --- | --- |

X.

budući da je EU izdvojio 486 milijuna EUR iz Europskog razvojnog fonda (2014. – 2020.), osobito za izgradnju države i uspostavu mira, sigurnost opskrbe hranom, otpornost i obrazovanje; budući da EU također podupire AMISOM preko Instrumenta mirovne pomoći za Afriku; budući da je, kao mirovne vojne snage Afričke unije koje broje 22 000 vojnika, AMISOM donio određeni stupanj stabilnosti u dijelove Somalije; budući da su dijelovi zemlje pod kontrolom ili prijetnjom s radikalnog islamističkog pokreta al-Shabaab ili pod kontrolom zasebnih tijela, kao što je slučaj sa Somalilandom i Puntlandom;

| 1. | osuđuje sve napade na somalsko stanovništvo koje su počinili organizacija al-Shabaab i druge ekstremističke terorističke skupine; tvrdi da ne može postojati legitiman razlog za sudjelovanje u terorističkim aktivnostima; poziva na to da se odgovorni za terorističke napade i kršenja ljudskih prava privedu pravdi u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima; izražava duboko suosjećanje sa žrtvama terorističkih napada u Somaliji i s njihovim obiteljima te iskreno žali zbog gubitka života; podsjeća somalske vlasti na to da su obvezne jamčiti ljudska prava i štititi civilno stanovništvo u svim okolnostima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da bi uklanjanje temeljnih uzroka terorizma poput nesigurnosti, siromaštva, kršenja ljudskih prava, uništavanja okoliša, nekažnjavanja i nedostatka pravde te ugnjetavanja uvelike pridonijelo iskorjenjivanju terorističkih organizacija i aktivnosti u Somaliji; tvrdi da nedovoljna razvijenost i nesigurnost čine začarani krug; stoga poziva međunarodne aktere, uključujući razvojne programe EU-a, da se uključe u reformu sigurnosnog sektora i inicijative za izgradnju kapaciteta kako bi zajamčili dosljednost između svojih razvojnih i sigurnosnih politika u Somaliji; poziva EU da nastavi podupirati proces mira i pomirenja u Somaliji putem okvira uzajamne odgovornosti i pakta za sigurnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče saveznu vladu Somalije da nastavi s naporima u području izgradnje mira i izgradnje države u cilju razvoja snažnih institucija koje su uređene vladavinom prava i koje mogu pružati osnovne javne usluge te u cilju jamčenja sigurnosti, slobode izražavanja i slobode udruživanja; pozdravlja činjenicu da organizacija al-Shabaab nije uspjela omesti izborni proces 2016.–2017.; poziva saveznu vladu Somalije da se pobrine za to da se prije izbora 2020.–2021. uspostavi izborni sustav utemeljen na neponderiranom općem pravu glasa; podsjeća da se trajna stabilnost i mir mogu postići samo socijalnom uključenošću, održivim razvojem i dobrim upravljanjem utemeljenim na načelima demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva saveznu vladu Somalije da pojača svoje napore u cilju učvršćivanja vladavine prava u cijeloj zemlji; smatra da je nekažnjavanje jedan od glavnih uzroka ponavljajućeg nasilja i pogoršavanja stanja ljudskih prava; zahtijeva od somalskih vlasti da buduće civilne slučajeve pod nadležnošću vojnog suda proslijede civilnim sudovima radi kaznenog progona; poziva somalskog predsjednika da smjesta ublaži izrečene smrtne kazne, kao korak prema uvođenju moratorija na sve smrtne kazne; smatra da se nekažnjavanje može iskorijeniti jedino vladavinom prava; poziva vladu i međunarodne aktere da nastave raditi na uspostavi neovisnog sudstva, uvođenju neovisnih i vjerodostojnih istraga kaznenih djela protiv somalskih novinara, iskorjenjivanju korupcije te izgradnji odgovornih institucija, posebno u sigurnosnom sektoru; u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je prošle godine vlada u suradnji s UN-om i EU-om na nacionalnoj razini pokrenula nastavni plan za pravosudno osposobljavanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje kršenje slobode izražavanja koje su u Somaliji počinili državni i nedržavni akteri; zabrinut je zbog autokratskog pristupa aktualne uprave i nekih regionalnih državnih uprava, što dovodi do uhićenja političkih protivnika i miroljubivih kritičara; svako zastrašivanje, uznemiravanje, zadržavanje ili usmrćivanje novinara i aktivista civilnog društva smatra apsolutno neprihvatljivim; zahtijeva od somalskih vlasti da prestanu koristiti NISA-u za zastrašivanje neovisnih novinara i političkih protivnika; poziva vladu i EU da u okviru svojih aktivnosti povezanih s vladavinom prava u Somaliji zajamče da se djelovanje NISA-e regulira učinkovitim mehanizmima nadzora; tvrdi da je sloboda izražavanja i mišljenja neophodna za razvoj snažnog i demokratskog društva; poziva saveznu vladu Somalije da se pobrine za puno poštovanje prava na slobodu izražavanja; poziva somalijsku vladu na reviziju kaznenog zakona, novog zakona o medijima i drugog zakonodavstva kako bi se zakonodavstvo uskladilo s međunarodnim obvezama Somalije u pogledu prava na slobodu izražavanja i medija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost zbog određenih stranih interesa koji političku situaciju čine još složenijom; primjećuje da su, u kontekstu šireg sukoba između UAE-a i Saudijske Arabije, s jedne strane, i Katra, s druge strane, saveznoj vladi Somalije, radi njezina pokušaja da zadrži neutralnost, Saudijska Arabija i UAE uskratili isplaćivanje redovne proračunske potpore, zbog čega je dodatno oslabljena sposobnost vlade da plaća sigurnosne snage; potiče UAE da smjesta prekine sve činove destabilizacije u Somaliji i da poštuje suverenost i teritorijalni integritet Somalije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | snažno osuđuje teška kršenja slobode udruživanja i slobode izražavanja somalskih slobodnih i nezavisnih sindikata i, posebno, dugotrajnu represiju NUSOJ-a i FESTU-a te inzistira na obustavi aktualnih istraga i zaključivanju predmeta koji Ured državnog odvjetnika vodi protiv Omara Faruka Osmana, glavnog tajnika NUSOJ-a, zbog organizacije obilježavanja Svjetskog dana slobode tiska bez odobrenja Ministarstva informiranja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje represiju koju nad sindikalistima provodi somalska država; poziva somalske vlasti da obustave svaki oblik represije nad sindikatima; ustraje u tome da vlada dopusti osnivanje neovisnih sindikata; snažno je uvjeren u to da su sindikati neophodni za jamčenje prava radnika u Somaliji; tvrdi da bi neovisni sindikati mogli znatno doprinijeti poboljšanju sigurnosne situacije u Somaliji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče saveznu vladu Somalije da potiče i poštuje međunarodnu vladavinu prava te da prihvati i u potpunosti provede odluke MOR-a u predmetu 3113; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pohvaljuje rad UNSOM-a u svim aspektima, a posebno u području praćenja ljudskih prava u Somaliji, kao i odluku Vijeća sigurnosti UN-a o produženju mandata te misije do 31. ožujka 2019.; pohvaljuje napore Afričke unije u cilju vraćanja određene razine sigurnosti u Somaliji i organizacije prijelaznog političkog procesa; poziva EU na bolji nadzor i izgradnju kapaciteta kako bi se zajamčilo da će AMISOM odgovarati za svoja nedjela, posebno s obzirom na činjenicu da je EU odgovoran za veći dio njegova financiranja; poziva AMISOM da u potpunosti provede njihov mandat kako bi se zaštitilo civilno stanovništvo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | osuđuje novačenje djece vojnika u Somaliji kao užasan ratni zločin; smatra da su djeca jedna od najugroženijih skupina u kontekstu sukoba; poziva sve naoružane skupine da smjesta prekinu tu praksu i da oslobode svu djecu koju su unovačile; poziva državne vlasti da se prema njima odnose kao prema žrtvama terorizma i rata, a ne kao prema počiniteljima, te poziva EU da pomogne somalskoj vladi u njezinim naporima u pogledu rehabilitacije i reintegracije; potiče somalske vlasti da prekinu s proizvoljnim pritvaranjem djece za koju se nezakonito sumnja da su povezana s al-Shabaabom; potiče sve aktere u Somaliji da poštuju ciljeve Fakultativnog protokola uz Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta o uključivanju djece u oružane sukobe i potiče saveznu vladu Somalije da ga bez odgode ratificira; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja izbor povjerenika u nedavno uspostavljen Neovisni nacionalni odbor Somalije za ljudska prava te poziva somalsku vladu da bez daljnjeg odgađanja imenuje taj odbor; izrazito je zabrinut zbog navoda o kršenjima ljudskih prava koje su počinile somalske sigurnosne snage, uključujući ubojstva, proizvoljna uhićenja i pritvaranja, mučenje, silovanje i otmice; poziva vlasti da se pobrinu za potpunu istragu svih kršenja i privođenje počinitelja pravdi; poziva vladu i EU da unaprijede tehničko stručno znanje somalskog Odjela za kriminalističke istrage za provedbu temeljitih i učinkovitih istraga kojima se poštuju prava; poziva domaće i strane postrojbe koje interveniraju u borbi protiv al-Shabaaba da se pridržavaju međunarodnog prava; poziva somalsku vladu da ispuni svoje obveze i stane na kraj prisilnim iseljavanjima interno raseljenih osoba, među ostalim i u glavnom gradu te zemlje, Mogadishuu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da je somalska vlada nakon trodnevne nacionalne ustavne konvencije održane u svibnju 2018. pokrenula proces revizije privremenog ustava Somalije, koji će dovesti do trajnog ustava Somalije; potiče somalsku vladu da dovrši nacionalni plan Somalije za prevenciju i suzbijanje nasilnog ekstremizma kao dio sveobuhvatnog pristupa sigurnosti te zemlje, koji podržava AMISOM; |
| --- | --- |

13.

| 14. | osuđuje rodno uvjetovano i seksualno nasilje nad ženama, muškarcima, dječacima i djevojčicama, koje posebno pogađa žene i djevojčice, te ga smatra jezivim ratnim zločinom; poziva državu da pojača svoje napore u cilju zaštite ugroženih društvenih skupina; u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je prošle godine vlada u suradnji s UN-om i EU-om na nacionalnoj razini pokrenula nastavni plan za pravosudno osposobljavanje; ponovno ističe svoju izuzetnu zabrinutost za prava žena; poziva relevantna tijela da promiču rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena; osuđuje proglašavanje homoseksualnosti nezakonitom u Somaliji i kriminalizaciju pripadnika zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog teške humanitarne situacije koja ugrožava živote milijuna Somalaca; podsjeća da je broj smrtnih slučajeva uslijed gladi koja je vladala 2011. dodatno povećan zbog nesigurnosti i ekstremističkih boraca skupine al-Shabaab koji su svojim djelovanjem onemogućavali isporuku hrane na južnim dijelovima središnje Somalije koji su tada bili pod njihovom kontrolom; poziva EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da pojačaju svoju pomoć somalskom narodu kako bi se poboljšali životni uvjeti najugroženijih skupina i riješile posljedice raseljavanja, nesigurnosti opskrbe hranom, epidemija i prirodnih katastrofa; osuđuje sve napade na humanitarne aktere i pripadnike mirovnih snaga u Somaliji; poziva na to da pomoć EU-a bude usklađena s međunarodno dogovorenim načelima razvojne učinkovitosti kako bi se postigli nedavno odobreni ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji, predsjedniku, premijeru i parlamentu Somalije, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda, Vijeću Ujedinjenih naroda za ljudska prava i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL C 204, 13.6.2018., str. 127.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0229.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/119

---

P8_TA(2018)0305

Burundi

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Burundiju (2018/2785(RSP))

(2020/C 118/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Burundiju, a posebno one od 9. srpnja 2015. (1), 17. prosinca 2015. (2), 19. siječnja 2017. (3) i 6. srpnja 2017. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Burundiju, a posebno one od 9. srpnja 2015. (1), 17. prosinca 2015. (2), 19. siječnja 2017. (3) i 6. srpnja 2017. (4),

| — | uzimajući u obzir izmijenjeni Sporazum iz Cotonoua, a posebno njegov članak 96., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjeni Sporazum iz Cotonoua, a posebno njegov članak 96.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. godine,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2248 (2015) od 12. studenoga 2015. i br. 2303 (2016) od 29. srpnja 2016. o stanju u Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2248 (2015) od 12. studenoga 2015. i br. 2303 (2016) od 29. srpnja 2016. o stanju u Burundiju,

| — | uzimajući u obzir usmeno izvješće Istražnog povjerenstva UN-a za Burundi (UNCI) Vijeću UN-a za ljudska prava od 27. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir usmeno izvješće Istražnog povjerenstva UN-a za Burundi (UNCI) Vijeću UN-a za ljudska prava od 27. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir prvo izvješće glavnog tajnika UN-a o stanju u Burundiju, objavljeno 23. veljače 2017., te izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a o političkom stanju i stalnom nasilju u Burundiju, u kojoj se snažno pozvalo vladu i sve strane da odmah prekinu takvo nasilje i ograde se od njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo izvješće glavnog tajnika UN-a o stanju u Burundiju, objavljeno 23. veljače 2017., te izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a o političkom stanju i stalnom nasilju u Burundiju, u kojoj se snažno pozvalo vladu i sve strane da odmah prekinu takvo nasilje i ograde se od njega,

| — | uzimajući u obzir izjavu za tisak Vijeća sigurnosti UN-a od 13. ožujka 2017. o stanju u Burundiju i izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 5. travnja 2018. u kojoj se osuđuju sva kršenja i povrede ljudskih prava u Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za tisak Vijeća sigurnosti UN-a od 13. ožujka 2017. o stanju u Burundiju i izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 5. travnja 2018. u kojoj se osuđuju sva kršenja i povrede ljudskih prava u Burundiju,

| — | uzimajući u obzir izvješće proizašlo iz neovisne istrage Ujedinjenih naroda o Burundiju, objavljeno 20. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće proizašlo iz neovisne istrage Ujedinjenih naroda o Burundiju, objavljeno 20. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o stanju ljudskih prava u Burundiju koju je 30. rujna 2016. usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o stanju ljudskih prava u Burundiju koju je 30. rujna 2016. usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o miru i pomirenju u Burundiju, potpisan u Aruši (Sporazum iz Aruše) 28. kolovoza 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o miru i pomirenju u Burundiju, potpisan u Aruši (Sporazum iz Aruše) 28. kolovoza 2000.,

| — | uzimajući u obzir izjavu o Burundiju sa sastanka na vrhu Afričke unije održanog 13. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Burundiju sa sastanka na vrhu Afričke unije održanog 13. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Odluku o aktivnostima Vijeća za mir i sigurnost te o stanju mira i sigurnosti u Africi (Assembly/AU/Dec.598(XXVI.)), donesenu na 26. redovnoj sjednici Skupštine čelnika država i vlada Afričke unije održanoj 30. i 31. siječnja 2016. u Adis Abebi (Etiopija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku o aktivnostima Vijeća za mir i sigurnost te o stanju mira i sigurnosti u Africi (Assembly/AU/Dec.598(XXVI.)), donesenu na 26. redovnoj sjednici Skupštine čelnika država i vlada Afričke unije održanoj 30. i 31. siječnja 2016. u Adis Abebi (Etiopija),

| — | uzimajući u obzir odluke i izjave Skupštine Afričke unije (Assembly/AU/Dec.605-620(XXVI.)), donesene na 27. redovnoj sjednici Skupštine čelnika država i vlada Afričke unije održanoj 17. i 18. srpnja 2016. u Kigaliju (Ruanda), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke i izjave Skupštine Afričke unije (Assembly/AU/Dec.605-620(XXVI.)), donesene na 27. redovnoj sjednici Skupštine čelnika država i vlada Afričke unije održanoj 17. i 18. srpnja 2016. u Kigaliju (Ruanda),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Afričkog povjerenstva za ljudska prava i prava naroda od 4. studenoga 2016. o stanju ljudskih prava u Republici Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Afričkog povjerenstva za ljudska prava i prava naroda od 4. studenoga 2016. o stanju ljudskih prava u Republici Burundiju,

| — | uzimajući u obzir izjavu o Burundiju sa sastanka na vrhu Istočnoafričke zajednice od 31. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Burundiju sa sastanka na vrhu Istočnoafričke zajednice od 31. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2016/394 od 14. ožujka 2016. o okončanju konzultacija s Republikom Burundijem na temelju članka 96. Sporazuma o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2016/394 od 14. ožujka 2016. o okončanju konzultacija s Republikom Burundijem na temelju članka 96. Sporazuma o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1755 Vijeća od 1. listopada 2015. (6) kao i odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1763 od 1. listopada 2015. (7) i (ZVSP) 2016/1745 od 29. rujna 2016. (8) o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1755 Vijeća od 1. listopada 2015. (6) kao i odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1763 od 1. listopada 2015. (7) i (ZVSP) 2016/1745 od 29. rujna 2016. (8) o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Burundiju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. ožujka, 18. svibnja, 22. lipnja i 16. studenog 2015. te 15. veljače 2016. o Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. ožujka, 18. svibnja, 22. lipnja i 16. studenog 2015. te 15. veljače 2016. o Burundiju,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 28. svibnja 2015., 19. prosinca 2015., 21. listopada 2016. i 27. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 28. svibnja 2015., 19. prosinca 2015., 21. listopada 2016. i 27. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 8. lipnja 2018. o stanju u Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 8. lipnja 2018. o stanju u Burundiju,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice danu 8. svibnja 2018. u ime EU-a o stanju u Burundiju prije ustavnog referenduma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice danu 8. svibnja 2018. u ime EU-a o stanju u Burundiju prije ustavnog referenduma,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 6. siječnja 2017. o zabrani organizacije Ligue Iteka u Burundiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 6. siječnja 2017. o zabrani organizacije Ligue Iteka u Burundiju,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se Burundi suočava s političkom i humanitarnom krizom te krizom u pogledu ljudskih prava od travnja 2015., kada je predsjednik Nkurunziza najavio da će se kandidirati za sporni treći mandat, nakon čega su uslijedili mjeseci pogubnih previranja u kojima su prema Međunarodnom kaznenom sudu (MKS) ubijene 593 osobe, a prema UNHCR-u od tada je iz zemlje pobjeglo 413 000 osoba, a 169 000 osoba interno je raseljeno; budući da, prema Uredu UN-a za koordinaciju humanitarnih poslova (OCHA), 3,6 milijuna ljudi u toj zemlji treba humanitarnu pomoć; |
| --- | --- |

A.

budući da se Burundi suočava s političkom i humanitarnom krizom te krizom u pogledu ljudskih prava od travnja 2015., kada je predsjednik Nkurunziza najavio da će se kandidirati za sporni treći mandat, nakon čega su uslijedili mjeseci pogubnih previranja u kojima su prema Međunarodnom kaznenom sudu (MKS) ubijene 593 osobe, a prema UNHCR-u od tada je iz zemlje pobjeglo 413 000 osoba, a 169 000 osoba interno je raseljeno; budući da, prema Uredu UN-a za koordinaciju humanitarnih poslova (OCHA), 3,6 milijuna ljudi u toj zemlji treba humanitarnu pomoć;

| B. | budući da ustavne promjene izglasane tijekom referenduma uključuju proširenje predsjedničkih ovlasti, smanjenje ovlasti potpredsjednika, imenovanje predsjednika vlade od strane predsjednika, uvođenje postupka usvajanja ili izmjene zakonodavstva u parlamentu običnom većinom, mogućnost preispitivanja kvota uvedenih Sporazumom iz Aruše te zabranu sudjelovanja u vladi za političke stranke koje su dobile manje od 5 % glasova, a sve navedeno ugrožava Sporazum iz Aruše; |
| --- | --- |

B.

budući da ustavne promjene izglasane tijekom referenduma uključuju proširenje predsjedničkih ovlasti, smanjenje ovlasti potpredsjednika, imenovanje predsjednika vlade od strane predsjednika, uvođenje postupka usvajanja ili izmjene zakonodavstva u parlamentu običnom većinom, mogućnost preispitivanja kvota uvedenih Sporazumom iz Aruše te zabranu sudjelovanja u vladi za političke stranke koje su dobile manje od 5 % glasova, a sve navedeno ugrožava Sporazum iz Aruše;

| C. | budući da su nasilje prema političkim protivnicima i njihovo zastrašivanje diljem zemlje eskalirali prije ustavnog referenduma 17. svibnja 2018., uz prisilan nestanak i zastrašivanje protivnika spomenute ustavne revizije; budući da ustavni referendum također omogućuje uklanjanje odredbi Sporazuma iz Aruše koje su dogovorene, što može smanjiti uključivost i imati daljnje ozbiljne posljedice za političku stabilnost u Burundiju; budući da je unatoč izmjenama ustava predsjednik Nkurunziza najavio da se neće kandidirati na izborima 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da su nasilje prema političkim protivnicima i njihovo zastrašivanje diljem zemlje eskalirali prije ustavnog referenduma 17. svibnja 2018., uz prisilan nestanak i zastrašivanje protivnika spomenute ustavne revizije; budući da ustavni referendum također omogućuje uklanjanje odredbi Sporazuma iz Aruše koje su dogovorene, što može smanjiti uključivost i imati daljnje ozbiljne posljedice za političku stabilnost u Burundiju; budući da je unatoč izmjenama ustava predsjednik Nkurunziza najavio da se neće kandidirati na izborima 2020.;

| D. | budući da su prema Amnesty Internationalu tijekom razdoblja službene kampanje često pristizala izvješća o uhićenjima, premlaćivanju i zastrašivanju protivnika referendumskih promjena; budući da je referendum održan u kontekstu trajne represije, što je burunđanske katoličke biskupe navelo da kažu kako mnogi građani žive u tolikom strahu da se ne usuđuju reći što misle zbog straha od odmazde; |
| --- | --- |

D.

budući da su prema Amnesty Internationalu tijekom razdoblja službene kampanje često pristizala izvješća o uhićenjima, premlaćivanju i zastrašivanju protivnika referendumskih promjena; budući da je referendum održan u kontekstu trajne represije, što je burunđanske katoličke biskupe navelo da kažu kako mnogi građani žive u tolikom strahu da se ne usuđuju reći što misle zbog straha od odmazde;

| E. | budući da je Istražno povjerenstvo UN-a (UNCI) istaknulo da je stanovništvo i dalje pogođeno političkim nasiljem, proizvoljnim uhićenjima, izvansudskim pogubljenjima, premlaćivanjem, govorom mržnje i drugim zlouporabama; budući da Imbonerakure, omladinski ogranak vladajuće političke stranke, nastavlja kršiti ljudska prava i koristiti se raznim taktikama zastrašivanja, kao što je postavljanje cestovnih blokada i kontrolnih točaka u nekim provincijama, iznuđivanje novca, uznemiravanje prolaznika i uhićenje osoba za koje sumnjaju da su povezane s oporbom, od kojih su mnogi pritvoreni, silovani, pretučeni i mučeni, pri čemu su neki i umrli; |
| --- | --- |

E.

budući da je Istražno povjerenstvo UN-a (UNCI) istaknulo da je stanovništvo i dalje pogođeno političkim nasiljem, proizvoljnim uhićenjima, izvansudskim pogubljenjima, premlaćivanjem, govorom mržnje i drugim zlouporabama; budući da Imbonerakure, omladinski ogranak vladajuće političke stranke, nastavlja kršiti ljudska prava i koristiti se raznim taktikama zastrašivanja, kao što je postavljanje cestovnih blokada i kontrolnih točaka u nekim provincijama, iznuđivanje novca, uznemiravanje prolaznika i uhićenje osoba za koje sumnjaju da su povezane s oporbom, od kojih su mnogi pritvoreni, silovani, pretučeni i mučeni, pri čemu su neki i umrli;

| F. | budući da su tijekom razdoblja referenduma 2018. organizacije koje se bore za prava prijavljivale slučajeve smanjenja prostora za građansko djelovanje i rezanja medijskog prostora, kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini; budući da su lokalne nevladine organizacije i borci za ljudska prava od 2015. sve češće izloženi prijetnjama i postali su meta vlade, dok se sloboda medija i uvjeti u kojima novinari radi kontinuirano pogoršavaju; budući da su privatni mediji i novinari već platili visoku cijenu u borbi s vladom, pa su među ostalim izloženi uhićenjima, izvansudskim pogubljenjima i prisilnim nestancima ili ih vlada ponekad naziva kriminalcima ili čak teroristima; |
| --- | --- |

F.

budući da su tijekom razdoblja referenduma 2018. organizacije koje se bore za prava prijavljivale slučajeve smanjenja prostora za građansko djelovanje i rezanja medijskog prostora, kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini; budući da su lokalne nevladine organizacije i borci za ljudska prava od 2015. sve češće izloženi prijetnjama i postali su meta vlade, dok se sloboda medija i uvjeti u kojima novinari radi kontinuirano pogoršavaju; budući da su privatni mediji i novinari već platili visoku cijenu u borbi s vladom, pa su među ostalim izloženi uhićenjima, izvansudskim pogubljenjima i prisilnim nestancima ili ih vlada ponekad naziva kriminalcima ili čak teroristima;

| G. | budući da su Reporteri bez granica Burundi smjestili na 159. od 180 mjesta na svojem Svjetskom indeksu slobode medija za 2018.; |
| --- | --- |

G.

budući da su Reporteri bez granica Burundi smjestili na 159. od 180 mjesta na svojem Svjetskom indeksu slobode medija za 2018.;

| H. | budući da su mnogi aktivisti za zaštitu ljudskih prava dobili dugotrajne zatvorske kazne, prije svega Germain Rukuki, koji radi za Udrugu katoličkih pravnika Burundija i koji je osuđen na 32 godine, ili ostaju u pritvoru do suđenja kao Nestor Nibitanga; budući da su odobreni ograničavajući zakoni za kontroliranje lokalnih i međunarodnih nevladinih organizacija; budući da su neke organizacije prisiljene obustaviti svoje aktivnosti, dok su druge trajno zatvorene, kao što su liga ITEKA, FOCODE i ACAT; budući da su mnogi vođe i borci za ljudska prava prognani, dok su oni koji su ostali pod stalnim pritiskom ili im prijeti uhićenje; budući da su Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore i Marius Nizigama osuđeni na zatvorske kazne između 10 i 32 godine, dok Nestoru Nibitangi prijeti 20-godišnja kazna; budući da je novinar Jean Bigirimana nestao prije skoro dvije godine i jedna je od brojnih žrtava prisilnih nestanaka uslijed krize; |
| --- | --- |

H.

budući da su mnogi aktivisti za zaštitu ljudskih prava dobili dugotrajne zatvorske kazne, prije svega Germain Rukuki, koji radi za Udrugu katoličkih pravnika Burundija i koji je osuđen na 32 godine, ili ostaju u pritvoru do suđenja kao Nestor Nibitanga; budući da su odobreni ograničavajući zakoni za kontroliranje lokalnih i međunarodnih nevladinih organizacija; budući da su neke organizacije prisiljene obustaviti svoje aktivnosti, dok su druge trajno zatvorene, kao što su liga ITEKA, FOCODE i ACAT; budući da su mnogi vođe i borci za ljudska prava prognani, dok su oni koji su ostali pod stalnim pritiskom ili im prijeti uhićenje; budući da su Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore i Marius Nizigama osuđeni na zatvorske kazne između 10 i 32 godine, dok Nestoru Nibitangi prijeti 20-godišnja kazna; budući da je novinar Jean Bigirimana nestao prije skoro dvije godine i jedna je od brojnih žrtava prisilnih nestanaka uslijed krize;

| I. | budući da su u listopadu 2017. suci MKS-a ovlastili tužiteljicu MKS-a da otvori istragu o kaznenim djelima pod nadležnošću tog Suda koja su između 26. travnja 2015. i 26. listopada 2017. navodno počinjena u Burundiju ili od strane burunđanskih državljana izvan Burundija; budući da je s učinkom od 27. listopada 2017. Burundi postao prva država koja je istupila iz MKS-a nakon odluke tog Suda u travnju 2016. da pokrene preliminarnu istragu o nasilju i kršenjima ljudskih prava te mogućim zločinima protiv čovječnosti u Burundiju, dok tamošnji režim i dalje nekažnjeno ubija; |
| --- | --- |

I.

budući da su u listopadu 2017. suci MKS-a ovlastili tužiteljicu MKS-a da otvori istragu o kaznenim djelima pod nadležnošću tog Suda koja su između 26. travnja 2015. i 26. listopada 2017. navodno počinjena u Burundiju ili od strane burunđanskih državljana izvan Burundija; budući da je s učinkom od 27. listopada 2017. Burundi postao prva država koja je istupila iz MKS-a nakon odluke tog Suda u travnju 2016. da pokrene preliminarnu istragu o nasilju i kršenjima ljudskih prava te mogućim zločinima protiv čovječnosti u Burundiju, dok tamošnji režim i dalje nekažnjeno ubija;

| J. | budući da prisutnost burunđanskih vojnih snaga u mirovnim misijama omogućuje režimu predsjednika Nkurunzize da prikrije stvarne unutarnje probleme i predstavi Burundi kao stabilizirajući faktor u drugim zemljama pogođenima krizom, dok se sam Burundi nalazi u dosad neviđenoj krizi obilježenoj grubim kršenjima ljudskih prava; budući da Burundi takvim postupanjem stječe velike iznose novca koji se ne preraspodjeljuje u korist stanovništva; budući da nema mirnih, slobodnih, demokratskih i neovisnih izbora dok se ne raspusti paravojna skupina Imbonerakure; |
| --- | --- |

J.

budući da prisutnost burunđanskih vojnih snaga u mirovnim misijama omogućuje režimu predsjednika Nkurunzize da prikrije stvarne unutarnje probleme i predstavi Burundi kao stabilizirajući faktor u drugim zemljama pogođenima krizom, dok se sam Burundi nalazi u dosad neviđenoj krizi obilježenoj grubim kršenjima ljudskih prava; budući da Burundi takvim postupanjem stječe velike iznose novca koji se ne preraspodjeljuje u korist stanovništva; budući da nema mirnih, slobodnih, demokratskih i neovisnih izbora dok se ne raspusti paravojna skupina Imbonerakure;

| K. | budući da se društveno-gospodarska situacija u Burundiju stalno pogoršava te da ta zemlja zauzima pretposljednje mjesto u globalnom poretku BDP-a po stanovniku; budući da 3,6 milijuna Burundijaca (30 % stanovništva) treba pomoć te da ih 1,7 milijuna još uvijek nema siguran pristup hrani; budući da je to stanje siromaštva pogoršano uvođenjem „dobrovoljnog” doprinosa za izbore 2020., koji Imbonerakura često prisilno prikuplja i čiji iznos doseže oko 10 % ili više mjesečne plaće jednog javnog službenika; |
| --- | --- |

K.

budući da se društveno-gospodarska situacija u Burundiju stalno pogoršava te da ta zemlja zauzima pretposljednje mjesto u globalnom poretku BDP-a po stanovniku; budući da 3,6 milijuna Burundijaca (30 % stanovništva) treba pomoć te da ih 1,7 milijuna još uvijek nema siguran pristup hrani; budući da je to stanje siromaštva pogoršano uvođenjem „dobrovoljnog” doprinosa za izbore 2020., koji Imbonerakura često prisilno prikuplja i čiji iznos doseže oko 10 % ili više mjesečne plaće jednog javnog službenika;

| L. | budući da su Afrička unija, na svojem 30. Sastanku na vrhu, i Istočnoafrička zajednica, na svojem 19. Sastanku na vrhu, izrazile predanost mirnom rješenju političkog stanja u Burundiju putem uključivog dijaloga temeljenog na Sporazumu iz Aruše od 28. kolovoza 2000.; |
| --- | --- |

L.

budući da su Afrička unija, na svojem 30. Sastanku na vrhu, i Istočnoafrička zajednica, na svojem 19. Sastanku na vrhu, izrazile predanost mirnom rješenju političkog stanja u Burundiju putem uključivog dijaloga temeljenog na Sporazumu iz Aruše od 28. kolovoza 2000.;

| M. | budući da je niz bilateralnih i multilateralnih partnera obustavio svoju financijsku i tehničku pomoć vladi Burundija zbog stanja u zemlji; budući da je EU obustavio izravnu financijsku potporu burundijskoj administraciji, uključujući i proračunsku potporu, ali je nastavio s pružanjem potpore stanovništvu i s humanitarnom pomoći; |
| --- | --- |

M.

budući da je niz bilateralnih i multilateralnih partnera obustavio svoju financijsku i tehničku pomoć vladi Burundija zbog stanja u zemlji; budući da je EU obustavio izravnu financijsku potporu burundijskoj administraciji, uključujući i proračunsku potporu, ali je nastavio s pružanjem potpore stanovništvu i s humanitarnom pomoći;

| N. | budući da su EU i SAD donijeli ciljane i pojedinačne sankcije protiv Burundija; budući da je Vijeće 23. listopada 2017. obnovilo mjere ograničavanja protiv Burundija i produljilo ih do 31. listopada 2018.; budući da se te mjere sastoje od zabrane putovanja i zamrzavanja imovine ciljanih pojedinaca za čije se djelovanje smatra da ugrožava demokraciju ili ometa pronalaženje političkog rješenja krize u Burundiju; |
| --- | --- |

N.

budući da su EU i SAD donijeli ciljane i pojedinačne sankcije protiv Burundija; budući da je Vijeće 23. listopada 2017. obnovilo mjere ograničavanja protiv Burundija i produljilo ih do 31. listopada 2018.; budući da se te mjere sastoje od zabrane putovanja i zamrzavanja imovine ciljanih pojedinaca za čije se djelovanje smatra da ugrožava demokraciju ili ometa pronalaženje političkog rješenja krize u Burundiju;

| O. | budući da je Vijeće UN-a za ljudska prava 28. lipnja 2018. na svojem 38. zasjedanju usvojilo ishod Univerzalnog periodičnog pregleda Burundija; budući da je Burundi prihvatio 125 od 242 preporuke iz tog pregleda, u prvom redu odbacivši one koje su pozivale na poduzimanje praktičnih koraka kako bi se poboljšalo stanje povezano s ljudskim pravima u toj zemlji; |
| --- | --- |

O.

budući da je Vijeće UN-a za ljudska prava 28. lipnja 2018. na svojem 38. zasjedanju usvojilo ishod Univerzalnog periodičnog pregleda Burundija; budući da je Burundi prihvatio 125 od 242 preporuke iz tog pregleda, u prvom redu odbacivši one koje su pozivale na poduzimanje praktičnih koraka kako bi se poboljšalo stanje povezano s ljudskim pravima u toj zemlji;

| P. | budući da je Ustavni sud potvrdio rezultate referenduma od 17. svibnja 2018. i odbacio predstavku koju je podnijela oporba zbog navodnog zastrašivanja i zloupotrebe; |
| --- | --- |

P.

budući da je Ustavni sud potvrdio rezultate referenduma od 17. svibnja 2018. i odbacio predstavku koju je podnijela oporba zbog navodnog zastrašivanja i zloupotrebe;

| 1. | izražava svoju duboku zabrinutost u pogledu širokih razmjera nekažnjivosti i kršenja ljudskih prava, uključujući izvansudska pogubljenja, mučenje, prisilne nestanke i proizvoljno pritvaranje; podsjeća Burundi da je kao član Vijeća UN-a za ljudska prava obvezan nastaviti punu suradnju s Istražnim povjerenstvom UN-a za Burundi i s timom triju stručnjaka UN-a te posebnom izvjestitelju UN-a za stanje boraca za ljudska prava odobriti pristup zemlji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od vlade Burundija da u potpunosti poštuje Sporazum iz Aruše kao glavni instrument za mir i stabilnost u zemlji; apelira na vladu Burundija da poštuje svoje međunarodne pravne obveze u pogledu ljudskih i civilnih prava te da promiče i štiti prava na slobodu izražavanja i udruživanja koja su sadržana u Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima, čiji je Burundi država stranka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno osuđuje zastrašivanje, represiju, nasilje i uznemiravanje usmjereno na novinare, pristaše oporbe i borce za ljudska prava; poziva burundijske vlasti da poštuju vladavinu prava i temeljna ljudska prava, kao što su sloboda izražavanja i sloboda medija te da odmah i bezuvjetno oslobode Germaina Rukukija, Nestora Nibitangu, Emmanuela Nshimirimanu, Aiméa Constanta Gatorea i Mariusa Nizigamu, petoricu boraca za ljudska prava koji su pritvoreni samo zbog svojeg djelovanja u području ljudskih prava, ali su ih vlasti optužile za ugrožavanje unutarnje sigurnosti države; zahtijeva da burundijske vlasti pokrenu istragu u vezi sa stanjem novinara Jeana Bigirimane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje odluku Burundija da se povuče iz Međunarodnog kaznenog suda; podržava preliminarnu istragu Međunarodnog kaznenog suda u vezi s brojnim zločinima i činovima represije u Burundiju; poziva EU da se nastavi zalagati za preuzimanje odgovornosti za zločine koji su počinjeni u Burundiju; očekuje da će Burundi nastaviti prekinutu suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom imajući u vidu da su borba protiv nekažnjavanja, kazneni progon za sve slučajeve kršenja ljudskih prava te preuzimanje odgovornosti i dalje nužni koraci za rješavanje krize i trajno mirno rješenje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja usmeno izvješće Istražnog povjerenstva UN-a za Burundi i pohvaljuje njegov važan rad na dokumentiranju aktualne krize povezane sa stanjem ljudskih prava u toj zemlji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava svoju zabrinutost u pogledu humanitarnog stanja, koje obilježava 169 999 interno raseljenih osoba, 1,67 milijuna osoba kojima je potrebna humanitarna pomoć i preko 410 000 Burundijaca koji traže utočište u susjednim zemljama; pohvaljuje napore zemalja koje primaju izbjeglice i poziva vlade u regiji da osiguraju da povratak izbjeglica bude dobrovoljan, da se temelji na informiranosti i da se provodi na siguran i dostojanstven način; |
| --- | --- |

6.

| 7. | međutim, izražava žaljenje zbog sporog napretka dijaloga unutar samog Burundija, koji predvodi Istočnoafrička zajednica, kao i zbog nedostatne angažiranosti burundijske vlade u tom pogledu te poziva sve strane, osobito vlasti Burundija, da se obvežu na hitnu uspostavu unutardržavnog dijaloga, koji bi se trebao organizirati u istinski uključivom okviru i bez preduvjeta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na obnovljeni i koordinirani pristup između Afričke unije, EU-a, Gospodarske komisije UN-a za Afriku i UN-a u cjelini; žali zbog činjenice da burundijska vlada ne uzima u obzir izvješća glavnog tajnika UN-a, rezolucije Vijeća UN-a za ljudska prava u Ženevi, odluku Afričke unije iz siječnja 2018. kao ni napore u pogledu posredovanja koje ulaže Europski revizorski sud; potiče bilateralne i multilateralne partnere i vladu Burundija da nastave dijalog kako bi burundijska vlada stvorila uvjete koji pogoduju nastavku pružanja pomoći; poziva sve dionike u Burundiju da aktivno sudjeluju u tom procesu; ponovno iskazuje podršku procesu posredovanja uz potporu Afričke unije i posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pohvaljuje pomoć koju pružaju bilateralni i multilateralni partneri u ublažavanju humanitarne situacije i poziva međunarodnu zajednicu da nastavi pružati potporu kao odgovor na humanitarne potrebe u zemlji; potiče Komisiju da 2018. pruži dodatnu izravnu potporu stanovništvu; naglašava da povratak na klasični način suradnje iziskuje ponovnu uspostavu vladavine prava i demokracije, uključujući borbu protiv nekažnjavanja i zaštitu burundijskih građana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | boji se da bi se trenutačna politička kriza mogla pretvoriti u etnički sukob korištenjem propagande i izjava kojima se potiče na mržnju ili poziva na nasilje te se oporba, članovi civilnog društva, novinari i Tutsiji izjednačavaju s „neprijateljima režima”, koji se moraju ukloniti; poziva sve strane u Burundiju da se suzdrže od svih oblika ponašanja ili govora kojima bi se moglo dodatno pogoršati nasilje, produbiti kriza ili dugoročno utjecati na regionalnu stabilnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | i dalje je duboko zabrinut zbog toga što bi novi ustav koji je usvojen na referendumu 17. svibnja 2018. mogao početi ugrožavati pažljivo dogovorene odredbe iz Sporazuma iz Aruše, koje su pomogle da se završi građanski rat u Burundiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja svoju potporu odluci Europske unije koja je donesena nakon savjetovanja s burundijskim vlastima u skladu s člankom 96. Sporazuma iz Cotonoua i koja se odnosi na obustavu izravne financijske potpore burundijskoj vladi te pozdravlja činjenicu da je Europska unija donijela mjere ograničavanja putovanja i zamrzavanja imovine protiv osoba koje nastoje ugroziti mirovne napore ili ljudska prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zahtijeva da se prekine plaćanje burundijskim postrojbama i različitim kontingentima iz Burundija koji sudjeluju u mirovnim misijama UN-a i Afričke unije; prima na znanje objavu predsjednika Nkurunzize da se 2020. neće kandidirati za još jedan mandat; poziva međunarodnu zajednicu da pomno prati stanje u Burundiju, bez obzira na izjavu predsjednika Nkurunzize o izborima 2020.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na snažnu izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 8. svibnja 2018. o pokretanju završne pripremne faze za ustavni referendum 17. svibnja 2018.; žali zbog izostanka sporazumnog pristupa između različitih društvenih i političkih skupina u Burundiju, nedostatka službenih javnih informacija o ključnim elementima nacrta ustava te zbog strogog nadzora nad novinarima i medijima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća vladu Burundija da uvjeti za održavanje uključivih, vjerodostojnih i transparentnih izbora 2020. podrazumijevaju pravo na slobodu izražavanja, pristup informacijama i postojanje slobodnog područja na kojem borci za ljudska prava mogu govoriti bez zastrašivanja ili straha od odmazde; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i parlamentu Burundija, Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Komisiji, Vijeću, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica EU-a, državama članicama i institucijama Afričke unije te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL C 265, 11.8.2017., str. 137.

(2)  SL C 399, 24.11.2017., str. 190.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0004.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0310.

(5)  SL L 73, 18.3.2016., str. 90.

(6)  SL L 257, 2.10.2015., str. 1.

(7)  SL L 257, 2.10.2015., str. 37.

(8)  SL L 264, 30.9.2016., str. 29.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/125

---

P8_TA(2018)0313

Migracijska kriza i humanitarna situacija u Venezueli i na njezinim granicama

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o migracijskoj krizi i humanitarnoj situaciji u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom (2018/2770(RSP))

(2020/C 118/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Venezueli, posebno onu od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1), od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (3), od 8. lipnja 2016. o stanju u Venezueli (4), od 27. travnja 2017. o stanju u Venezueli (5), od 8. veljače 2018. o stanju u Venezueli (6) i od 3. svibnja 2018. o izborima u Venezueli (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Venezueli, posebno onu od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1), od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (3), od 8. lipnja 2016. o stanju u Venezueli (4), od 27. travnja 2017. o stanju u Venezueli (5), od 8. veljače 2018. o stanju u Venezueli (6) i od 3. svibnja 2018. o izborima u Venezueli (7),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 8. veljače 2018. dala Fatou Bensouda, tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 8. veljače 2018. dala Fatou Bensouda, tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir izjavu o Venezueli visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 31. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Venezueli visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 31. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) od 22. lipnja 2018. pod nazivom „Kršenja ljudskih prava u Bolivarijanskoj Republici Venezueli”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) od 22. lipnja 2018. pod nazivom „Kršenja ljudskih prava u Bolivarijanskoj Republici Venezueli”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 28. travnja 2017. koju su dali posebna izvjestiteljica UN-a za izvansudska, prijeka ili samovoljna pogubljenja, posebni izvjestitelj UN-a za slobodu mirnog okupljanja i udruživanja, posebni izvjestitelj UN-a za položaj boraca za ljudska prava i Radna skupina UN-a o samovoljnom zadržavanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 28. travnja 2017. koju su dali posebna izvjestiteljica UN-a za izvansudska, prijeka ili samovoljna pogubljenja, posebni izvjestitelj UN-a za slobodu mirnog okupljanja i udruživanja, posebni izvjestitelj UN-a za položaj boraca za ljudska prava i Radna skupina UN-a o samovoljnom zadržavanju,

| — | uzimajući u obzir izjavu čelnika skupine G7 od 23. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu čelnika skupine G7 od 23. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjave Skupine iz Lime od 23. siječnja 2018., 14. veljače 2018., 21. svibnja 2018., 2. lipnja 2018. i 15. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Skupine iz Lime od 23. siječnja 2018., 14. veljače 2018., 21. svibnja 2018., 2. lipnja 2018. i 15. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Organizacije američkih država (OAS) od 20. travnja 2018. o pogoršanju humanitarne situacije u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Organizacije američkih država (OAS) od 20. travnja 2018. o pogoršanju humanitarne situacije u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izvješće Glavnog tajništva OAS-a i povjerenstva neovisnih međunarodnih stručnjaka od 29. svibnja 2018. o mogućem počinjenju zločina protiv čovječnosti u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Glavnog tajništva OAS-a i povjerenstva neovisnih međunarodnih stručnjaka od 29. svibnja 2018. o mogućem počinjenju zločina protiv čovječnosti u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je 12. veljače 2018. objavila Međuamerička komisija za ljudska prava (IACHR) naslovljeno „Demokratske institucije, vladavina prava i ljudska prava u Venezueli” te rezoluciju IACHR-a od 14. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je 12. veljače 2018. objavila Međuamerička komisija za ljudska prava (IACHR) naslovljeno „Demokratske institucije, vladavina prava i ljudska prava u Venezueli” te rezoluciju IACHR-a od 14. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. siječnja 2018., 19. travnja 2018. i 22. svibnja 2018. o najnovijem razvoju događaja u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. siječnja 2018., 19. travnja 2018. i 22. svibnja 2018. o najnovijem razvoju događaja u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. studenoga 2017., 22. siječnja 2018., 28. svibnja 2018. i 25. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. studenoga 2017., 22. siječnja 2018., 28. svibnja 2018. i 25. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Christosa Stylianidesa o službenom putovanju u Kolumbiju u ožujku 2018. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje krizama Christosa Stylianidesa o službenom putovanju u Kolumbiju u ožujku 2018. godine,

| — | uzimajući u obzir izjavu Skupine Europskog parlamenta za podršku demokraciji i koordinaciju izbora od 23. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Skupine Europskog parlamenta za podršku demokraciji i koordinaciju izbora od 23. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se stanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Venezueli i dalje pogoršava; budući da se Venezuela suočava s dosad nezabilježenom političkom, socijalnom, ekonomskom i humanitarnom krizom koju karakterizira nesigurnost, nasilje, kršenje ljudskih prava, pogoršanje vladavine prava, manjak lijekova i socijalnih usluga, gubitak prihoda i povećanje stope siromaštva, što dovodi do sve većeg broja mrtvih te sve većeg broja izbjeglica i migranata; |
| --- | --- |

A.

budući da se stanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Venezueli i dalje pogoršava; budući da se Venezuela suočava s dosad nezabilježenom političkom, socijalnom, ekonomskom i humanitarnom krizom koju karakterizira nesigurnost, nasilje, kršenje ljudskih prava, pogoršanje vladavine prava, manjak lijekova i socijalnih usluga, gubitak prihoda i povećanje stope siromaštva, što dovodi do sve većeg broja mrtvih te sve većeg broja izbjeglica i migranata;

| B. | budući da sve veći broj ljudi u Venezueli, a posebice ranjive skupine kao što su žene, djeca i bolesni, pati od malnutricije koja je posljedica ograničenog pristupa kvalitetnim zdravstvenim uslugama, lijekovima, hrani i vodi; budući da je 87 % stanovništva Venezuele pogođeno siromaštvom, dok razina krajnjega siromaštva iznosi 61,2 %; budući da se smrtnost majki povećala za 60 %, a smrtnost dojenčadi za 30 %; budući da se 2017. broj slučajeva malarije povećao za 69 % u odnosu na godinu prije, što je najveći porast u svijetu, a da su druge bolesti poput tuberkuloze i ospica na rubu da postanu epidemije; |
| --- | --- |

B.

budući da sve veći broj ljudi u Venezueli, a posebice ranjive skupine kao što su žene, djeca i bolesni, pati od malnutricije koja je posljedica ograničenog pristupa kvalitetnim zdravstvenim uslugama, lijekovima, hrani i vodi; budući da je 87 % stanovništva Venezuele pogođeno siromaštvom, dok razina krajnjega siromaštva iznosi 61,2 %; budući da se smrtnost majki povećala za 60 %, a smrtnost dojenčadi za 30 %; budući da se 2017. broj slučajeva malarije povećao za 69 % u odnosu na godinu prije, što je najveći porast u svijetu, a da su druge bolesti poput tuberkuloze i ospica na rubu da postanu epidemije;

| C. | budući da venezuelska vlada, nažalost, i dalje tvrdoglavo niječe problem i odbija otvoreno prihvatiti humanitarnu pomoć koju je međunarodna zajednica spremna ponuditi te odbija omogućiti njezinu distribuciju; |
| --- | --- |

C.

budući da venezuelska vlada, nažalost, i dalje tvrdoglavo niječe problem i odbija otvoreno prihvatiti humanitarnu pomoć koju je međunarodna zajednica spremna ponuditi te odbija omogućiti njezinu distribuciju;

| D. | budući da se gospodarsko stanje znatno pogoršalo; budući da je Međunarodni monetarni fond predvidio da će hiperinflacija u Venezueli 2018. skočiti na 13 000 %, s oko 2 400 %, koliko je iznosila 2017., što će prouzročiti rast cijena u prosjeku od gotovo 1,5 % svakoga sata; |
| --- | --- |

D.

budući da se gospodarsko stanje znatno pogoršalo; budući da je Međunarodni monetarni fond predvidio da će hiperinflacija u Venezueli 2018. skočiti na 13 000 %, s oko 2 400 %, koliko je iznosila 2017., što će prouzročiti rast cijena u prosjeku od gotovo 1,5 % svakoga sata;

| E. | budući da se u izvješću OHCHR-a od 22. lipnja 2018. ističe da venezuelske vlasti ne uspijevaju privesti pravdi počinitelje ozbiljnih kršenja ljudskih prava, koja obuhvaćaju ubojstva, uporabu prekomjerne sile prema prosvjednicima, samovoljno zadržavanje, zlostavljanje i mučenje; budući da se čini i da je vrlo raširena nekažnjivost dužnosnika za sigurnost kada je riječ o izvansudskim ubojstvima prosvjednika; |
| --- | --- |

E.

budući da se u izvješću OHCHR-a od 22. lipnja 2018. ističe da venezuelske vlasti ne uspijevaju privesti pravdi počinitelje ozbiljnih kršenja ljudskih prava, koja obuhvaćaju ubojstva, uporabu prekomjerne sile prema prosvjednicima, samovoljno zadržavanje, zlostavljanje i mučenje; budući da se čini i da je vrlo raširena nekažnjivost dužnosnika za sigurnost kada je riječ o izvansudskim ubojstvima prosvjednika;

| F. | budući da je, u skladu s izvješćem koje je 29. svibnja 2018. predstavila Skupina neovisnih međunarodnih stručnjaka koju je imenovao OAS, u Venezueli počinjeno sedam zločina protiv čovječnosti u razdoblju barem od veljače 2014., a sama vlada odgovorna je za postojeću humanitarnu krizu u regiji; budući da je tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda najavila pokretanje prethodne istrage zbog navoda o počinjenju kaznenih djela u Venezueli od travnja 2017.; |
| --- | --- |

F.

budući da je, u skladu s izvješćem koje je 29. svibnja 2018. predstavila Skupina neovisnih međunarodnih stručnjaka koju je imenovao OAS, u Venezueli počinjeno sedam zločina protiv čovječnosti u razdoblju barem od veljače 2014., a sama vlada odgovorna je za postojeću humanitarnu krizu u regiji; budući da je tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda najavila pokretanje prethodne istrage zbog navoda o počinjenju kaznenih djela u Venezueli od travnja 2017.;

| G. | budući da izbori održani 20. svibnja 2018. nisu bili u skladu s minimalnim međunarodnim standardima za osiguravanje vjerodostojnog postupka i da u njima nije poštovan politički pluralizam, demokracija, transparentnost i vladavina prava; budući da se time dodatno koče napori za rješavanje političke krize; budući da EU, kao ni druga demokratska tijela, ne priznaje navedene izbore ni vlasti uspostavljene tim nezakonitim procesom; |
| --- | --- |

G.

budući da izbori održani 20. svibnja 2018. nisu bili u skladu s minimalnim međunarodnim standardima za osiguravanje vjerodostojnog postupka i da u njima nije poštovan politički pluralizam, demokracija, transparentnost i vladavina prava; budući da se time dodatno koče napori za rješavanje političke krize; budući da EU, kao ni druga demokratska tijela, ne priznaje navedene izbore ni vlasti uspostavljene tim nezakonitim procesom;

| H. | budući da trenutačna višedimenzionalna kriza u Venezueli za posljedicu ima najveće raseljavanje u toj regiji; budući da UNHCR i Međunarodna organizacija za migracije (IOM) izvještavaju da se ukupan broj Venezuelaca koji su napustili zemlju dramatično povećao, s 437 tisuća koliko ih je bilo 2005. godine na više od 1,6 milijuna 2017. godine; budući da je između 2015. i 2017. oko 945 tisuća Venezuelaca napustilo zemlju; budući da je 2018. ukupan broj osoba koje su napustile zemlju od 2014. godine premašio 2 milijuna; budući da je broj venezuelskih državljana koji traže azil diljem svijeta od 2014. porastao za 2 000 % te je do sredine lipnja 2018. dosegao više od 280 tisuća; |
| --- | --- |

H.

budući da trenutačna višedimenzionalna kriza u Venezueli za posljedicu ima najveće raseljavanje u toj regiji; budući da UNHCR i Međunarodna organizacija za migracije (IOM) izvještavaju da se ukupan broj Venezuelaca koji su napustili zemlju dramatično povećao, s 437 tisuća koliko ih je bilo 2005. godine na više od 1,6 milijuna 2017. godine; budući da je između 2015. i 2017. oko 945 tisuća Venezuelaca napustilo zemlju; budući da je 2018. ukupan broj osoba koje su napustile zemlju od 2014. godine premašio 2 milijuna; budući da je broj venezuelskih državljana koji traže azil diljem svijeta od 2014. porastao za 2 000 % te je do sredine lipnja 2018. dosegao više od 280 tisuća;

| I. | budući da je 520 tisuća Venezuelaca u toj regiji posegnulo za alternativnim legalnim oblicima boravka; budući da je više od 280 tisuća Venezuelaca zatražilo izbjeglički status diljem svijeta; budući da se broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz Venezuele u EU-u u razdoblju između 2014. i 2017. godine povećao za više od 3 500 %; budući da se procjenjuje da više od 60 % Venezuelaca i dalje ima nezakonit status; |
| --- | --- |

I.

budući da je 520 tisuća Venezuelaca u toj regiji posegnulo za alternativnim legalnim oblicima boravka; budući da je više od 280 tisuća Venezuelaca zatražilo izbjeglički status diljem svijeta; budući da se broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz Venezuele u EU-u u razdoblju između 2014. i 2017. godine povećao za više od 3 500 %; budući da se procjenjuje da više od 60 % Venezuelaca i dalje ima nezakonit status;

| J. | budući da se, prema Uredu UN-a za koordinaciju humanitarnih poslova (UNOCHA), u Kolumbiji nalazi najveći dio raseljenih osoba te na njezinu teritoriju živi više od 820 tisuća Venezuelaca; budući da se gradovi Cúcuta i Boa Vista, koji se nalaze na granici s Venezuelom, suočavaju s velikim priljevom ljudi koji su često lošeg zdravlja i pothranjeni; budući da se s velikim priljevima izbjeglica i migranata suočavaju i Peru, Čile, Argentina, Panama, Brazil, Ekvador, Meksiko, Dominikanska Republika, Kostarika, Urugvaj, Bolivija i Paragvaj; budući da pomorske rute postaju sve važnije, osobito one koje vode u Gvajanu i na karipske otoke kao što su Aruba, Curaçao, Bonaire, Trinidad i Tobago; budući da posljedice u sve većoj mjeri osjećaju i europske zemlje, posebice Španjolska, Portugal i Italija; budući da su zemlje koje su ih prihvatile pod sve većim pritiskom glede pružanja pomoći novopridošlim osobama; |
| --- | --- |

J.

budući da se, prema Uredu UN-a za koordinaciju humanitarnih poslova (UNOCHA), u Kolumbiji nalazi najveći dio raseljenih osoba te na njezinu teritoriju živi više od 820 tisuća Venezuelaca; budući da se gradovi Cúcuta i Boa Vista, koji se nalaze na granici s Venezuelom, suočavaju s velikim priljevom ljudi koji su često lošeg zdravlja i pothranjeni; budući da se s velikim priljevima izbjeglica i migranata suočavaju i Peru, Čile, Argentina, Panama, Brazil, Ekvador, Meksiko, Dominikanska Republika, Kostarika, Urugvaj, Bolivija i Paragvaj; budući da pomorske rute postaju sve važnije, osobito one koje vode u Gvajanu i na karipske otoke kao što su Aruba, Curaçao, Bonaire, Trinidad i Tobago; budući da posljedice u sve većoj mjeri osjećaju i europske zemlje, posebice Španjolska, Portugal i Italija; budući da su zemlje koje su ih prihvatile pod sve većim pritiskom glede pružanja pomoći novopridošlim osobama;

| K. | budući da kolumbijske nacionalne i lokalne vlasti egzemplarno rade na tome da se onima koje bježe iz Venezuele, bez obzira na njihov status, osiguraju osnovna ljudska prava kao što su osnovno obrazovanje i osnovne zdravstvene usluge; budući da u Kolumbiji lokalne zajednice, vjerske ustanove i obični ljudi prihvaćaju migrante iz Venezuele u bratskom duhu i pokazuju iznimnu otpornost i solidarnost; |
| --- | --- |

K.

budući da kolumbijske nacionalne i lokalne vlasti egzemplarno rade na tome da se onima koje bježe iz Venezuele, bez obzira na njihov status, osiguraju osnovna ljudska prava kao što su osnovno obrazovanje i osnovne zdravstvene usluge; budući da u Kolumbiji lokalne zajednice, vjerske ustanove i obični ljudi prihvaćaju migrante iz Venezuele u bratskom duhu i pokazuju iznimnu otpornost i solidarnost;

| L. | budući da je 7. lipnja 2018. Komisija najavila paket od 35,1 milijuna EUR u pomoći u nuždi i razvojnoj pomoći za potporu venezuelskom narodu i susjednim zemljama koje su pogođene tom krizom; budući da će se taj financijski doprinos dodati iznosu od 37 milijuna EUR koji je EU već namijenio za humanitarnu pomoć i projekte suradnje u toj zemlji; budući da je 13. lipnja 2018. u dodatnom apelu UNHCR-a za prikupljanje financijskih sredstava u iznosu od 46,1 milijun USD postojao manjak od 56 %; |
| --- | --- |

L.

budući da je 7. lipnja 2018. Komisija najavila paket od 35,1 milijuna EUR u pomoći u nuždi i razvojnoj pomoći za potporu venezuelskom narodu i susjednim zemljama koje su pogođene tom krizom; budući da će se taj financijski doprinos dodati iznosu od 37 milijuna EUR koji je EU već namijenio za humanitarnu pomoć i projekte suradnje u toj zemlji; budući da je 13. lipnja 2018. u dodatnom apelu UNHCR-a za prikupljanje financijskih sredstava u iznosu od 46,1 milijun USD postojao manjak od 56 %;

| M. | budući da svakoga mjeseca više od 12 tisuća Venezuelaca prijeđe na područje brazilske države Roraime, od čega 2700 ostaje u gradu Boa Visti; budući da Venezuelci već čine više od 7 % stanovništva toga grada te da će tim tempom do kraja godine ondje živjeti više od 60 tisuća Venezuelaca; budući da taj demografski priljev stvara golem pritisak na javne službe toga grada, ponajprije na javno zdravstvo i obrazovanje; budući da je Roraima jedna od najsiromašnijih država Brazila s vrlo ograničenim tržištem rada i slabim gospodarstvom, što je još jedna prepreka integraciji izbjeglica i migranata; |
| --- | --- |

M.

budući da svakoga mjeseca više od 12 tisuća Venezuelaca prijeđe na područje brazilske države Roraime, od čega 2700 ostaje u gradu Boa Visti; budući da Venezuelci već čine više od 7 % stanovništva toga grada te da će tim tempom do kraja godine ondje živjeti više od 60 tisuća Venezuelaca; budući da taj demografski priljev stvara golem pritisak na javne službe toga grada, ponajprije na javno zdravstvo i obrazovanje; budući da je Roraima jedna od najsiromašnijih država Brazila s vrlo ograničenim tržištem rada i slabim gospodarstvom, što je još jedna prepreka integraciji izbjeglica i migranata;

| N. | budući da je Parlament od 25. do 30. lipnja 2018. poslao ad hoc izaslanstvo na venezuelske granice s Kolumbijom i Brazilom kako bi ocijenilo učinak krize na terenu; |
| --- | --- |

N.

budući da je Parlament od 25. do 30. lipnja 2018. poslao ad hoc izaslanstvo na venezuelske granice s Kolumbijom i Brazilom kako bi ocijenilo učinak krize na terenu;

| 1. | duboko je potresen i zabrinut zbog pogubne humanitarne situacije u Venezueli koja je dovela do mnogih smrtnih slučajeva i nezabilježenog priljeva izbjeglica i migranata u susjedne zemlje i šire; izražava solidarnost sa svim Venezuelcima primoranima na bijeg iz svoje zemlje u nedostatku osnovnih životnih uvjeta kao što su pristup hrani, vodi za piće, zdravstvenim uslugama i lijekovima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apelira na venezuelske vlasti da priznaju postojanje humanitarne krize, da spriječe njezino daljnje jačanje i da promiču politička i gospodarska rješenja kako bi se zajamčila sigurnost svih civila i stabilnost zemlje i regije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahtijeva od venezuelskih vlasti da hitno dozvole nesmetano pružanje humanitarne pomoći u zemlji kako bi se spriječilo pogoršanje humanitarne i javnozdravstvene krize, posebice ponovno pojavljivanje bolesti kao što su ospice, malarija, difterija i slinavka i šap, te da omoguće neometan pristup međunarodnim organizacijama koje žele pružiti pomoć svim zahvaćenim sektorima društva; poziva na brzu provedbu kratkoročnih rješenja za suzbijanje malnutricije među najugroženijim skupinama kao što su žene, djeca i bolesni; izuzetno je zabrinut zbog broja djece bez pratnje koja prelaze granice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pohvaljuje kolumbijsku vladu zbog brze reakcije i pomoći koju je pružila svim pridošlim Venezuelcima; isto tako pohvaljuje Brazil i druge zemlje u regiji, posebice Peru, te regionalne i međunarodne organizacije, privatne i javne subjekte, Katoličku crkvu i obične građane u čitavoj regiji zbog aktivne pomoći i solidarnosti prema venezuelskim izbjeglicama i migrantima; poziva države članice EU-a da na svojem državnom području pružaju odgovore usmjerene na neposrednu zaštitu za venezuelske izbjeglice i migrante, kao što su humanitarne vize, posebne mjere za boravak ili druge regionalne migracijske okvire s odgovarajućim zaštitnim mjerama; poziva venezuelske vlasti da olakšaju i ubrzaju izdavanje i produljenje identifikacijskih dokumenata svojim državljanima, i u Venezueli i u inozemstvu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva međunarodnu zajednicu, uključujući i EU, da uspostavi usklađeni, sveobuhvatni i regionalni odgovor na krizu te da pojača svoju financijsku i materijalnu pomoć zemljama primateljicama ispunjavanjem svojih obveza; izražava zadovoljstvo zbog dosad dodijeljene humanitarne pomoći EU-a te poziva da se hitno dodijeli dodatna humanitarna pomoć preko kriznih fondova kako bi se odgovorilo na sve veće potrebe ljudi u susjednim zemljama koji osjećaju posljedice krize u Venezueli; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja da aktualna humanitarna kriza proizlazi iz političke krize; apelira na venezuelske vlasti da se pobrinu za to da sva kršenja ljudskih prava, uključujući kršenja ljudskih prava civila, odmah prestanu te da se u potpunosti poštuju sva ljudska prava i temeljne slobode, pa i sloboda izražavanja, sloboda tiska i sloboda okupljanja; poziva venezuelske vlasti na poštovanje svih demokratski izabranih institucija, posebno Nacionalne skupštine, na oslobađanje svih političkih zatvorenika i na poštovanje demokratskih načela, vladavine prava i ljudskih prava; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da učini sve kako bi olakšala napore oko međunarodnog posredovanja koji su potrebni za otvaranje prostora za održivo rješenje trenutačne humanitarne i političke krize; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na održavanje novih predsjedničkih izbora u skladu s međunarodno priznatim demokratskim standardima i venezuelskim ustavnim poretkom, u transparentnom, ravnopravnom, poštenom i međunarodnom okviru praćenja izbora, bez ograničenja političkih stranaka ili kandidata i uz puno poštovanje političkih prava svih Venezuelaca; naglašava da legitimna vlada koja bude izabrana na takvim izborima mora prionuti na hitno rješavanje trenutačne gospodarske i socijalne krize u Venezueli i raditi na nacionalnom pomirenju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na to da bi sve sankcije koje donese međunarodna zajednica trebale biti ciljane i reverzibilne i da ne bi ni na koji način smjele naštetiti venezuelskom stanovništvu; pozdravlja brzo donošenje dodatnih ciljanih i opozivih sankcija te embargo na oružje uveden u studenom 2017.; ponavlja da su te sankcije nametnute visoko pozicioniranim dužnosnicima zbog teških kršenja ljudskih prava, ugrožavanja demokracije i vladavine prava u Venezueli i zbog održavanja nezakonitih izbora 20. svibnja 2018., koji nisu međunarodno priznati i koji su održani bez dogovora o datumu i uvjetima njihova održavanja te u okolnostima koje nisu dopuštale ravnopravno sudjelovanje svih političkih stranaka; podsjeća na mogućnost da se te sankcije prošire na osobe odgovorne za produbljenu političku, socijalnu, gospodarsku i humanitarnu krizu, a posebno na predsjednika Nicolása Madura, u skladu sa svojim prethodnim rezolucijama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja da se osobe odgovorne za teška kršenja ljudskih prava moraju privesti pravdi; u potpunosti podupire Međunarodni kazneni sud u prethodnim istragama brojnih zločina i činova represije koje je počinio venezuelski režim te poziva EU da preuzme aktivnu ulogu u tom pogledu; potpuno podupire poziv Skupine neovisnih međunarodnih stručnjaka koju je imenovao glavni tajnik OAS-a i visokog povjerenika UN-a za ljudska prava da se osnuje istražno povjerenstvo koje će ispitati stanje u Venezueli i da se pojača sudjelovanje MKS-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i Nacionalnoj skupštini Bolivarijanske Republike Venezuele, vladama i parlamentima Republike Kolumbije, Republike Brazila i Republike Perua, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, glavnom tajniku Organizacije američkih država i Skupini iz Lime. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL C 285, 29.8.2017., str. 145.

(2)  SL C 294, 12.8.2016., str. 21.

(3)  SL C 316, 30.8.2016., str. 190.

(4)  SL C 86, 6.3.2018., str. 101.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0200.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0041.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0199.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/130

---

P8_TA(2018)0314

Smjernice za države članice kako bi se spriječila kriminalizacija humanitarne pomoći

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o smjernicama za države članice u svrhu sprečavanja kriminalizacije humanitarne pomoći (2018/2769(RSP))

(2020/C 118/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/90/EZ od 28. studenoga 2002. o definiranju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (1) („Direktiva o olakšavanju”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/90/EZ od 28. studenoga 2002. o definiranju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (1) („Direktiva o olakšavanju”),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluka Vijeća 2002/946/JHA od 28. studenoga 2002. o jačanju kaznenopravnog okvira za sprečavanje pomaganja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (2)(„Okvirna odluka”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluka Vijeća 2002/946/JHA od 28. studenoga 2002. o jačanju kaznenopravnog okvira za sprečavanje pomaganja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (2)(„Okvirna odluka”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2015. o uspostavi Akcijskog plana EU-a protiv krijumčarenja migranata (2015. – 2020.) (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2015. o uspostavi Akcijskog plana EU-a protiv krijumčarenja migranata (2015. – 2020.) (COM(2015)0285),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 22. ožujka 2017. o evaluaciji koja se provodi u okviru programa REFIT, a odnosi se na pravni okvir EU-a protiv olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka: „Paket mjera povezanih s posrednicima” (Direktiva 2002/90/EZ i Okvirna odluka 2002/946/PUP) (SWD(2017)0117), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 22. ožujka 2017. o evaluaciji koja se provodi u okviru programa REFIT, a odnosi se na pravni okvir EU-a protiv olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka: „Paket mjera povezanih s posrednicima” (Direktiva 2002/90/EZ i Okvirna odluka 2002/946/PUP) (SWD(2017)0117),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 18. travnja 2018. o napretku Globalnog sporazuma UN-a za sigurne, uredne i zakonite migracije te Globalnog sporazuma UN-a o izbjeglicama (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 18. travnja 2018. o napretku Globalnog sporazuma UN-a za sigurne, uredne i zakonite migracije te Globalnog sporazuma UN-a o izbjeglicama (3),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Svrsishodnost? Direktiva o olakšavanju neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka i kriminalizacija humanitarne pomoći za nezakonite migrante”, koju je 2016. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Svrsishodnost? Direktiva o olakšavanju neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka i kriminalizacija humanitarne pomoći za nezakonite migrante”, koju je 2016. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku;

| — | uzimajući u obzir studiju Agencije Europske unije za temeljna prava o kriminalizaciji migranata s nezakonitim statusom i osoba koje s njima surađuju, koja je objavljena 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Agencije Europske unije za temeljna prava o kriminalizaciji migranata s nezakonitim statusom i osoba koje s njima surađuju, koja je objavljena 2014.,

| — | uzimajući u obzir dokument povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 4. veljače 2010. pod naslovom „Kriminalizacija migracija u Europi: utjecaj na ljudska prava”,, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 4. veljače 2010. pod naslovom „Kriminalizacija migracija u Europi: utjecaj na ljudska prava”,,

| — | uzimajući u obzir Protokol UN-a protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, kojim se nadopunjuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminala donesena Rezolucijom 55/25 od 15. studenoga 2000. na 55. sjednici Opće skupštine Ujedinjenih naroda („Protokol UN-a protiv krijumčarenja migranata”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol UN-a protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, kojim se nadopunjuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminala donesena Rezolucijom 55/25 od 15. studenoga 2000. na 55. sjednici Opće skupštine Ujedinjenih naroda („Protokol UN-a protiv krijumčarenja migranata”),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata od 24. travnja 2013. pod naslovom „Regionalna studija: upravljanje vanjskim granicama Europske unije i utjecaj koje ono ima na ljudska prava migranata,” |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata od 24. travnja 2013. pod naslovom „Regionalna studija: upravljanje vanjskim granicama Europske unije i utjecaj koje ono ima na ljudska prava migranata,”

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisije o smjernicama za države članice u svrhu sprečavanja kriminalizacije humanitarne pomoći (O-000065/2018 – B8-0034/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisije o smjernicama za države članice u svrhu sprečavanja kriminalizacije humanitarne pomoći (O-000065/2018 – B8-0034/2018),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je u Akcijskom planu EU-a protiv krijumčarenja migranata (2015. – 2020.) Europska komisija istaknula potrebu da se „osigura provedba odgovarajućih kaznenih sankcija, ali da se izbjegne rizik od kriminalizacije osoba koje pružaju humanitarnu pomoć migrantima u opasnosti” i potrebu za poboljšanjem postojećeg Paketa mjera EU-a povezanih s posrednicima, koji obuhvaća Direktivu o olakšavanju i popratnu Okvirnu odluku; |
| --- | --- |

A.

budući da je u Akcijskom planu EU-a protiv krijumčarenja migranata (2015. – 2020.) Europska komisija istaknula potrebu da se „osigura provedba odgovarajućih kaznenih sankcija, ali da se izbjegne rizik od kriminalizacije osoba koje pružaju humanitarnu pomoć migrantima u opasnosti” i potrebu za poboljšanjem postojećeg Paketa mjera EU-a povezanih s posrednicima, koji obuhvaća Direktivu o olakšavanju i popratnu Okvirnu odluku;

| B. | budući da se člankom 1. stavkom 2. Direktive o olakšavanju predviđa neobvezujuće izuzeće za humanitarnu pomoć, kojim se državama članicama daje mogućnost da ne kriminaliziraju tu vrstu pomoći; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 1. stavkom 2. Direktive o olakšavanju predviđa neobvezujuće izuzeće za humanitarnu pomoć, kojim se državama članicama daje mogućnost da ne kriminaliziraju tu vrstu pomoći;

| C. | budući da se u Rezoluciji Europskog parlamenta od 18. travnja 2018. o napretku Globalnog sporazuma UN-a za sigurne, uredne i zakonite migracije te Globalnog sporazuma UN-a o izbjeglicama poziva na nekriminalizaciju humanitarne pomoći, na povećanje kapaciteta za potragu za osobama u nevolji i njihovo spašavanje, na povećanje kapaciteta u svim državama članicama i na prepoznavanje važnosti podrške koju pružaju privatni subjekti i nevladine organizacije pri provođenju operacija spašavanja na moru i kopnu; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Rezoluciji Europskog parlamenta od 18. travnja 2018. o napretku Globalnog sporazuma UN-a za sigurne, uredne i zakonite migracije te Globalnog sporazuma UN-a o izbjeglicama poziva na nekriminalizaciju humanitarne pomoći, na povećanje kapaciteta za potragu za osobama u nevolji i njihovo spašavanje, na povećanje kapaciteta u svim državama članicama i na prepoznavanje važnosti podrške koju pružaju privatni subjekti i nevladine organizacije pri provođenju operacija spašavanja na moru i kopnu;

| D. | budući da je Europska Komisija u radnom dokumentu službi Komisije o evaluaciji Paketa mjera povezanih s posrednicima, koja se provodi u okviru programa REFIT, istaknula da bi se pojačanom razmjenom znanja i dobre prakse među tužiteljima, tijelima kaznenog progona i civilnim društvom moglo doprinijeti poboljšanju trenutačne situacije i izbjeći kriminalizacija istinske humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europska Komisija u radnom dokumentu službi Komisije o evaluaciji Paketa mjera povezanih s posrednicima, koja se provodi u okviru programa REFIT, istaknula da bi se pojačanom razmjenom znanja i dobre prakse među tužiteljima, tijelima kaznenog progona i civilnim društvom moglo doprinijeti poboljšanju trenutačne situacije i izbjeći kriminalizacija istinske humanitarne pomoći;

| E. | budući da u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (b) Direktive u odsustvu elementa namjere ili financijske koristi države članice nisu obvezne suzdržavati se od kažnjavanja olakšavanja nezakonitog boravka te da u Okvirnoj odluci ne postoje obvezne odredbe o sprečavanju kažnjavanja djela počinjenih u humanitarne svrhe ili u hitnim slučajevima; |
| --- | --- |

E.

budući da u skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (b) Direktive u odsustvu elementa namjere ili financijske koristi države članice nisu obvezne suzdržavati se od kažnjavanja olakšavanja nezakonitog boravka te da u Okvirnoj odluci ne postoje obvezne odredbe o sprečavanju kažnjavanja djela počinjenih u humanitarne svrhe ili u hitnim slučajevima;

| 1. | podsjeća da su, u skladu s Direktivom o olakšavanju i popratnom Okvirnom odlukom, države članice obvezne provesti zakonodavstvo kojim se uvode kaznene sankcije za olakšavanje nezakonitog ulaska, tranzita i boravka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava zabrinutost u vezi s neželjenim posljedicama koje Paket mjera povezanih s posrednicima ima za građane koji pružaju humanitarnu pomoć migrantima i za socijalnu koheziju društva koje prima migrante kao cjeline; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da, u skladu s Protokolom UN-a protiv krijumčarenja migranata, pružanje humanitarne pomoći ne bi trebalo kriminalizirati; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da sudionici uključeni u pružanje humanitarne pomoći kojom se podupiru i dopunjuju mjere spašavanja života koje provode nadležna tijela država članica moraju ostati u okviru nadležnosti utvrđenih za humanitarnu pomoć Direktivom o olakšavanju te da se njihove operacije moraju provoditi pod nadzorom država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog toga što su države članice u vrlo ograničenoj mjeri u svoje zakonodavstvo prenijele izuzeće za humanitarnu pomoć iz Direktive o olakšavanju i napominje da bi to izuzeće trebalo primjenjivati za sprečavanje kaznenog progona kako bi se zajamčilo da se pojedince i organizacije civilnog društva koje migrantima pomažu iz humanitarnih razloga kazneno ne progoni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da prenesu izuzeće za humanitarnu pomoću iz Direktive o olakšavanju u nacionalna zakonodavstva te da uspostave odgovarajuće sustave za praćenje provedbe i djelotvorne praktične primjene Paketa mjera povezanih s posrednicima putem prikupljanja i godišnjeg bilježenja informacija o broju osoba uhićenih zbog olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka na granici ili u unutrašnjosti, broju pokrenutih sudskih postupaka, broju osuđujućih presuda, zajedno s informacijama o tome kako su kazne donesene i razlozima za prekid istrage; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče Komisiju da donese smjernice za države članice u kojima će utvrditi oblike olakšavanja koji se ne bi trebali kriminalizirati, kako bi provedba trenutačne pravne stečevine bila jasna i ujednačena, uključujući članak 1. stavak 1. točku (b) i članak 1. stavak 2. Direktive o olakšavanju te ističe da će se jasnoćom parametara zajamčiti veća dosljednost u reguliranju kriminala povezanog s olakšavanjem neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka u svim državama članicama i ograničiti neopravdana kriminalizacija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 328, 5.12.2002., str. 17.

(2)  SL L 328, 5.12.2002., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0118.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/133

---

P8_TA(2018)0315

Primjerenost zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (2018/2645(RSP))

(2020/C 118/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članke 6., 7., 8., 11., 16., 47. i 52. Povelje o temeljnim pravima Europske unije (Povelja EU-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članke 6., 7., 8., 11., 16., 47. i 52. Povelje o temeljnim pravima Europske unije (Povelja EU-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (2),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner (3),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 21. prosinca 2016. u predmetima C-203/15 Tele2 Sverige AB/Post- och telestyrelsen i C-698/15 Secretary of State for the Home Department/Toma Watsona i ostalih (4); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 21. prosinca 2016. u predmetima C-203/15 Tele2 Sverige AB/Post- och telestyrelsen i C-698/15 Secretary of State for the Home Department/Toma Watsona i ostalih (4);

| — | uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU)2016/1250 od 12. srpnja 2016. u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU)2016/1250 od 12. srpnja 2016. u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (5),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka 4/2016 od 30. svibnja 2016. o nacrtu odluke o primjerenosti zaštite privatnosti između EU-a i SAD-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka 4/2016 od 30. svibnja 2016. o nacrtu odluke o primjerenosti zaštite privatnosti između EU-a i SAD-a (6),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Radne skupine (WP29) osnovane na temelju članka 29. od 13. travnja 2016. o europsko-američkom sustavu zaštite privatnosti (7) i njezinu izjavu od 26. srpnja 2016. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Radne skupine (WP29) osnovane na temelju članka 29. od 13. travnja 2016. o europsko-američkom sustavu zaštite privatnosti (7) i njezinu izjavu od 26. srpnja 2016. (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. listopada 2017. Europskom parlamentu i Vijeću o prvom godišnjem preispitivanju funkcioniranja europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (COM(2017)0611) i radni dokument službi Komisije koji je priložen tom dokumentu (SWD(2017)0344),, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. listopada 2017. Europskom parlamentu i Vijeću o prvom godišnjem preispitivanju funkcioniranja europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (COM(2017)0611) i radni dokument službi Komisije koji je priložen tom dokumentu (SWD(2017)0344),,

| — | uzimajući u obzir dokument WP29 europsko-američki sustav zaštite privatnosti – prvo godišnje preispitivanje od 28. studenog 2017. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument WP29 europsko-američki sustav zaštite privatnosti – prvo godišnje preispitivanje od 28. studenog 2017. (9),

| — | uzimajući u obzir odgovor WP 29od 11. travnja 2018. o ponovnom odobrenju odjeljka 702. američkog Zakona o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor WP 29od 11. travnja 2018. o ponovnom odobrenju odjeljka 702. američkog Zakona o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISA),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 6. travnja 2017. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 6. travnja 2017. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (10),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je u presudi Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner Odluka o „sigurnoj luci” proglašena nevaljanom te je pojašnjeno da se primjerenom razinom zaštite u trećim zemljama mora smatrati zaštita koja je „bitno ekvivalentna” onoj koju pruža Unija u vidu Direktive 95/46/EZ kako je protumačena u svjetlu Povelje EU-a, čime se potiče potreba da se dovrše pregovori o novom dogovoru kako bi se zajamčila pravna sigurnost u pogledu načina na koji bi se podaci trebali prenositi iz EU-a u SAD; |
| --- | --- |

A.

budući da je u presudi Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner Odluka o „sigurnoj luci” proglašena nevaljanom te je pojašnjeno da se primjerenom razinom zaštite u trećim zemljama mora smatrati zaštita koja je „bitno ekvivalentna” onoj koju pruža Unija u vidu Direktive 95/46/EZ kako je protumačena u svjetlu Povelje EU-a, čime se potiče potreba da se dovrše pregovori o novom dogovoru kako bi se zajamčila pravna sigurnost u pogledu načina na koji bi se podaci trebali prenositi iz EU-a u SAD;

| B. | budući da je Komisija pri analiziranju razine zaštite koju pruža treća zemlja obvezna procijeniti sadržaj pravila koja se primjenjuju u toj zemlji, a proizlaze iz njezina nacionalnog prava ili međunarodnih obveza, kao i praksu kojoj je cilj osigurati poštovanje tih pravila jer u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive 95/46/EZ mora uzeti u obzir sve okolnosti prijenosa osobnih podataka u treću zemlju; budući da se ta procjena ne treba pozivati samo na zakonodavstvo i prakse povezane sa zaštitom osobnih podataka u komercijalne i osobne svrhe, već mora obuhvaćati i sve aspekte okvira primjenjivog na tu zemlju ili na taj sektor, a među ostalim posebno kazneni progon, nacionalnu sigurnost i poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija pri analiziranju razine zaštite koju pruža treća zemlja obvezna procijeniti sadržaj pravila koja se primjenjuju u toj zemlji, a proizlaze iz njezina nacionalnog prava ili međunarodnih obveza, kao i praksu kojoj je cilj osigurati poštovanje tih pravila jer u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive 95/46/EZ mora uzeti u obzir sve okolnosti prijenosa osobnih podataka u treću zemlju; budući da se ta procjena ne treba pozivati samo na zakonodavstvo i prakse povezane sa zaštitom osobnih podataka u komercijalne i osobne svrhe, već mora obuhvaćati i sve aspekte okvira primjenjivog na tu zemlju ili na taj sektor, a među ostalim posebno kazneni progon, nacionalnu sigurnost i poštovanje temeljnih prava;

| C. | budući da su prijenosi osobnih podataka između komercijalnih organizacija EU-a i SAD-a važan element transatlantskih odnosa s obzirom na sve veću digitalizaciju globalnog gospodarstva; budući da bi te prijenose trebalo vršiti uz puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i prava na privatnost; budući da je zaštita temeljnih prava, kako je utvrđena u Povelji EU-a, jedan od temeljnih ciljeva EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da su prijenosi osobnih podataka između komercijalnih organizacija EU-a i SAD-a važan element transatlantskih odnosa s obzirom na sve veću digitalizaciju globalnog gospodarstva; budući da bi te prijenose trebalo vršiti uz puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i prava na privatnost; budući da je zaštita temeljnih prava, kako je utvrđena u Povelji EU-a, jedan od temeljnih ciljeva EU-a;

| D. | budući da je Facebook, potpisnik sustava zaštite privatnosti, potvrdio da su podaci 2,7 milijuna građana EU-a bili među onima koje je političko konzultantsko društvo Cambridge Analytica nepravilno upotrebljavalo; |
| --- | --- |

D.

budući da je Facebook, potpisnik sustava zaštite privatnosti, potvrdio da su podaci 2,7 milijuna građana EU-a bili među onima koje je političko konzultantsko društvo Cambridge Analytica nepravilno upotrebljavalo;

| E. | budući da je Europski nadzornik za zaštitu podataka u svojem Mišljenju 4/2016 istaknuo nekoliko zabrinjavajućih elemenata u vezi s nacrtom sustava zaštite privatnosti; budući da u istom Mišljenju Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja napore koje su sve stranke poduzele kako bi pronašle rješenje za prijenos osobnih podataka iz EU-a u SAD-a u komercijalne svrhe u okviru sustava vlastitog potvrđivanja; |
| --- | --- |

E.

budući da je Europski nadzornik za zaštitu podataka u svojem Mišljenju 4/2016 istaknuo nekoliko zabrinjavajućih elemenata u vezi s nacrtom sustava zaštite privatnosti; budući da u istom Mišljenju Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja napore koje su sve stranke poduzele kako bi pronašle rješenje za prijenos osobnih podataka iz EU-a u SAD-a u komercijalne svrhe u okviru sustava vlastitog potvrđivanja;

| F. | budući da je WP29 u svom Mišljenju 01/2016 o nacrtu provedbene odluke Komisije o primjerenosti europsko-američkog sustava zaštite privatnosti pozdravila poboljšanja koja je sustav zaštite privatnosti donio u odnosu na Odluku o „sigurnoj luci”, ali je istovremeno izrazila ozbiljnu zabrinutost zbog komercijalnih aspekata i pristupa javnih tijela podacima koji se prenose u okviru sustava zaštite privatnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da je WP29 u svom Mišljenju 01/2016 o nacrtu provedbene odluke Komisije o primjerenosti europsko-američkog sustava zaštite privatnosti pozdravila poboljšanja koja je sustav zaštite privatnosti donio u odnosu na Odluku o „sigurnoj luci”, ali je istovremeno izrazila ozbiljnu zabrinutost zbog komercijalnih aspekata i pristupa javnih tijela podacima koji se prenose u okviru sustava zaštite privatnosti;

| G. | budući da je Komisija 12. srpnja 2016. nakon dodatnih rasprava s vladom SAD-a donijela svoju Provedbenu odluku (EU) 2016/1250 u kojoj je proglasila odgovarajućom razinu zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije organizacijama u SAD-u u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija 12. srpnja 2016. nakon dodatnih rasprava s vladom SAD-a donijela svoju Provedbenu odluku (EU) 2016/1250 u kojoj je proglasila odgovarajućom razinu zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije organizacijama u SAD-u u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti;

| H. | budući da je europsko-američki sustav zaštite privatnosti popraćen s nekoliko jednostranih obveza i jamstava vlade SAD-a u kojima se razjašnjavaju, između ostalog, načela zaštite podataka, funkcioniranje nadzora, provedba zakona i pravna zaštita te zaštitne mjere u skladu s kojima sigurnosne agencije mogu pristupiti osobnim podacima i obrađivati ih; |
| --- | --- |

H.

budući da je europsko-američki sustav zaštite privatnosti popraćen s nekoliko jednostranih obveza i jamstava vlade SAD-a u kojima se razjašnjavaju, između ostalog, načela zaštite podataka, funkcioniranje nadzora, provedba zakona i pravna zaštita te zaštitne mjere u skladu s kojima sigurnosne agencije mogu pristupiti osobnim podacima i obrađivati ih;

| I. | budući da WP29 u svojoj izjavi od 26. srpnja 2016. pozdravlja znatna poboljšanja koja je europsko-američki sustav zaštite privatnosti donio u odnosu na „sigurnu luku” te je pohvalila Komisiju i vladu SAD-a zbog toga što su uzeli u obzir njezine dvojbe; budući da ta skupina navodi da je i dalje zabrinuta zbog nekoliko pitanja u vezi s komercijalnim aspektima i pristupom javnih tijela podacima prenesenim iz EU-a, kao što su primjerice nedostatak konkretnih pravila o automatiziranim odlukama i općem pravu na prigovor, potreba za strožim jamstvima neovisnosti te ovlasti mehanizma pravobranitelja ili pak nedostatak konkretnih jamstava da se ne provodi masovno neselektivno prikupljanje osobnih podataka; |
| --- | --- |

I.

budući da WP29 u svojoj izjavi od 26. srpnja 2016. pozdravlja znatna poboljšanja koja je europsko-američki sustav zaštite privatnosti donio u odnosu na „sigurnu luku” te je pohvalila Komisiju i vladu SAD-a zbog toga što su uzeli u obzir njezine dvojbe; budući da ta skupina navodi da je i dalje zabrinuta zbog nekoliko pitanja u vezi s komercijalnim aspektima i pristupom javnih tijela podacima prenesenim iz EU-a, kao što su primjerice nedostatak konkretnih pravila o automatiziranim odlukama i općem pravu na prigovor, potreba za strožim jamstvima neovisnosti te ovlasti mehanizma pravobranitelja ili pak nedostatak konkretnih jamstava da se ne provodi masovno neselektivno prikupljanje osobnih podataka;

| J. | budući da u Rezoluciji od 6. travnja 2017. Parlament priznaje da europsko-američki sustav zaštite privatnosti sadržava znatna poboljšanja u pogledu jasnoće standarda u usporedbi s prethodnom američko-europskom Odlukom o „sigurnoj luci” te da ujedno smatra da i dalje postoje važni problemi u pogledu određenih komercijalnih aspekata, nacionalne sigurnosti i provedbe zakona te budući da poziva Komisiju da tijekom prvog zajedničkog godišnjeg preispitivanja provede detaljno i temeljito ispitivanje svih nedostataka i slabosti te da pokaže kako su oni riješeni kako bi se osigurala usklađenost s Poveljom EU-a i pravom Unije te da pažljivo procijeni jesu li su mehanizmi i zaštitne mjere koje je vlada SAD-a navela među jamstvima i pojašnjenjima učinkoviti i izvedivi; |
| --- | --- |

J.

budući da u Rezoluciji od 6. travnja 2017. Parlament priznaje da europsko-američki sustav zaštite privatnosti sadržava znatna poboljšanja u pogledu jasnoće standarda u usporedbi s prethodnom američko-europskom Odlukom o „sigurnoj luci” te da ujedno smatra da i dalje postoje važni problemi u pogledu određenih komercijalnih aspekata, nacionalne sigurnosti i provedbe zakona te budući da poziva Komisiju da tijekom prvog zajedničkog godišnjeg preispitivanja provede detaljno i temeljito ispitivanje svih nedostataka i slabosti te da pokaže kako su oni riješeni kako bi se osigurala usklađenost s Poveljom EU-a i pravom Unije te da pažljivo procijeni jesu li su mehanizmi i zaštitne mjere koje je vlada SAD-a navela među jamstvima i pojašnjenjima učinkoviti i izvedivi;

| K. | budući da se u izvješću Komisije Parlamentu i Vijeću o prvom godišnjem preispitivanju funkcioniranja europsko-američkog sustava zaštite privatnosti i radnom dokumentu službi Komisije koji ga prati, prepoznaje da su tijela SAD-a uspostavila potrebne strukture i postupke za jamčenje ispravnog funkcioniranja sustava zaštite privatnosti te se zaključuje da Sjedinjene Države i dalje osiguravaju primjerenu razinu zaštite osobnih podataka koji su preneseni u okviru sustava zaštite privatnosti te se tijelima SAD-a upućuje deset preporuka kako bi se riješila pitanja koja se odnose na zadatke i aktivnosti američkog Ministarstva trgovine kao tijela odgovornog za praćenje certifikacije organizacija sustava zaštite privatnosti i provedbu načela, ali i za pitanja u pogledu nacionalne sigurnosti, kao što je ponovno odobrenje odjeljka 702. FISA-e ili imenovanje stalnog ombudsmana i članova Nadzornog odbora za zaštitu privatnosti i građanskih sloboda (PCLOB) koji nedostaju; |
| --- | --- |

K.

budući da se u izvješću Komisije Parlamentu i Vijeću o prvom godišnjem preispitivanju funkcioniranja europsko-američkog sustava zaštite privatnosti i radnom dokumentu službi Komisije koji ga prati, prepoznaje da su tijela SAD-a uspostavila potrebne strukture i postupke za jamčenje ispravnog funkcioniranja sustava zaštite privatnosti te se zaključuje da Sjedinjene Države i dalje osiguravaju primjerenu razinu zaštite osobnih podataka koji su preneseni u okviru sustava zaštite privatnosti te se tijelima SAD-a upućuje deset preporuka kako bi se riješila pitanja koja se odnose na zadatke i aktivnosti američkog Ministarstva trgovine kao tijela odgovornog za praćenje certifikacije organizacija sustava zaštite privatnosti i provedbu načela, ali i za pitanja u pogledu nacionalne sigurnosti, kao što je ponovno odobrenje odjeljka 702. FISA-e ili imenovanje stalnog ombudsmana i članova Nadzornog odbora za zaštitu privatnosti i građanskih sloboda (PCLOB) koji nedostaju;

| L. | budući da se u mišljenju WP29 o europsko-američkom sustavu zaštite privatnosti, u prvom godišnjem preispitivanju od 28. studenoga 2017. nakon prvog godišnjeg zajedničkog preispitivanja, potvrđuje napredak sustava zaštite privatnosti u odnosu na Odluku o „sigurnoj luci” koja je proglašena nevaljanom; budući da WP29 prepoznaje napore tijela SAD-a i Komisije u provedbi sustava zaštite privatnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da se u mišljenju WP29 o europsko-američkom sustavu zaštite privatnosti, u prvom godišnjem preispitivanju od 28. studenoga 2017. nakon prvog godišnjeg zajedničkog preispitivanja, potvrđuje napredak sustava zaštite privatnosti u odnosu na Odluku o „sigurnoj luci” koja je proglašena nevaljanom; budući da WP29 prepoznaje napore tijela SAD-a i Komisije u provedbi sustava zaštite privatnosti;

| M. | budući da je WP29 utvrdila niz važnih neriješenih problema u vezi s komercijalnim pitanjima te pitanjima koja se odnose na pristup javnih tijela SAD-a podacima prenesenima u Sjedinjene Američke Države u okviru sustava zaštite privatnosti (za provedbu zakona ili svrhe nacionalne sigurnosti) koja Komisija i tijela SAD-a trebaju riješiti; budući da je zatražila da se odmah uspostavi akcijski plan kojim će pokazati da će se sva pitanja riješiti najkasnije u drugom zajedničkom preispitivanju; |
| --- | --- |

M.

budući da je WP29 utvrdila niz važnih neriješenih problema u vezi s komercijalnim pitanjima te pitanjima koja se odnose na pristup javnih tijela SAD-a podacima prenesenima u Sjedinjene Američke Države u okviru sustava zaštite privatnosti (za provedbu zakona ili svrhe nacionalne sigurnosti) koja Komisija i tijela SAD-a trebaju riješiti; budući da je zatražila da se odmah uspostavi akcijski plan kojim će pokazati da će se sva pitanja riješiti najkasnije u drugom zajedničkom preispitivanju;

| N. | budući da ako se WP29 u određenim rokovima ne predstavi pravni lijek, njezini članovi poduzimaju odgovarajuće mjere, uključujući podnošenje odluke o primjerenosti europsko-američkog sustava zaštite privatnosti nacionalnim sudovima kako bi je oni uputili Sudu EU-a na prethodnu odluku; |
| --- | --- |

N.

budući da ako se WP29 u određenim rokovima ne predstavi pravni lijek, njezini članovi poduzimaju odgovarajuće mjere, uključujući podnošenje odluke o primjerenosti europsko-američkog sustava zaštite privatnosti nacionalnim sudovima kako bi je oni uputili Sudu EU-a na prethodnu odluku;

| O. | budući da su tužba za poništenje u predmetu La Quadrature du Net i drugi protiv Komisije (predmet T-738/16) i upućivanje Visokog suda Irske u predmetu Data Protection Commissioner of Ireland i Facebook Ireland Limited i Maximilian Schrems (predmet Schrems II) podneseni Sudu EU-a; upućivanjem se uzima u obzir da se masovni nadzor i dalje provodi te se analizira postoji li u američkom pravu učinkovit pravni lijek za građane EU-a čiji se osobni podaci prenose u Sjedinjene Države; |
| --- | --- |

O.

budući da su tužba za poništenje u predmetu La Quadrature du Net i drugi protiv Komisije (predmet T-738/16) i upućivanje Visokog suda Irske u predmetu Data Protection Commissioner of Ireland i Facebook Ireland Limited i Maximilian Schrems (predmet Schrems II) podneseni Sudu EU-a; upućivanjem se uzima u obzir da se masovni nadzor i dalje provodi te se analizira postoji li u američkom pravu učinkovit pravni lijek za građane EU-a čiji se osobni podaci prenose u Sjedinjene Države;

| P. | budući da je 11. siječnja 2018. američki Kongres ponovno odobrio i izmijenio odjeljak 702. FISA-e na sljedećih šest godina, a da pritom nije riješio probleme iz izvješća o zajedničkom preispitivanju Komisije i mišljenja WP29; |
| --- | --- |

P.

budući da je 11. siječnja 2018. američki Kongres ponovno odobrio i izmijenio odjeljak 702. FISA-e na sljedećih šest godina, a da pritom nije riješio probleme iz izvješća o zajedničkom preispitivanju Komisije i mišljenja WP29;

| Q. | budući da je, u okviru skupnog zakonodavstva o proračunu potpisanog 23. ožujka 2018., američki Kongres donio Zakon o objašnjenju zakonite prekomorske upotrebe podataka („CLOUD”) kojime se tijelima kaznenog progona olakšava pristup sadržaju komunikacija i drugim srodnim podacima te se američkim tijelima kaznenog progona omogućuje prinudni pristup komunikacijskim podacima, čak i onima pohranjenima izvan Sjedinjenih Američkih Država, dopuštajući određenim stranim zemljama da sklapaju izvršne sporazume sa Sjedinjenim Državama kako bi američkim pružateljima usluga omogućili da odgovaraju na određene strane naloge kojima se traži pristup komunikacijskim podacima; |
| --- | --- |

Q.

budući da je, u okviru skupnog zakonodavstva o proračunu potpisanog 23. ožujka 2018., američki Kongres donio Zakon o objašnjenju zakonite prekomorske upotrebe podataka („CLOUD”) kojime se tijelima kaznenog progona olakšava pristup sadržaju komunikacija i drugim srodnim podacima te se američkim tijelima kaznenog progona omogućuje prinudni pristup komunikacijskim podacima, čak i onima pohranjenima izvan Sjedinjenih Američkih Država, dopuštajući određenim stranim zemljama da sklapaju izvršne sporazume sa Sjedinjenim Državama kako bi američkim pružateljima usluga omogućili da odgovaraju na određene strane naloge kojima se traži pristup komunikacijskim podacima;

| R. | budući da su Facebook Inc., Cambridge Analytica i SCL Elections Ltd društva certificirana u okviru sustava zaštite privatnosti te da su kao takva imala koristi od odluke o primjerenosti kao pravne osnove za prijenos i daljnju obradu osobnih podataka iz Europske unije u Sjedinjenim Državama; |
| --- | --- |

R.

budući da su Facebook Inc., Cambridge Analytica i SCL Elections Ltd društva certificirana u okviru sustava zaštite privatnosti te da su kao takva imala koristi od odluke o primjerenosti kao pravne osnove za prijenos i daljnju obradu osobnih podataka iz Europske unije u Sjedinjenim Državama;

| S. | budući da Komisija, u skladu s člankom 45. stavkom 5. Opće uredbe o zaštiti podataka, ukida, mijenja ili obustavlja svoju odluku o primjerenosti kada se u dostupnim informacijama otkrije da treća zemlja više ne osigurava primjerenu razinu zaštite; |
| --- | --- |

S.

budući da Komisija, u skladu s člankom 45. stavkom 5. Opće uredbe o zaštiti podataka, ukida, mijenja ili obustavlja svoju odluku o primjerenosti kada se u dostupnim informacijama otkrije da treća zemlja više ne osigurava primjerenu razinu zaštite;

| 1. | naglašava da se u sustavu zaštite privatnosti mogu vidjeti sustavne slabosti u odnosu na poštovanje temeljnih prava osoba čiji se podaci obrađuju; te naglašava sve veći rizik da će Sud EU-a poništiti provedbenu odluku Komisije (EU) 2016/1250 o sustavu zaštite privatnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzima u obzir poboljšanja u odnosu na Sporazum o „sigurnoj luci”, uključujući dodavanje ključnih definicija, strože obveze u pogledu zadržavanja podataka i njihovog prenošenja u treće zemlje, određivanje ombudsmana koji osigurava pravne lijekove i neovisni nadzorni mehanizam, provjere i ravnoteže prava osoba čiji se podaci obrađuju (PCLOB), vanjske i unutarnje revizije usklađenosti, redovitije i strože dokumentiranje i praćenje, dostupnost nekoliko načina za ostvarivanje pravnog lijeka, istaknutu ulogu nacionalnih nadležnih tijela za zaštitu podataka pri istraživanju tvrdnji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je WP29 odredila 25. svibnja 2018. kao rok za rješavanje otvorenih pitanja te ako se taj rok ne poštuje da ta Skupina može odlučiti podnijeti sustav zaštite privatnosti nacionalnim sudovima kako bi oni to pitanje uputili Sudu Europske unije na prethodnu odluku (11); |
| --- | --- |

3.

Institucije/imenovanja

| 4. | žali što je bilo potrebno tako dugo vrijeme da se imenuju dodatna dva člana, zajedno s predsjednikom PCLOB-a te poziva Senat da pregleda njihove profile radi ratifikacije imenovanja i ponovne uspostave neovisnog djelovanja u kvorumu te mu omogući da izvršava svoje zadaće u okviru kojih sprečava terorizam te štiti privatnost i građanske slobode; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava zabrinutost da je odsutnost predsjednika i kvoruma prouzročila ograničenje sposobnosti PCLOB-a da djeluje i da ispunjava svoje obveze; naglašava da PCLOB tijekom razdoblja podkvoruma ne smije pokretati nove savjete ili projekte nadzora, niti zapošljavati osoblje; podsjeća da PCLOB još nije objavio svoje dugoočekivano izvješće o provedbi nadzora iz Izvršnog naloga br. 12333 kojime bi pružio informacije o konkretnom djelovanju tog Izvršnog naloga te o njegovoj nužnosti i razmjernosti s obzirom na učinak na zaštitu podataka u tom kontekstu; napominje da je to izvješće vrlo traženo s obzirom na neizvjesnost i nepredvidljivost provedbe Izvršnog naloga br. 12333; žali što PCLOB nije objavio novo izvješće o odjeljku 702. FISA-e prije nego je on ponovno odobren u siječnju 2018.; smatra da se statusom podkvoruma ozbiljno narušava poštovanje jamstava tijela SAD-a i nadzor nad njima; stoga poziva tijela SAD-a da bez odgađanja imenuju i potvrde nove članove Odbora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | s obzirom na činjenicu da je Predsjednički ukaz br. 28 jedan od središnjih elemenata na kojima se temelji sustav zaštite privatnosti, poziva na objavljivanje izvješća PCLOB-a o Predsjedničkom ukazu br. 28 koje i dalje podliježe predsjedničkim pravima te stoga još nije objavljeno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja svoje stajalište da mehanizam pravobranitelja koji je uspostavilo američko Ministarstvo vanjskih poslova nije dovoljno neovisan i nema dostatne stvarne ovlasti za provedbu svojih zadataka i pružanje učinkovite pravne zaštite građanima EU-a; naglašava da je potrebno pojasniti točne ovlasti mehanizma pravobranitelja, osobito u pogledu njegovih ovlasti u smislu objavještajne zajednice i razine djelotvornog pravnog lijeka za njegove odluke; žali što pravobranitelj može samo zatražiti djelovanje i informacije od tijela američke vlade, ali ne može narediti nadležnim tijelima da prekinu i obustave nezakoniti nadzor ili da trajno unište informacije; ističe da, iako postoji vršitelj dužnosti pravobranitelja, vlada SAD-a dosad nije imenovala novog stalnog pravobranitelja, što ne doprinosi uzajamnom povjerenju; smatra da su zbog nepostojanja imenovanog neovisnog iskusnog pravobranitelja koji ima dostatne ovlasti jamstva SAD-a u pogledu pružanja učinkovite pravne zaštite građanima EU-a ništavna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje da je Senat nedavno potvrdio novog predsjedatelja Savezne trgovinskoj komisije FTC-a i četiri povjerenika FTC-a; s obzirom na činjenicu da je FTC nadležna agencija koja osigurava da organizacije iz SAD-a primjenjuju načela sustava zaštite privatnosti, žali zbog toga što je do te potvrde četiri od pet položaja u FTC-u bilo prazno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da nedavna otkrića u pogledu praksi društava Facebook i Cambridge Analytica ističu potrebu za proaktivnim nadzorom i provedbenim djelovanjima koja se ne temelje samo na pritužbama, nego koja obuhvaćaju i sustavne provjere stvarne sukladnosti politika privatnosti s načelima sustava zaštite privatnosti tijekom čitavog životnog vijeka certifikacije; pozivna nadležna tijela EU-a za zaštitu podataka da poduzmu prikladne mjere i obustave prijenose u slučajevima nesukladnosti; |
| --- | --- |

9.

Komercijalna pitanja

| 10. | smatra da, svrhu osiguranja transparentnosti i izbjegavanja navoda o lažnoj certifikaciji, Ministarstvo trgovine ne bi trebalo dopustiti da američka poduzeća daju javne izjave o svojoj certifikaciji sukladno sustavu zaštite privatnosti prije dovršetka postupka certifikacije i uvrštavanja poduzeća na Popis organizacija u sustavu zaštite privatnosti; zabrinut je zbog činjenice da Ministarstvo trgovine nije iskoristilo mogućnost predviđenu sustavom zaštite privatnosti, prema kojoj može zatražiti primjerke ugovornih uvjeta koje certificirana poduzeća koriste u svojim ugovorima s trećim stranama radi osiguranja sukladnosti; stoga smatra da se ne može učinkovito kontrolirati jesu li certificirana poduzeća zaista sukladna s odredbama sustava zaštite privatnosti; poziva Ministarstvo trgovine da proaktivno i redovito provodi vrednovanje sukladnosti po službenoj dužnosti kako bi pratilo stvarnu sukladnost poduzeća s pravilima i zahtjevima sustava zaštite privatnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da se različiti postupci pristupanja pravnim lijekovima za građane EU-a mogu pokazati presloženim, teškim za korištenje, a time i manje učinkovitim; primjećuje da, kako su naglasila poduzeća koja pružaju neovisne mehanizme pravne zaštite, većinu pritužbi podnose pojedinci koji traže opće informacije o sustavu zaštite privatnosti i obradi svojih podataka, i to izravno poduzećima; stoga preporučuje nadležnim tijelima SAD-a da pojedincima pruže konkretnije informacije na mrežnoj stranici sustava zaštite privatnosti na pristupačan i lako razumljiv način u pogledu njihovih prava te dostupnih pravnih lijekova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | s obzirom na nedavna otkrića o zlouporabi osobnih podataka koju su provodila poduzeća certificirana sukladno sustavu zaštite privatnosti, kao što su Facebook i Cambridge Analytica, poziva nadležna tijela SAD-a koja mogu provoditi sustav zaštite privatnosti da bez odlaganja djeluju u skladu s tim otkrićima, uz potpuno poštovanje jamstava i preuzetih obveza u smislu poštovanja trenutačnog dogovora o sustavu zaštite privatnosti te da, ako je to potrebno, uklone takva poduzeća s Popisa organizacija u sustavu zaštite privatnosti; također poziva nadležna tijela EU-a za zaštitu podataka da istraže takva otkrića te da, ako je to potrebno, obustave ili zabrane prijenose podataka u okviru sustava zaštite privatnosti; smatra da otkrića jasno ukazuju na to da mehanizam sustava zaštite privatnosti ne pruža dostatnu zaštitu prava na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ozbiljno je zabrinut zbog promjena u uvjetu pružanja usluga Facebooka za korisnike izvan EU-a koji se nalaze izvan SAD-a i Kanade, koji su dosad uživali prava u skladu sa zakonom EU-a o zaštiti podataka, a koji sada moraju prihvatiti američki Facebook umjesto irskog Facebooka kao voditelja obrade podataka; smatra da to predstavlja prijenos osobnih podataka približno 1,5 milijarde korisnika u treću zemlju; ozbiljno sumnja da je takvo dosad neviđeno ograničenje velikih razmjera temeljnih prava korisnika platforme koja ima de facto monopol namjera sustava zaštite privatnosti; poziva nadležna tijela EU-a za zaštitu privatnosti da istraže ovo pitanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | snažno je zabrinut da, ako se ne riješe, takve zlouporabe osobnih podataka ljudi koje provodi različiti subjekti koji žele manipulirati njihovom političkom voljom ili načinom na koji glasuju mogu ugroziti demokratski proces i njegovo temeljno načelo, prema kojem glasači mogu sami donijeti informirane odluke koje se temelje na činjenicama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja i podržava pozive zakonodavcu SAD-a da krene u smjeru donošenja skupnog zakona o privatnosti i zaštiti podataka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja svoju zabrinutost zbog manjka konkretnih pravila i jamstava u sustavu zaštite privatnosti za odluke koje se temelje na automatskoj obradi/profiliranju, koje stvaraju pravni učinak i značajno utječu na pojedinca; prima na znanje namjeru Komisije da naloži provedbu studije u svrhu prikupljanja činjeničnih dokaza i daljnjeg ocjenjivanja relevantnosti automatskog donošenja odluka za prijenose politike u okviru sustava zaštite privatnosti; poziva Komisiju da utvrdi konkretna pravila o automatskom donošenju odluka u svrhu pružanja prikladne zaštite ako to bude preporučeno studijom; u tom pogledu prima na znanje informacije koje proizlaze iz zajedničkog preispitivanja, prema kojima se automatsko donošenje odluka ne smije provoditi na temelju osobnih podataka koji su preneseni u okviru sustava zaštite privatnosti; međutim, žali zbog toga što su, kako tvrdi radna skupina osnovana na temelju članka 29., „povratne informacije od tih poduzeća i dalje vrlo općenite, zbog čega je nejasno odgovaraju li ove tvrdnje stvarnom stanju svih poduzeća koja poštuju sustav zaštite privatnosti”; dodatno ističe primjenjivost GDPR-a u skladu s uvjetima članka 3. stavka 2. GDPR-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebno ostvariti daljnja poboljšanja u pogledu tumačenja i rukovanja podacima o ljudskim resursima zbog činjenice da vlada SAD-a s jedne strane te Komisija i radna skupina osnovana na temelju članka 29. s druge strane različito tumače pojam „podataka o ljudskim resursima”; u potpunosti se slaže s pozivom koji je radna skupina osnovana na temelju članka 29. uputila Komisiji, kojim od nje traži da se uključi u pregovore s nadležnim tijelima SAD-a radi izmjene mehanizma sustava zaštite privatnosti u pogledu ovog pitanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja svoju zabrinutost zbog toga što načela sustava zaštite privatnosti ne slijede model EU-a o obradi koja se temelji na privoli, nego je njima omogućeno izuzimanje/pravo na prigovor samo u vrlo konkretnim okolnostima; stoga u svjetlu zajedničkog preispitivanja potiče Ministarstvo trgovine da surađuje s europskim nadležnim tijelima za zaštitu podataka radi izrade preciznijih smjernica u pogledu temeljnih načela sustava zaštite privatnosti, kao što su načelo izbora, načelo obavješćivanja, načelo daljnjeg prijenosa, odnos voditelja i izvršitelja obrade te pristup, koji su znatno usklađeniji s pravima osobe čiji se podaci obrađuju u skladu s Uredbom (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja zabrinutost zbog činjenice da je Kongres u ožujku 2017. poništio pravilo Savezne komisije za komunikacije koje se odnosi na „zaštitu privatnosti klijenata širokopojasnih i drugih telekomunikacijskih usluga”, čime se u praksi eliminiraju pravila o širokopojasnoj privatnosti kojima bi se od pružatelja internetskih usluga zahtijevalo da od klijenata dobiju izričitu suglasnost prije nego što oglašivačima i drugim trgovačkim društvima prodaju ili s njima podijele informacije o pretraživanju mreže i druge privatne informacije; smatra to još jednom prijetnjom za mehanizme zaštite privatnosti u Sjedinjenim Američkim Državama; |
| --- | --- |

19.

Pitanja kazneno-pravnog progona i nacionalne sigurnosti

| 20. | smatra da pojam „nacionalne sigurnosti” u mehanizmu sustava zaštite nije posebno definirana kako bi se osigurala učinkovita revizija kršenja zaštite podataka na sudovima radi osiguranja usklađenosti sa strogim testom onoga što je nužno i razmjerno; stoga poziva na jasno definiranje pojma nacionalne sigurnosti”. |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzima u obzir da se broj ciljeva iz odjeljka 702. FISA-e povećao zbog promjena u tehnološkim i komunikacijskim uzorcima kao i okruženja u kojemu su prijetnje sve veće; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali jer SAD nije iskoristio priliku i pri nedavnom ponovnom odobrenju odjeljka 702. FISA-e uključio smjernice iz PPD-28; poziva na primjenu dokaza i pravno obvezujućih obveza kojima se osigurava da prikupljanje podataka u skladu s odjeljkom 702. FISA-e nije neselektivno te da se pristup ne provodi na općoj bazi (skupno prikupljanje) za razliku od Povelje EU-a; uzima u obzir objašnjenje Komisije iz radnog dokumenta službi Komisije prema kojemu se nadzor iz odjeljka702. FISA-e uvijek temelji na čimbenicima te stoga ne omogućuje skupno prikupljanje; stoga se pridružuje pozivima radne skupine osnovana na temelju članka 29. za ažuriranim izvješćem Nadzornog odbora za zaštitu privatnosti i građanskih sloboda (PCLOB) o definiciji pojma „ciljevi”, o „zadaćama čimbenika” te o konkretnom procesu primjene čimbenika u kontekstu programa UPSTREAM radi pojašnjenja i procjene dolazi li do skupnog pristupa osobnim podacima u tom kontekstu; žali što su pojedinci iz EU-a izostavljeni iz dodatne zaštite koju pruža ponovno odobrenje odjeljka 702. FISA-e; žali što ponovno odobrenje odjeljka 702. sadržava nekoliko izmjena koje su samo postupovne i ne bave se ovim najproblematičnijim pitanjima, koje je postavila i radna skupina osnovana na temelju članka 29.; poziva Komisiju da ozbiljno pristupi nadolazećoj analizi skupine osnovane na temelju članka 29. te da djeluje u skladu s njom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potvrđuje da ponovno odobrenje odjeljka 702. FISA-e na dodatnih šest godina dovodi u pitanje zakonitost sustava zaštite privatnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja zabrinutost zbog Izvršnog naloga br. 12333 kojim je Agenciji za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA-u) omogućeno da dijeli izuzetno velike količine privatnih podataka dobivenih bez sudskog naloga, sudskih odluka ili kongresnog odobrenja sa 16 drugih agencija, uključujući FBI, Upravu za suzbijanje droge (DEA) i Ministarstvo domovinske sigurnosti; žali zbog nepostojanja bilo kakva sudskog preispitivanja aktivnosti nadzora koje se provode na temelju Izvršnoga naloga br. 12333; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe trajne prepreke koje se odnose na pravnu zaštitu građana koji nisu državljani SAD-a i koji podliježu mjeri nadzora na temelju odjeljka 702. FISA-e ili Izvršnoga naloga br. 12333 zbog postupovnih zahtjeva „osnovanosti”, kako ih trenutačno tumače sudovi SAD-a, kako bi se građanima koji nisu državljani SAD-a omogućilo pokretanje sudskih postupaka pred sudovima SAD-a protiv odluka koje se na njih odnose; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izražava zabrinutost zbog posljedica Izvršnoga naloga br. 13768 o „Jačanju javne i unutarnje sigurnosti u Sjedinjenim Američkim Državama” (engl. Enhancing Public Safety in the Interior of the United States) na pravnu zaštitu i administrativne oblike pravne zaštite dostupne pojedincima u SAD-u jer se zaštite Zakona o privatnosti više ne primjenjuju na građane koji nisu državljani SAD-a; uzima u obzir stav Komisije da se procjena primjerenosti ne oslanja na zaštite iz Zakona o privatnosti te da stoga ovaj Izvršni nalog ne utječe na sustav zaštite privatnosti; Smatra, međutim, da Izvršni nalog br. 13768 naznačuje namjeru izvršnih vlasti SAD-a da ponište jamstva o zaštiti podataka koja su prethodno dodijeljena građanima EU-a te da ponište obveze prema EU-u preuzete tijekom predsjedanja predsjednika Obame; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava snažnu zabrinutost zbog nedavnog usvajanja Zakona o objašnjenju zakonite prekomorske upotrebe podataka ili Zakona CLOUD (H.R. 4943) kojime se proširuju mogućnosti američkih i inozemnih tijela kazneno-pravnog progona da ciljaju i pristupaju podacima osoba i preko međunarodnih granica, a da pritom ne upotrebljavaju instrument ugovora o uzajamnoj pravnoj pomoći (MLAT) kojime se osiguravaju odgovarajuće zaštitne mjere i poštuju sudske nadležnosti zemalja u kojima se nalaze informacije; naglašava da bi Zakon CLOUD mogao imati ozbiljne posljedice za EU jer je dalekosežan i stvara potencijalni sukob sa zakonima EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi uravnoteženije rješenje bilo osnažiti postojeći međunarodni sustav ugovora o uzajamnoj pravnoj pomoći (MLAT-ovi) u svrhu poticanja međunarodne i sudske suradnje; ponavlja da, kad je riječ o pristupu osobnim podacima u inozemstvu, prednost daje mehanizmima kao što su mehanizmi utvrđeni člankom 48. ugovori o uzajamnoj pravnoj pomoći i ostali međunarodni sporazumi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali što tijela SAD nisu uspjela proaktivno ispuniti svoju obvezu i Komisiji pružiti pravovremene i sveobuhvatne informacije o bilo kakvu razvoju koji bi mogao biti važan za sustav zaštite privatnosti, uključujući neobavještavanje Komisije o promjenama pravnog okvira SAD-a, primjerice u pogledu Izvršnog naloga predsjednika Trumpa br. 13768 o „Jačanju javne i unutarnje sigurnosti u Sjedinjenim Američkim Državama” ili stavljanja izvan snage pravila o privatnosti za pružatelje internetskih usluga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da, kako je navedeno u njegovoj Rezoluciji od 6. travnja 2017., ni načela sustava zaštite privatnosti ni pisma vlade SAD-a ne pružaju objašnjenja i jamstva koja dokazuju postojanje efektivnog prava na sudsku zaštitu za pojedince u EU-u u vezi s time što tijela SAD-a mogu upotrebljavati njihove osobne podatke za potrebe provođenja zakona ili u svrhu javnog interesa, što je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. listopada 2015. naglasio kao bit temeljnog prava iz članka 47. Povelje; |
| --- | --- |

30.

Zaključci

| 31. | poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi osigurala da sustav zaštite privatnosti bude u potpunosti usklađen s Uredbom (EU) 2016/679 koja će se početi primjenjivati od 25. svibnja 2018. i s Poveljom EU-a kako primjerenost ne bi rezultirala poteškoćama ili konkurentnom prednosti za američka poduzeća); |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali što Komisija i nadležna tijela SAD-a nisu ponovno pokrenula rasprave o sporazumu o sustavu zaštite privatnosti te što nisu utvrdili akcijski plan kako bi se čim prije riješili utvrđeni nedostatci, kao što je to tražila radna skupina osnovana na temelju članka 29. u svojem izvješću o zajedničkoj reviziji iz prosinca; poziva Komisiju i nadležna tijela SAD-a da to učine bez daljnjeg odlaganja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća da su privatnost i zaštita podataka zakonski provediva temeljna prava utvrđena ugovorima, Poveljom EU-a i Europskom konvencijom o ljudskim pravima kao i zakonima i sudskom praksom; naglašava da se moraju primjenjivati na način koji nepotrebno ne ometa trgovinske ili međunarodne odnose, no da se ne mogu „uskladiti” s komercijalnim ili političkim interesima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da trenutačan sporazum o sustavu zaštite privatnosti ne pruža odgovarajuću razinu zaštite koju zahtijeva pravo Unije o zaštiti podataka i Povelja EU-a, u skladu s tumačenjem Suda Europske unije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da je Komisija propustila djelovati u skladu s člankom 45. stavkom 5. Opće uredbe o zaštiti podataka (GDPR), osim ako SAD bude u potpunosti usklađen do 1. rujna 2018.; stoga poziva Komisiju da obustavi sustav zaštite privatnosti dok se tijela SAD-a ne usklade s njezinim uvjetima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da nastavi pratiti razvoje u ovom području, uključujući u predmetima koji su pokrenuti pred Sudom Europske unije, te da prati preporuke iz Rezolucije; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i |
| --- | --- |

37.

---

(1)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(3)  ECLI EU:C:2015:650.

(4)  ECLI EU:C:2016:970

(5)  SL L 207, 1.8.2016., str. 1.

(6)  SL C 257, 15.7.2016., str. 8.

(7)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2016/wp238_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/press-material/press-release/art29_press_material/2016/20160726_wp29_wp_statement_eu_us_privacy_shield_en.pdf.

(9)  WP 255, dostupno na: http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612621

(10)  Usvojeni tekst, P8_TA(2017)0131.

(11)  https://ec.europa.eu/newsroom/just/document.cfm?doc_id=48782

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/141

---

P8_TA(2018)0316

Negativne posljedice američkog Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama za građane EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o negativnim učincima američkog Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA) na građane EU-a, a naročito na takozvane „slučajne Amerikance” (2018/2646(RSP))

(2020/C 118/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 7., 8. i 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 7., 8. i 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 14. Europske konvencije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 14. Europske konvencije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada za posjedovanje bankovnog računa, promjeni bankovnog računa i pristupu bankovnom računu s osnovnim uslugama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada za posjedovanje bankovnog računa, promjeni bankovnog računa i pristupu bankovnom računu s osnovnim uslugama (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. listopada 2016. o poreznoj transparentnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. listopada 2016. o poreznoj transparentnosti,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2016. o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje i izbjegavanja plaćanja poreza (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2016. o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje i izbjegavanja plaćanja poreza (COM(2016)0451),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 13. prosinca 2017. Vijeću i Komisiji nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 13. prosinca 2017. Vijeću i Komisiji nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (5),

| — | uzimajući u obzir zajednički standard izvješćivanja OECD-a koji je Vijeće OECD-a odobrilo 15. srpnja 2014.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički standard izvješćivanja OECD-a koji je Vijeće OECD-a odobrilo 15. srpnja 2014.;

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i Vijeću o negativnim učincima FATCA na građane EU-a, a naročito na takozvane „slučajne Amerikance”(O-000052/2018 – B8-0033/2018 i O-000053/2018 – B8-0032/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i Vijeću o negativnim učincima FATCA na građane EU-a, a naročito na takozvane „slučajne Amerikance”(O-000052/2018 – B8-0033/2018 i O-000053/2018 – B8-0032/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke primio predstavku od udruženja europskih građana u kojoj su izrazili zabrinutost u pogledu negativnih učinaka FATCA-e, njezinih provedbenih međuvladinih sporazuma i međunarodnog učinka oporezivanja na temelju državljanstva; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke primio predstavku od udruženja europskih građana u kojoj su izrazili zabrinutost u pogledu negativnih učinaka FATCA-e, njezinih provedbenih međuvladinih sporazuma i međunarodnog učinka oporezivanja na temelju državljanstva;

| B. | budući da od stupanja na snagu FATCA-e i povezanih provedbenih međuvladinih sporazuma sklopljenih između država članica i SAD-a financijske institucije EU-a, pod prijetnjom kazni pogubnih za franšize u SAD-u, uključujući zadržavanje iznosa smanjenog poreza od 30 %, moraju putem nacionalnih vlada američkoj Poreznoj upravi (IRS) dati detaljne informacije o računima iza kojih stoje navodni „Amerikanci”; budući da bi to moglo predstavljati kršenje pravila EU-a o zaštiti podataka i temeljnih vrijednosti; |
| --- | --- |

B.

budući da od stupanja na snagu FATCA-e i povezanih provedbenih međuvladinih sporazuma sklopljenih između država članica i SAD-a financijske institucije EU-a, pod prijetnjom kazni pogubnih za franšize u SAD-u, uključujući zadržavanje iznosa smanjenog poreza od 30 %, moraju putem nacionalnih vlada američkoj Poreznoj upravi (IRS) dati detaljne informacije o računima iza kojih stoje navodni „Amerikanci”; budući da bi to moglo predstavljati kršenje pravila EU-a o zaštiti podataka i temeljnih vrijednosti;

| C. | budući da je cilj FATCA-e spriječiti utaju porezu među „Amerikancima” te da zbog tog sporazuma strane financijske institucije moraju tražiti „Amerikance” pomoću različitih pokazatelja, kao što su mjesto rođenja u SAD-u, američki broj telefona i naznake punomoći na račun osobe s američkom adresom, pri čemu identificirane osobe moraju dokazati da nisu „Amerikanci”; |
| --- | --- |

C.

budući da je cilj FATCA-e spriječiti utaju porezu među „Amerikancima” te da zbog tog sporazuma strane financijske institucije moraju tražiti „Amerikance” pomoću različitih pokazatelja, kao što su mjesto rođenja u SAD-u, američki broj telefona i naznake punomoći na račun osobe s američkom adresom, pri čemu identificirane osobe moraju dokazati da nisu „Amerikanci”;

| D. | budući da bi upotreba pokazatelja, koji se zahtijevaju FATCA-om, mogla rezultirati proizvoljnim otkrivanjem ili kažnjavanjem pojedinaca koji zapravo nemaju značajne veze sa SAD-om; budući da su FATCA-om u praksi obuhvaćene velike skupine pojedinaca, poput građana EU-a/SAD-a s dvojnim državljanstvom i njihovih članova obitelji koji nisu iz SAD-a, a posebno tzv. slučajni Amerikanci koji su rođenjem dobili američko državljanstvo, ali ne održavaju nikakve veze sa SAD-om, nisu ondje nikada živjeli, radili ni studirali te nemaju američki broj socijalnog osiguranja; |
| --- | --- |

D.

budući da bi upotreba pokazatelja, koji se zahtijevaju FATCA-om, mogla rezultirati proizvoljnim otkrivanjem ili kažnjavanjem pojedinaca koji zapravo nemaju značajne veze sa SAD-om; budući da su FATCA-om u praksi obuhvaćene velike skupine pojedinaca, poput građana EU-a/SAD-a s dvojnim državljanstvom i njihovih članova obitelji koji nisu iz SAD-a, a posebno tzv. slučajni Amerikanci koji su rođenjem dobili američko državljanstvo, ali ne održavaju nikakve veze sa SAD-om, nisu ondje nikada živjeli, radili ni studirali te nemaju američki broj socijalnog osiguranja;

| E. | budući da je Komisija primila na znanje da su FATCA i s njom povezani provedbeni međuvladini sporazumi imali neželjeni učinak ograničavanja pristupa financijskim uslugama u EU-u za državljane SAD-a i sve osobe koje bi na temelju nekih pokazatelja mogle biti podložne FATCA-i („Amerikanci”); |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija primila na znanje da su FATCA i s njom povezani provedbeni međuvladini sporazumi imali neželjeni učinak ograničavanja pristupa financijskim uslugama u EU-u za državljane SAD-a i sve osobe koje bi na temelju nekih pokazatelja mogle biti podložne FATCA-i („Amerikanci”);

| F. | budući da FATCA u velikoj mjeri utječe na život i sredstva za život tisuća građana EU-a i njihovih obitelji u EU-u koji poštuju zakone, te da se osobama koje potpadaju pod definiciju „Amerikanaca” zamrzavaju računi, brani pristup svim bankovnim uslugama uključujući životno osiguranje, mirovine i hipoteke, zbog nevoljkosti financijskih institucija da provode skupa izvješćivanja u skladu s FATCA-om; budući da se, osim toga, podaci članova obitelji građana EU-a dijele s SAD-om, a njihov je pristup europskim bankovnim uslugama (npr. zajedničkom računu i/ili hipotekama) ograničen; |
| --- | --- |

F.

budući da FATCA u velikoj mjeri utječe na život i sredstva za život tisuća građana EU-a i njihovih obitelji u EU-u koji poštuju zakone, te da se osobama koje potpadaju pod definiciju „Amerikanaca” zamrzavaju računi, brani pristup svim bankovnim uslugama uključujući životno osiguranje, mirovine i hipoteke, zbog nevoljkosti financijskih institucija da provode skupa izvješćivanja u skladu s FATCA-om; budući da se, osim toga, podaci članova obitelji građana EU-a dijele s SAD-om, a njihov je pristup europskim bankovnim uslugama (npr. zajedničkom računu i/ili hipotekama) ograničen;

| G. | budući da su „slučajni Amerikanci” koji ne žele da na njih utječe FATCA primorani službeno se odreći američkog državljanstva, što je vrlo složen proces za koji su potrebni američki broj socijalnog osiguranja ili američki međunarodni porezni identifikacijski broj, koji većina „slučajnih Amerikanaca” ne posjeduje; |
| --- | --- |

G.

budući da su „slučajni Amerikanci” koji ne žele da na njih utječe FATCA primorani službeno se odreći američkog državljanstva, što je vrlo složen proces za koji su potrebni američki broj socijalnog osiguranja ili američki međunarodni porezni identifikacijski broj, koji većina „slučajnih Amerikanaca” ne posjeduje;

| H. | budući da američke internetske platforme poput AirBnBa, Tripadvisora i Amazona moraju prikupljati porezne informacije od svih građana EU-a koji se koriste njihovim internetskim uslugama te ih predati američkoj Poreznoj upravi (IRS); budući da je cilj te prakse utvrditi je li korisnik državljanin SAD-a i tako odrediti podliježe li zarada ostvarena na tim platformama obvezama porezne prijave u SAD-u u kontekstu FATCA-e; budući da ta praksa očito nije u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

H.

budući da američke internetske platforme poput AirBnBa, Tripadvisora i Amazona moraju prikupljati porezne informacije od svih građana EU-a koji se koriste njihovim internetskim uslugama te ih predati američkoj Poreznoj upravi (IRS); budući da je cilj te prakse utvrditi je li korisnik državljanin SAD-a i tako odrediti podliježe li zarada ostvarena na tim platformama obvezama porezne prijave u SAD-u u kontekstu FATCA-e; budući da ta praksa očito nije u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka;

| I. | budući da su Direktivom 2014/92/EU (Direktiva o računima za plaćanje) države članice obvezne osigurati da kreditne institucije ne diskriminiraju potrošače na temelju njihova državljanstva ili mjesta boravka; |
| --- | --- |

I.

budući da su Direktivom 2014/92/EU (Direktiva o računima za plaćanje) države članice obvezne osigurati da kreditne institucije ne diskriminiraju potrošače na temelju njihova državljanstva ili mjesta boravka;

| J. | budući da su države članice Direktivu o računima za plaćanje trebale prenijeti do 18. rujna 2016.; |
| --- | --- |

J.

budući da su države članice Direktivu o računima za plaćanje trebale prenijeti do 18. rujna 2016.;

| K. | budući da je Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka primio na znanje nedostatak uzajamnosti između SAD-a i EU-a u okviru sporazuma FATCA; |
| --- | --- |

K.

budući da je Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka primio na znanje nedostatak uzajamnosti između SAD-a i EU-a u okviru sporazuma FATCA;

| L. | budući da su FATCA i zajednički standard izvješćivanja OECD-a o automatskoj razmjeni informacija o oporezivanju ključni alati za borbu protiv korupcije, prekograničnih poreznih prijevara i utaje poreza; |
| --- | --- |

L.

budući da su FATCA i zajednički standard izvješćivanja OECD-a o automatskoj razmjeni informacija o oporezivanju ključni alati za borbu protiv korupcije, prekograničnih poreznih prijevara i utaje poreza;

| M. | budući da je francuska Nacionalna skupština u listopadu 2016. nakon dvostranačke misije za utvrđivanje činjenica objavila izvješće s rezultatima istraživanja međunarodnih učinaka određenih američkih zakona, uključujući FATCA-u, te u njemu preporučila da francuska vlada započne pregovore o izmjeni svog poreznog ugovora s SAD-om ili da od američkog zakonodavca zatraži da izmijeni američki zakon kako bi se francuskim državljanima koji su „slučajni Amerikanci” omogućilo da izađu iz američkog sustava i odreknu se neželjenog američkog državljanstva bez troškova, administracije i kazni; budući da je SAD nedavno osnovao odbor s izričitim zadatkom da istraži međunarodno oporezivanje francuskih državljana „slučajnih Amerikanaca” te da su u studenom 2017. o toj temi podnesene rezolucije u Senatu i u Nacionalnoj skupštini; budući da je francuski Senat 15. svibnja 2018. jednoglasno donio rezoluciju u kojoj poziva francuski Vladu da odmah poduzme mjere kako bi se zajamčilo da se pravo francuskih građana koji su „slučajni Amerikanci” na posjedovanje bankovnog računa poštuje, da diskriminatorne prakse francuskih banaka zbog FATCA-e prestanu i da se odmah pokrene informativna kampanja kako bi se informiralo francuske državljane koji žive u SAD-u o posljedicama američkog prava o državljanstvu i oporezivanju; budući da se u rezoluciji zahtijeva ulaganje snažnih diplomatskih napora kako bi se pronašlo rješenje za francuske građane koji su „slučajni Amerikanci” koje bi im omogućilo da se odreknu neželjenog američkog državljanstva bez troškova, administracije i kazni te da SAD poštuje obećanje o uzajamnosti u skladu s kojim je Francuska pristala potpisati međuvladin sporazum; |
| --- | --- |

M.

budući da je francuska Nacionalna skupština u listopadu 2016. nakon dvostranačke misije za utvrđivanje činjenica objavila izvješće s rezultatima istraživanja međunarodnih učinaka određenih američkih zakona, uključujući FATCA-u, te u njemu preporučila da francuska vlada započne pregovore o izmjeni svog poreznog ugovora s SAD-om ili da od američkog zakonodavca zatraži da izmijeni američki zakon kako bi se francuskim državljanima koji su „slučajni Amerikanci” omogućilo da izađu iz američkog sustava i odreknu se neželjenog američkog državljanstva bez troškova, administracije i kazni; budući da je SAD nedavno osnovao odbor s izričitim zadatkom da istraži međunarodno oporezivanje francuskih državljana „slučajnih Amerikanaca” te da su u studenom 2017. o toj temi podnesene rezolucije u Senatu i u Nacionalnoj skupštini; budući da je francuski Senat 15. svibnja 2018. jednoglasno donio rezoluciju u kojoj poziva francuski Vladu da odmah poduzme mjere kako bi se zajamčilo da se pravo francuskih građana koji su „slučajni Amerikanci” na posjedovanje bankovnog računa poštuje, da diskriminatorne prakse francuskih banaka zbog FATCA-e prestanu i da se odmah pokrene informativna kampanja kako bi se informiralo francuske državljane koji žive u SAD-u o posljedicama američkog prava o državljanstvu i oporezivanju; budući da se u rezoluciji zahtijeva ulaganje snažnih diplomatskih napora kako bi se pronašlo rješenje za francuske građane koji su „slučajni Amerikanci” koje bi im omogućilo da se odreknu neželjenog američkog državljanstva bez troškova, administracije i kazni te da SAD poštuje obećanje o uzajamnosti u skladu s kojim je Francuska pristala potpisati međuvladin sporazum;

| N. | budući da su SAD i Eritreja jedine dvije države u svijetu koje su usvojile oporezivanje na temelju državljanstva, a Eritreju su Ujedinjeni narodi osudili zbog njezina „poreza na dijasporu”; |
| --- | --- |

N.

budući da su SAD i Eritreja jedine dvije države u svijetu koje su usvojile oporezivanje na temelju državljanstva, a Eritreju su Ujedinjeni narodi osudili zbog njezina „poreza na dijasporu”;

| O. | budući da je SAD u prosincu 2017. izglasao važnu poreznu reformu, kojom se međutim nije ukinulo načelo oporezivanja na temelju državljanstva za pojedince, već se uvelo oporezivanje na teritorijalnoj osnovi za američke multinacionalne korporacije; |
| --- | --- |

O.

budući da je SAD u prosincu 2017. izglasao važnu poreznu reformu, kojom se međutim nije ukinulo načelo oporezivanja na temelju državljanstva za pojedince, već se uvelo oporezivanje na teritorijalnoj osnovi za američke multinacionalne korporacije;

| 1. | poziva države članice i Komisiju da se pobrinu da se temeljna prava svih građana, posebno „slučajnih Amerikanaca”, jamče, posebno pravo na privatni i obiteljski život, pravo na privatnost i načelo nediskriminacije, kako je utvrđeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice da osiguraju potpuni i točan prijenos Direktive o računima za plaćanje, posebno njezinih članaka 15. i 16., te da svim građanima EU-a neovisno o njihovom državljanstvu zajamče pravo pristupa računima za plaćanje s osnovnim uslugama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da ubrza analizu nacionalnih mjera za prenošenje Direktive o računima za plaćanje te da u svoju procjenu uključi i „slučajne Amerikance”, građane s dvostrukim državljanstvom i američke državljane koji zakonito borave u EU-u, posvećujući pritom posebnu pažnju svakoj vrsti diskriminacije koju bi financijske institucije mogle provoditi u odnosu na porezne obveznike koji zakonito borave u EU-u, a spadaju u kategoriju „Amerikanaca” u svrhu FATCA-e; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da bez odgode pokrene postupke zbog povrede prava u slučaju utvrđenih kršenja provedbe Direktive o računima za plaćanje te da Europski parlament i Vijeće izvijesti o mjerama koje su poduzete kako bi se osigurala pravilna provedba navedene Direktive; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava potrebu da se osigura odgovarajuća razina zaštite osobnih podataka koji se u skladu s FATCA-om prenose SAD-u, uz potpuno poštovanje nacionalnih i europskih zakona o zaštiti podataka; poziva države članice da preispitaju svoje provedbene međuvladine sporazume te da ih po potrebi izmijene i usklade s pravima i načelima Opće uredbe o zaštiti podataka; apelira na Komisiju i Europski odbor za zaštitu podataka da bez odgode istraže svako kršenje pravila EU-a o zaštiti podataka od strane država članica čijim je zakonodavstvom ovlašten prijenos osobnih podataka američkoj Poreznoj upravi u svrhu FATCA-e te da pokrenu postupke u slučaju povrede zakona protiv država članica koje ne provode pravila EU-a o zaštiti podataka na odgovarajući način; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da provede potpunu procjenu učinka FATCA-e i međunarodne prakse SAD-a u pogledu oporezivanja na temelju državljanstva na sve građane, financijske institucije i gospodarstva EU-a, uzimajući u obzir trenutna nastojanja u Francuskoj i drugim državama članicama, te da objasni ako postoje ozbiljna odstupanja među građanima i/ili osobama koje imaju boravak u različitim državama članicama EU-a, posebno u pogledu propisa o zaštiti podataka i standarda temeljnih prava, koja su rezultat provedbe FATCA-e i činjenice da je riječ o osobi „američkog podrijetla”; poziva Komisiju da u EU-u provede sveobuhvatnu procjenu statusa uzajamnosti sporazuma FATCA ili njezina nepostojanja, te da ocijeni poštuje li SAD svoje obveze u skladu s raznim provedbenim međuvladinim sporazumima koje je potpisao s državama članicama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da procijeni i po potrebi poduzme mjere kako bi osigurala da se temeljna prava i vrijednosti EU-a ugrađena u Povelju o temeljnim pravima i u Europsku konvenciju o ljudskim pravima, kao što su pravo na privatnost i načelo nediskriminacije, te pravila EU-a o zaštiti podataka, poštuju u kontekstu FATCA-e i automatske razmjene poreznih informacija sa SAD-om; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog svojstvenog nedostatka uzajamnosti provedbenih međuvladinih sporazuma koje su potpisale države članice, posebno u pogledu količine podataka za razmjenu, koja je za države članice veća nego za SAD; poziva države članice da kolektivno obustave primjenu provedbenih međuvladinih sporazuma (ili dijeljenje svih informacija koje se ne odnose na informacije o računima koje državljani SAD-a s boravištem u SAD-u posjeduju u EU-u) sve dok SAD ne pristane na multilateralni pristup automatskoj razmjeni informacija, tako što će staviti izvan snage FATCA-u i pridružiti se zajedničkom standardu izvješćivanja (CRS-u) ili tako što će ponovo pregovarati o FATCA-i na razini cijelog EU-a, s time da će iste obveze uzajamnog dijeljena vrijediti s obje strane Atlantika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i Vijeće da predstave zajednički stav EU-a prema FATCA-i kako bi se na odgovarajući način zaštitila prava europskih građana (naročito „slučajnih Amerikanaca”) i poboljšala jednaka uzajamnost u automatskoj razmjeni podataka sa SAD-om; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Vijeće da ovlasti Komisiju na otvaranje pregovora sa SAD-om o potpisivanju sporazuma FATCA između EU-a i SAD-a kako bi se osigurala potpuna recipročna razmjena podataka i podržala temeljna načela prava EU-a, kao i Direktive o računima za plaćanje i kako bi se „slučajnim Amerikancima” u EU-u omogućilo da se odreknu neželjenog američkog državljanstva bez troškova, administracije i kazni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(2)  SL L 257, 28.8.2014., str. 214.

(3)  SL L 359, 16.12.2014., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0491.

(5)  SL C 101, 16.3.2018., str. 79.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/145

---

P8_TA(2018)0317

Statut za socijalna i solidarna poduzeća

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. s preporukama Komisiji o Statutu za socijalna i solidarna poduzeća (2016/2237(INL))

(2020/C 118/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju izjavu od 10. ožujka 2011. o uvođenju europskih statuta za uzajamna društva, udruge i zaklade, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju izjavu od 10. ožujka 2011. o uvođenju europskih statuta za uzajamna društva, udruge i zaklade,

| — | uzimajući u obzir članke 225. i 50. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 225. i 50. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. pod nazivom „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. pod nazivom „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. pod nazivom „Promicanje socijalnog gospodarstva kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. pod nazivom „Promicanje socijalnog gospodarstva kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi” (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest poluga za stimuliranje rasta i jačanje povjerenja – zajednički rad za stvaranje novog rasta” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest poluga za stimuliranje rasta i jačanje povjerenja – zajednički rad za stvaranje novog rasta” (COM(2011)0206),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. listopada 2011. pod nazivom „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. listopada 2011. pod nazivom „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (COM(2011)0682),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), a posebno njezin članak 2. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), a posebno njezin članak 2. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7), a posebno njezin članak 20., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7), a posebno njezin članak 20.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1435/2003 (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1435/2003 (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. s preporukama Komisiji o Statutu europskog uzajamnog društva (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. s preporukama Komisiji o Statutu europskog uzajamnog društva (9),

| — | uzimajući u obzir studiju iz srpnja 2011. koju je naručio Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja Parlamenta naslovljenu „Uloga uzajamnih društava u 21. stoljeću”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz srpnja 2011. koju je naručio Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja Parlamenta naslovljenu „Uloga uzajamnih društava u 21. stoljeću”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Stručne skupine Komisije za socijalno poduzetništvo (GECES) iz listopada 2016. pod nazivom „Budućnost socijalnih poduzeća i socijalne ekonomije” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Stručne skupine Komisije za socijalno poduzetništvo (GECES) iz listopada 2016. pod nazivom „Budućnost socijalnih poduzeća i socijalne ekonomije” (10),

| — | uzimajući u obzir studiju koju je naručio Resorni odjel C Europskog parlamenta iz veljače 2017. pod nazivom „Europski statut za socijalna i solidarna poduzeća”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je naručio Resorni odjel C Europskog parlamenta iz veljače 2017. pod nazivom „Europski statut za socijalna i solidarna poduzeća”,

| — | uzimajući u obzir članke 46. i 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 46. i 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0231/2018),

| A. | budući da se izrazi „socijalno poduzeće” i „solidarno poduzeće” često upotrebljavaju kao sinonimi iako poduzeća koja označavaju nisu uvijek ista i mogu se znatno razlikovati od jedne države članice do druge; budući da se pojam „socijalno poduzeće” u načelu odnosi na tradicionalne organizacije socijalne ekonomije, kao što su zadruge, uzajamne organizacije, udruge i zaklade; budući da granice pojma „socijalno poduzeće” dovode do važnih rasprava znanstvenika iz područja društvenih znanosti i pravnika; budući da se čini neophodnim bez odgode krenuti prema boljem priznavanju pojma „socijalnog i solidarnog poduzeća” uspostavom osnovne pravne definicije koja bi mogla znatno doprinijeti nastojanjima Europske unije i država članica za razvoj socijalnih i solidarnih poduzeća tako da i ona mogu iskoristiti prednosti unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

A.

budući da se izrazi „socijalno poduzeće” i „solidarno poduzeće” često upotrebljavaju kao sinonimi iako poduzeća koja označavaju nisu uvijek ista i mogu se znatno razlikovati od jedne države članice do druge; budući da se pojam „socijalno poduzeće” u načelu odnosi na tradicionalne organizacije socijalne ekonomije, kao što su zadruge, uzajamne organizacije, udruge i zaklade; budući da granice pojma „socijalno poduzeće” dovode do važnih rasprava znanstvenika iz područja društvenih znanosti i pravnika; budući da se čini neophodnim bez odgode krenuti prema boljem priznavanju pojma „socijalnog i solidarnog poduzeća” uspostavom osnovne pravne definicije koja bi mogla znatno doprinijeti nastojanjima Europske unije i država članica za razvoj socijalnih i solidarnih poduzeća tako da i ona mogu iskoristiti prednosti unutarnjeg tržišta;

| B. | budući da socijalna i solidarna ekonomija najviše doprinosi gospodarstvu Unije; budući da je Parlament u svojim rezolucijama od 19. veljače 2009., 20. studenog 2012. i 10. rujna 2015. naglasio da socijalna i solidarna ekonomija osigurava radna mjesta za više od 14 milijuna ljudi, što čini oko 6,5 % radnika u EU-u i 10 % poduzeća EU-a; budući da se taj sektor pokazao osobito otpornim na gospodarsku i financijsku krizu te ima potencijal za socijalne i tehnološke inovacije, stvaranje dostojnih, uključivih, lokalnih i održivih radnih mjesta, poticanje gospodarskog rasta, zaštitu okoliša i jačanje socijalne, gospodarske i regionalne kohezije; budući da socijalna i solidarna poduzeća skreću pozornost na nove načine za rješavanje društvenih problema svijetu koji se brzo mijenja; budući da se socijalna i solidarna ekonomija i dalje razvija i stoga je pokretač rasta i zapošljavanja te bi je trebalo poticati i podupirati; |
| --- | --- |

B.

budući da socijalna i solidarna ekonomija najviše doprinosi gospodarstvu Unije; budući da je Parlament u svojim rezolucijama od 19. veljače 2009., 20. studenog 2012. i 10. rujna 2015. naglasio da socijalna i solidarna ekonomija osigurava radna mjesta za više od 14 milijuna ljudi, što čini oko 6,5 % radnika u EU-u i 10 % poduzeća EU-a; budući da se taj sektor pokazao osobito otpornim na gospodarsku i financijsku krizu te ima potencijal za socijalne i tehnološke inovacije, stvaranje dostojnih, uključivih, lokalnih i održivih radnih mjesta, poticanje gospodarskog rasta, zaštitu okoliša i jačanje socijalne, gospodarske i regionalne kohezije; budući da socijalna i solidarna poduzeća skreću pozornost na nove načine za rješavanje društvenih problema svijetu koji se brzo mijenja; budući da se socijalna i solidarna ekonomija i dalje razvija i stoga je pokretač rasta i zapošljavanja te bi je trebalo poticati i podupirati;

| C. | budući da postoje znatne razlike među državama članicama u načinu na koji reguliraju socijalna i solidarna poduzeća i organizacijske oblike dostupne socijalnim poduzetnicima u okviru svojih pravnih sustava; budući da raznovrsni organizacijski oblici koje socijalna i solidarna poduzeća usvajaju ovise o postojećim pravnim okvirima, političkoj ekonomiji sustava socijalne skrbi i solidarnosti te o kulturnim i povijesnim tradicijama u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

C.

budući da postoje znatne razlike među državama članicama u načinu na koji reguliraju socijalna i solidarna poduzeća i organizacijske oblike dostupne socijalnim poduzetnicima u okviru svojih pravnih sustava; budući da raznovrsni organizacijski oblici koje socijalna i solidarna poduzeća usvajaju ovise o postojećim pravnim okvirima, političkoj ekonomiji sustava socijalne skrbi i solidarnosti te o kulturnim i povijesnim tradicijama u svakoj državi članici;

| D. | budući da su u pojedinim državama članicama posebni pravni oblici stvoreni, među ostalim, prilagodbom zadružnog modela, modela uzajamnih organizacija, udruga ili zaklada i drugih modela odnosno uvođenjem pravnih oblika kojima se priznaje socijalna obveza koju je preuzeo veći broj subjekata i koja uključuje neke značajke specifične za socijalna i solidarna poduzeća; budući da u ostalim državama članicama nije uspostavljen poseban pravni oblik za socijalna i solidarna poduzeća te ona stoga posluju na temelju unaprijed definiranih pravnih oblika, uključujući pravne oblike koje upotrebljavaju konvencionalna poduzeća, kao što je društvo s ograničenom odgovornošću ili dioničko društvo; budući da u nekim državama članicama pravni oblik koji mogu usvojiti socijalna i solidarna poduzeća može biti fakultativan; budući da treba napomenuti da čak i kad su za njih namijenjeni posebni pravni oblici, socijalna i solidarna poduzeća često se odluče za druge pravne oblike koji bolje odgovaraju njihovim potrebama i ciljevima; |
| --- | --- |

D.

budući da su u pojedinim državama članicama posebni pravni oblici stvoreni, među ostalim, prilagodbom zadružnog modela, modela uzajamnih organizacija, udruga ili zaklada i drugih modela odnosno uvođenjem pravnih oblika kojima se priznaje socijalna obveza koju je preuzeo veći broj subjekata i koja uključuje neke značajke specifične za socijalna i solidarna poduzeća; budući da u ostalim državama članicama nije uspostavljen poseban pravni oblik za socijalna i solidarna poduzeća te ona stoga posluju na temelju unaprijed definiranih pravnih oblika, uključujući pravne oblike koje upotrebljavaju konvencionalna poduzeća, kao što je društvo s ograničenom odgovornošću ili dioničko društvo; budući da u nekim državama članicama pravni oblik koji mogu usvojiti socijalna i solidarna poduzeća može biti fakultativan; budući da treba napomenuti da čak i kad su za njih namijenjeni posebni pravni oblici, socijalna i solidarna poduzeća često se odluče za druge pravne oblike koji bolje odgovaraju njihovim potrebama i ciljevima;

| E. | budući da se donošenjem različitih pravnih okvira za socijalna i solidarna poduzeća u mnogim državama članicama potvrđuje razvoj nove vrste poduzetništva koje se temelji na načelima solidarnosti i odgovornosti i koje je više usredotočeno na stvaranje socijalne dodane vrijednosti, lokano povezivanje i promicanje održivijeg gospodarstva; budući da ta različitost također potvrđuje da je socijalno poduzetništvo inovativno i korisno područje; |
| --- | --- |

E.

budući da se donošenjem različitih pravnih okvira za socijalna i solidarna poduzeća u mnogim državama članicama potvrđuje razvoj nove vrste poduzetništva koje se temelji na načelima solidarnosti i odgovornosti i koje je više usredotočeno na stvaranje socijalne dodane vrijednosti, lokano povezivanje i promicanje održivijeg gospodarstva; budući da ta različitost također potvrđuje da je socijalno poduzetništvo inovativno i korisno područje;

| F. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti naglasio da se socijalne inovacije odnose na razvoj i provedbu novih ideja, bilo da se radi o proizvodima, uslugama bilo o modelima socijalne organizacije, koji su namijenjeni za to da se odgovori na nove socijalne, teritorijalne i ekološke zahtjeve i izazove, poput starenja stanovništva, depopulacije, ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života, hvatanja u koštac s raznolikošću, nezaposlenošću mladih, integracijom onih koji su najviše isključeni s tržišta rada i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

F.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti naglasio da se socijalne inovacije odnose na razvoj i provedbu novih ideja, bilo da se radi o proizvodima, uslugama bilo o modelima socijalne organizacije, koji su namijenjeni za to da se odgovori na nove socijalne, teritorijalne i ekološke zahtjeve i izazove, poput starenja stanovništva, depopulacije, ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života, hvatanja u koštac s raznolikošću, nezaposlenošću mladih, integracijom onih koji su najviše isključeni s tržišta rada i klimatskim promjenama;

| G. | budući da, u svjetlu te različitosti pravnih oblika dostupnih za stvaranje socijalnih i solidarnih poduzeća diljem država članica, u Europskoj uniji trenutačno ne postoji konsenzus o uspostavi posebnog oblika socijalnog i solidarnog poduzeća; budući da je Parlament već naglasio da je važno razviti nove pravne okvire na razini Unije, ali i da bi oni trebali biti fakultativni za poduzeća u odnosu na nacionalne okvire i da bi tome trebala prethoditi procjena učinka kako bi se u obzir uzelo postojanje različitih socijalnih poslovnih modela diljem država članica; budući da je Parlament isto tako naglasio da bi se sve mjere trebale dokazati dodanu vrijednost na razini Unije; |
| --- | --- |

G.

budući da, u svjetlu te različitosti pravnih oblika dostupnih za stvaranje socijalnih i solidarnih poduzeća diljem država članica, u Europskoj uniji trenutačno ne postoji konsenzus o uspostavi posebnog oblika socijalnog i solidarnog poduzeća; budući da je Parlament već naglasio da je važno razviti nove pravne okvire na razini Unije, ali i da bi oni trebali biti fakultativni za poduzeća u odnosu na nacionalne okvire i da bi tome trebala prethoditi procjena učinka kako bi se u obzir uzelo postojanje različitih socijalnih poslovnih modela diljem država članica; budući da je Parlament isto tako naglasio da bi se sve mjere trebale dokazati dodanu vrijednost na razini Unije;

| H. | budući da je socijalni dijalog iznimno važan i za ostvarivanje cilja socijalnog tržišnog gospodarstva, odnosno potpunog zapošljavanja uz društveni napredak, i za konkurentnost i pravednost na jedinstvenom tržištu EU-a; budući da su socijalni dijalog i savjetovanje sa socijalnim partnerima u okviru donošenja politika EU-a velika socijalna inovacija; |
| --- | --- |

H.

budući da je socijalni dijalog iznimno važan i za ostvarivanje cilja socijalnog tržišnog gospodarstva, odnosno potpunog zapošljavanja uz društveni napredak, i za konkurentnost i pravednost na jedinstvenom tržištu EU-a; budući da su socijalni dijalog i savjetovanje sa socijalnim partnerima u okviru donošenja politika EU-a velika socijalna inovacija;

| I. | budući da je prednost postojanja izbora između dostupnih pravnih oblika ta da socijalna i solidarna poduzeća mogu oblikovati svoju strukturu na način koji im najbolje odgovara u okviru danih okolnosti, tradicije iz koje potječu i vrste djelatnosti koje žele obavljati; |
| --- | --- |

I.

budući da je prednost postojanja izbora između dostupnih pravnih oblika ta da socijalna i solidarna poduzeća mogu oblikovati svoju strukturu na način koji im najbolje odgovara u okviru danih okolnosti, tradicije iz koje potječu i vrste djelatnosti koje žele obavljati;

| J. | budući da je, usprkos prethodno navedenom, iz nacionalnih iskustava na razini države članice moguće izvući određene razlikovne značajke i kriterije koje bi socijalna i solidarna poduzeća trebala ispunjavati, bez obzira na pravni oblik koji usvoje, ako žele da ih se smatra takvom vrstom poduzeća; budući da se čini poželjnim na razini Unije utvrditi zajednički skup značajki i kriterija u obliku minimalnih standarda u cilju stvaranja učinkovitijeg i dosljednog pravnog okvira za takva poduzeća i osigurati da, unatoč svojoj raznolikosti, sva socijalna i solidarna poduzeća imaju zajednički identitet bez obzira na državu članicu u kojoj su osnovana; budući da bi takve institucionalne značajke trebale socijalnim i solidarnim poduzećima omogućiti da i dalje imaju prednosti u usporedbi s alternativnim načinima organizacije pružanja usluga, među ostalim i socijalnih usluga; |
| --- | --- |

J.

budući da je, usprkos prethodno navedenom, iz nacionalnih iskustava na razini države članice moguće izvući određene razlikovne značajke i kriterije koje bi socijalna i solidarna poduzeća trebala ispunjavati, bez obzira na pravni oblik koji usvoje, ako žele da ih se smatra takvom vrstom poduzeća; budući da se čini poželjnim na razini Unije utvrditi zajednički skup značajki i kriterija u obliku minimalnih standarda u cilju stvaranja učinkovitijeg i dosljednog pravnog okvira za takva poduzeća i osigurati da, unatoč svojoj raznolikosti, sva socijalna i solidarna poduzeća imaju zajednički identitet bez obzira na državu članicu u kojoj su osnovana; budući da bi takve institucionalne značajke trebale socijalnim i solidarnim poduzećima omogućiti da i dalje imaju prednosti u usporedbi s alternativnim načinima organizacije pružanja usluga, među ostalim i socijalnih usluga;

| K. | budući da je u svojoj Komunikaciji od 25. listopada 2011. („Inicijativa socijalnog poslovanja”) Komisija definirala socijalno poduzeće kao „subjekt socijalne ekonomije čiji je glavni cilj utjecaj na društvo, a ne zarada njegovih vlasnika ili dioničara. Ono funkcionira tako da tržištu osigurava robu i usluge na poduzetnički i inovativan način, a zaradu koristi prvenstveno za ostvarivanje društvenih ciljeva. Njime se upravlja na otvoren i odgovoran način, a uključuje posebno zaposlenike, potrošače i dionike na koje utječu njegove poslovne aktivnosti”; |
| --- | --- |

K.

budući da je u svojoj Komunikaciji od 25. listopada 2011. („Inicijativa socijalnog poslovanja”) Komisija definirala socijalno poduzeće kao „subjekt socijalne ekonomije čiji je glavni cilj utjecaj na društvo, a ne zarada njegovih vlasnika ili dioničara. Ono funkcionira tako da tržištu osigurava robu i usluge na poduzetnički i inovativan način, a zaradu koristi prvenstveno za ostvarivanje društvenih ciljeva. Njime se upravlja na otvoren i odgovoran način, a uključuje posebno zaposlenike, potrošače i dionike na koje utječu njegove poslovne aktivnosti”;

| L. | budući da za potrebe Uredbe (EU) br. 1296/2013 „socijalno poduzeće” znači poduzetnik, bez obzira na pravni oblik, koji:






  (a) | sukladno Statutima ili bilo kojem drugom pravnom aktu kojim se osniva, kao glavni cilj ima postizanje mjerljivih i pozitivnih društvenih učinaka ispred stvaranja dobiti za svoje vlasnike, članove i dioničare koji:






  i. | pruža usluge ili dobra koja ostvaruju društveni prinos i/ili |
| --- | --- | --- | --- |

L.

budući da za potrebe Uredbe (EU) br. 1296/2013 „socijalno poduzeće” znači poduzetnik, bez obzira na pravni oblik, koji:

(a)

sukladno Statutima ili bilo kojem drugom pravnom aktu kojim se osniva, kao glavni cilj ima postizanje mjerljivih i pozitivnih društvenih učinaka ispred stvaranja dobiti za svoje vlasnike, članove i dioničare koji:

i.

pruža usluge ili dobra koja ostvaruju društveni prinos i/ili

| ii. | koristi metodu proizvodnje dobara ili usluga koja sadrži njegov društveni cilj; |
| --- | --- |

ii.

koristi metodu proizvodnje dobara ili usluga koja sadrži njegov društveni cilj;

| (b) | prihode koristi prvo i osnovno za postizanje svojih primarnih ciljeva i posluje u skladu s unaprijed određenim postupcima i pravilima za raspodjelu prihoda dioničarima i vlasnicima kako bi se osiguralo da bilo kakva raspodjela ne dovodi u pitanje primarne ciljeve; i |
| --- | --- |

(b)

prihode koristi prvo i osnovno za postizanje svojih primarnih ciljeva i posluje u skladu s unaprijed određenim postupcima i pravilima za raspodjelu prihoda dioničarima i vlasnicima kako bi se osiguralo da bilo kakva raspodjela ne dovodi u pitanje primarne ciljeve; i

| (c) | njime upravlja poduzetnički, odgovorno i transparentno, u prvom redu uključivanjem radnika, klijenata i dionika povezanih s njegovom poslovnom djelatnošću; |
| --- | --- |

(c)

njime upravlja poduzetnički, odgovorno i transparentno, u prvom redu uključivanjem radnika, klijenata i dionika povezanih s njegovom poslovnom djelatnošću;

| M. | budući da je u svojoj rezoluciji od 10. rujna 2015. Parlament napomenuo da su poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, koja ne moraju nužno biti neprofitne organizacije, poduzeća čija je svrha ostvarenje njihova društvenog cilja, bio on otvaranje radnih mjesta za najugroženije skupine, pružanje usluga svojim članovima bilo općenito stvaranje pozitivnog utjecaja na društvo i okoliš, te koja dobit ulažu prvenstveno radi postizanja tih ciljeva; budući da se socijalna i solidarna poduzeća pridržavaju sljedećih vrijednosti:






  — | individualni i društveni ciljevi imaju prednost nad interesima kapitala |
| --- | --- | --- |

M.

budući da je u svojoj rezoluciji od 10. rujna 2015. Parlament napomenuo da su poduzeća socijalne i solidarne ekonomije, koja ne moraju nužno biti neprofitne organizacije, poduzeća čija je svrha ostvarenje njihova društvenog cilja, bio on otvaranje radnih mjesta za najugroženije skupine, pružanje usluga svojim članovima bilo općenito stvaranje pozitivnog utjecaja na društvo i okoliš, te koja dobit ulažu prvenstveno radi postizanja tih ciljeva; budući da se socijalna i solidarna poduzeća pridržavaju sljedećih vrijednosti:

—

individualni i društveni ciljevi imaju prednost nad interesima kapitala

| — | demokratsko upravljanje članova |
| --- | --- |

—

demokratsko upravljanje članova

| — | spoj interesa članova i korisnika s općim interesom |
| --- | --- |

—

spoj interesa članova i korisnika s općim interesom

| — | zaštita i primjena načela solidarnosti i odgovornosti |
| --- | --- |

—

zaštita i primjena načela solidarnosti i odgovornosti

| — | ulaganje viška sredstava u ciljeve dugoročnog razvoja ili u pružanje usluga u interesu članova ili u općem interesu |
| --- | --- |

—

ulaganje viška sredstava u ciljeve dugoročnog razvoja ili u pružanje usluga u interesu članova ili u općem interesu

| — | dobrovoljno i otvoreno članstvo |
| --- | --- |

—

dobrovoljno i otvoreno članstvo

| — | autonomno upravljanje nezavisno od javne vlasti; |
| --- | --- |

—

autonomno upravljanje nezavisno od javne vlasti;

| N. | budući da su navedene definicije kompatibilne i objedinjuju značajke koje dijele sva socijalna i solidarna poduzeća bez obzira na državu članicu u kojoj su osnovana i pravni oblik koji odluče usvojiti u skladu s nacionalnim pravom; budući da bi takve značajke trebale činiti temelj za transverzalnu i jasniju, univerzalno dogovorenu pravnu definiciju „socijalnog poduzeća” koja bi se primjenjivala na razini Unije; |
| --- | --- |

N.

budući da su navedene definicije kompatibilne i objedinjuju značajke koje dijele sva socijalna i solidarna poduzeća bez obzira na državu članicu u kojoj su osnovana i pravni oblik koji odluče usvojiti u skladu s nacionalnim pravom; budući da bi takve značajke trebale činiti temelj za transverzalnu i jasniju, univerzalno dogovorenu pravnu definiciju „socijalnog poduzeća” koja bi se primjenjivala na razini Unije;

| O. | budući da su socijalna i solidarna poduzeća privatne organizacije nezavisne od javnih vlasti; |
| --- | --- |

O.

budući da su socijalna i solidarna poduzeća privatne organizacije nezavisne od javnih vlasti;

| P. | budući da socijalna i solidarna poduzeća djeluju na tržištu na poduzetnički način; budući da to podrazumijeva da provode aktivnosti ekonomske prirode; |
| --- | --- |

P.

budući da socijalna i solidarna poduzeća djeluju na tržištu na poduzetnički način; budući da to podrazumijeva da provode aktivnosti ekonomske prirode;

| Q. | budući da ruralna područja nude znatne mogućnosti za socijalna i solidarna poduzeća te budući da je stoga od ključne važnosti da je odgovarajuća infrastruktura dostupna diljem ruralnih regija; |
| --- | --- |

Q.

budući da ruralna područja nude znatne mogućnosti za socijalna i solidarna poduzeća te budući da je stoga od ključne važnosti da je odgovarajuća infrastruktura dostupna diljem ruralnih regija;

| R. | budući da obrazovanje i osposobljavanje moraju biti prioritetna područja za poticanje kulture poduzetništva među mladima; |
| --- | --- |

R.

budući da obrazovanje i osposobljavanje moraju biti prioritetna područja za poticanje kulture poduzetništva među mladima;

| S. | budući da uzajamna društva koja djeluju u sektorima zdravstvene skrbi i socijalne pomoći u Uniji zapošljavaju 8,6 milijuna ljudi i pružaju potporu za 120 milijuna građana te da ta uzajamna društva imaju tržišni udjel od 24 % i ostvaruju više od 4 % BDP-a Unije; |
| --- | --- |

S.

budući da uzajamna društva koja djeluju u sektorima zdravstvene skrbi i socijalne pomoći u Uniji zapošljavaju 8,6 milijuna ljudi i pružaju potporu za 120 milijuna građana te da ta uzajamna društva imaju tržišni udjel od 24 % i ostvaruju više od 4 % BDP-a Unije;

| T. | budući da doprinos stvaranju društvene vrijednosti mora biti glavna svrha socijalnog i solidarnog poduzeća; budući da bi ta socijalna i solidarna poduzeća trebala izričito težiti postizanju cilja koji se sastoji od ostvarenja koristi za zajednicu u cjelini ili za posebnu skupinu ljudi, nadilazeći članstvo; budući da bi socijalna svrha čijem ostvarenju teže socijalna i solidarna poduzeća trebala biti jasno naznačena u njihovim osnivačkim dokumentima; budući da pojam socijalnog i solidarnog poduzeća ne bi trebalo miješati s pojmom društveno odgovornog poslovanja, iako komercijalna poduzeća sa znatnim aktivnostima društveno odgovornog poslovanja mogu biti čvrsto povezana sa socijalnim poslovanjem; budući da glavni cilj socijalnih i solidarnih poduzeća ne bi trebao biti stvaranje tradicionalne komercijalne dobiti, nego bi ona, umjesto toga, trebala svu stvorenu dodanu vrijednost upotrijebiti za daljnji razvoj projekata usmjerenih na poboljšanje okružja za njihove ciljne skupine; |
| --- | --- |

T.

budući da doprinos stvaranju društvene vrijednosti mora biti glavna svrha socijalnog i solidarnog poduzeća; budući da bi ta socijalna i solidarna poduzeća trebala izričito težiti postizanju cilja koji se sastoji od ostvarenja koristi za zajednicu u cjelini ili za posebnu skupinu ljudi, nadilazeći članstvo; budući da bi socijalna svrha čijem ostvarenju teže socijalna i solidarna poduzeća trebala biti jasno naznačena u njihovim osnivačkim dokumentima; budući da pojam socijalnog i solidarnog poduzeća ne bi trebalo miješati s pojmom društveno odgovornog poslovanja, iako komercijalna poduzeća sa znatnim aktivnostima društveno odgovornog poslovanja mogu biti čvrsto povezana sa socijalnim poslovanjem; budući da glavni cilj socijalnih i solidarnih poduzeća ne bi trebao biti stvaranje tradicionalne komercijalne dobiti, nego bi ona, umjesto toga, trebala svu stvorenu dodanu vrijednost upotrijebiti za daljnji razvoj projekata usmjerenih na poboljšanje okružja za njihove ciljne skupine;

| U. | budući da digitalizacija, ambiciozni ciljevi u području klime, migracija, nejednakost, razvoj zajednice, osobito u marginaliziranim područjima, socijalna skrb i zdravstvene usluge, potrebe osoba s invaliditetom i borba protiv siromaštva, socijalne isključenosti, dugotrajne nezaposlenosti i razlike među spolovima te posebne ekološke zadaće pružaju veliki potencijal za socijalno poduzetništvo; budući da većina socijalnih i solidarnih poduzeća djeluje na tržištu na poduzetnički način, prihvaćajući gospodarski rizik; |
| --- | --- |

U.

budući da digitalizacija, ambiciozni ciljevi u području klime, migracija, nejednakost, razvoj zajednice, osobito u marginaliziranim područjima, socijalna skrb i zdravstvene usluge, potrebe osoba s invaliditetom i borba protiv siromaštva, socijalne isključenosti, dugotrajne nezaposlenosti i razlike među spolovima te posebne ekološke zadaće pružaju veliki potencijal za socijalno poduzetništvo; budući da većina socijalnih i solidarnih poduzeća djeluje na tržištu na poduzetnički način, prihvaćajući gospodarski rizik;

| V. | budući da bi socijalna i solidarna poduzeća trebala obavljati društveno korisnu aktivnost; budući da mogu sudjelovati u cijelom nizu aktivnosti; budući da se socijalna i solidarna poduzeća obično bave pružanjem usluga za poboljšanje životnih uvjeta zajednice, osobito usluga za pružanje potpore pojedincima u nesigurnim okolnostima ili onima koje pogađa socioekonomska isključenost te za olakšavanje integracije skupina u nepovoljnom položaju; budući da, u svjetlu stvorene društvene vrijednosti i sposobnosti za reintegraciju dugotrajno nezaposlenih osoba, u cilju daljnje socijalne kohezije i gospodarskog rasta u nacionalnom zakonodavstvu postoji opći trend povećanja raspona aktivnosti kojima se socijalna i solidarna poduzeća imaju pravo baviti, pod uvjetom da su te aktivnosti od općeg interesa i/ili od koristi za društvo, kao što je pružanje usluga za zajednicu, među ostalim u području obrazovanja, zdravlja, kulture, stanovanja, slobodnog vremena i okoliša; |
| --- | --- |

V.

budući da bi socijalna i solidarna poduzeća trebala obavljati društveno korisnu aktivnost; budući da mogu sudjelovati u cijelom nizu aktivnosti; budući da se socijalna i solidarna poduzeća obično bave pružanjem usluga za poboljšanje životnih uvjeta zajednice, osobito usluga za pružanje potpore pojedincima u nesigurnim okolnostima ili onima koje pogađa socioekonomska isključenost te za olakšavanje integracije skupina u nepovoljnom položaju; budući da, u svjetlu stvorene društvene vrijednosti i sposobnosti za reintegraciju dugotrajno nezaposlenih osoba, u cilju daljnje socijalne kohezije i gospodarskog rasta u nacionalnom zakonodavstvu postoji opći trend povećanja raspona aktivnosti kojima se socijalna i solidarna poduzeća imaju pravo baviti, pod uvjetom da su te aktivnosti od općeg interesa i/ili od koristi za društvo, kao što je pružanje usluga za zajednicu, među ostalim u području obrazovanja, zdravlja, kulture, stanovanja, slobodnog vremena i okoliša;

| W. | budući da socijalna i solidarna poduzeća omogućuju poslovni model za 21. stoljeće kojim se postiže ravnoteža financijskih i socijalnih potreba; budući da se socijalna i solidarna poduzeća općenito povezuju sa socijalnim, tehnološkim i gospodarskim inovacijama, kao rezultat širenja njihovih aktivnosti na nova područja proizvodnje robe ili pružanja usluga, uključujući usluge iz područja okoliša, kulture, obrazovanja i rekreacije, i/ili uvođenja inovativne proizvodnje ili metoda organizacije rada osmišljenih za suočavanje s novim socijalnim, teritorijalnim i ekološkim zahtjevima i izazovima, poput starenja stanovništva, depopulacije, ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života, hvatanja u koštac s raznolikošću i nezaposlenošću mladih, integracije onih koji su najviše isključeni s tržišta rada i borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

W.

budući da socijalna i solidarna poduzeća omogućuju poslovni model za 21. stoljeće kojim se postiže ravnoteža financijskih i socijalnih potreba; budući da se socijalna i solidarna poduzeća općenito povezuju sa socijalnim, tehnološkim i gospodarskim inovacijama, kao rezultat širenja njihovih aktivnosti na nova područja proizvodnje robe ili pružanja usluga, uključujući usluge iz područja okoliša, kulture, obrazovanja i rekreacije, i/ili uvođenja inovativne proizvodnje ili metoda organizacije rada osmišljenih za suočavanje s novim socijalnim, teritorijalnim i ekološkim zahtjevima i izazovima, poput starenja stanovništva, depopulacije, ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života, hvatanja u koštac s raznolikošću i nezaposlenošću mladih, integracije onih koji su najviše isključeni s tržišta rada i borbe protiv klimatskih promjena;

| X. | budući da socijalna i solidarna i solidarna poduzeća zbog svoje socijalne i integrativne prirode nude zaposlenje onim skupinama radnika koje su najčešće isključene s tržišta rada te budući da znatno doprinose reintegraciji dugotrajno nezaposlenih osoba i borbi protiv nezaposlenosti općenito, te time promiču socijalnu koheziju i gospodarski rast; |
| --- | --- |

X.

budući da socijalna i solidarna i solidarna poduzeća zbog svoje socijalne i integrativne prirode nude zaposlenje onim skupinama radnika koje su najčešće isključene s tržišta rada te budući da znatno doprinose reintegraciji dugotrajno nezaposlenih osoba i borbi protiv nezaposlenosti općenito, te time promiču socijalnu koheziju i gospodarski rast;

| Y. | budući da je socijalna ekonomija već u brojnim prilikama pokazala da je, s obzirom na posebnu prirodu poduzeća i organizacija od kojih se sastoji, posebna pravila, socijalni angažman i inovativne metode, otporna na gospodarske teškoće i da može brže savladati krizne situacije; |
| --- | --- |

Y.

budući da je socijalna ekonomija već u brojnim prilikama pokazala da je, s obzirom na posebnu prirodu poduzeća i organizacija od kojih se sastoji, posebna pravila, socijalni angažman i inovativne metode, otporna na gospodarske teškoće i da može brže savladati krizne situacije;

| Z. | budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika, osobitu u malim i srednjim poduzećima, često služi socijalnoj svrsi, kako pokazuju primjeri najbolje prakse uspješne reintegracije dugotrajno nezaposlenih osoba u Španjolskoj s pomoću poslovnog modela „Sociedad Laboral (SL)” u okviru kojeg tražitelji zaposlenja mogu svoju naknadu za nezaposlene upotrijebiti za osnivanje poduzeća te tako otvoriti više radnih mjesta, i to uz potporu i savjetovanje, koje pruža država članica, o pitanjima upravljanja; |
| --- | --- |

Z.

budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika, osobitu u malim i srednjim poduzećima, često služi socijalnoj svrsi, kako pokazuju primjeri najbolje prakse uspješne reintegracije dugotrajno nezaposlenih osoba u Španjolskoj s pomoću poslovnog modela „Sociedad Laboral (SL)” u okviru kojeg tražitelji zaposlenja mogu svoju naknadu za nezaposlene upotrijebiti za osnivanje poduzeća te tako otvoriti više radnih mjesta, i to uz potporu i savjetovanje, koje pruža država članica, o pitanjima upravljanja;

| AA. | budući da socijalna i solidarna poduzeća nisu nužno neprofitne organizacije te također mogu ostvarivati dobit, pod uvjetom da njihove aktivnosti u potpunosti ispunjavaju kriterije za dobivanje europske oznake socijalne ekonomije; budući da bi, unatoč tome, socijalna i solidarna poduzeća prvenstveno trebala biti usmjerena na društvene vrijednosti i ostvarenje pozitivnog i trajnog učinka na dobrobit i gospodarski razvoj društva, a ne na ostvarenje dobiti za njihove vlasnike, članove ili dioničare; budući da je u tom kontekstu ozbiljno ograničenje raspodjele dobiti i imovine među članovima ili dioničarima, također poznato kao „zabrana raspodjele imovine” (eng. asset lock), od ključne važnosti za socijalna i solidarna poduzeća; budući da je moguće dopustiti ograničenu raspodjelu dobiti, uzimajući u obzir pravni oblik koji je usvojilo socijalno i solidarno poduzeće, no trebalo bi utvrditi postupke i pravila koji se odnose na tu raspodjelu tako da se uvijek osigura da se raspodjelom ne ugrožava primarna svrha poduzeća; budući da bi u svakom slučaju najveći dio dobiti koju ostvari socijalno i solidarno poduzeće trebalo ponovno uložiti ili na drugi način upotrijebiti za očuvanje i postizanje njegove socijalne svrhe; |
| --- | --- |

AA.

budući da socijalna i solidarna poduzeća nisu nužno neprofitne organizacije te također mogu ostvarivati dobit, pod uvjetom da njihove aktivnosti u potpunosti ispunjavaju kriterije za dobivanje europske oznake socijalne ekonomije; budući da bi, unatoč tome, socijalna i solidarna poduzeća prvenstveno trebala biti usmjerena na društvene vrijednosti i ostvarenje pozitivnog i trajnog učinka na dobrobit i gospodarski razvoj društva, a ne na ostvarenje dobiti za njihove vlasnike, članove ili dioničare; budući da je u tom kontekstu ozbiljno ograničenje raspodjele dobiti i imovine među članovima ili dioničarima, također poznato kao „zabrana raspodjele imovine” (eng. asset lock), od ključne važnosti za socijalna i solidarna poduzeća; budući da je moguće dopustiti ograničenu raspodjelu dobiti, uzimajući u obzir pravni oblik koji je usvojilo socijalno i solidarno poduzeće, no trebalo bi utvrditi postupke i pravila koji se odnose na tu raspodjelu tako da se uvijek osigura da se raspodjelom ne ugrožava primarna svrha poduzeća; budući da bi u svakom slučaju najveći dio dobiti koju ostvari socijalno i solidarno poduzeće trebalo ponovno uložiti ili na drugi način upotrijebiti za očuvanje i postizanje njegove socijalne svrhe;

| AB. | budući da bi, radi učinkovitosti, ograničenje koje se odnosi na neraspodjelu trebalo obuhvaćati niz aspekata, posebno isplatu redovnih dividendi, raspodjelu akumuliranih rezervi, prijenos preostale imovine pri gašenju poslovnih aktivnosti subjekta, transformaciju socijalnog i solidarnog poduzeća u drugu vrstu organizacije, ako je to dopušteno, i gubitak statusa takvog poduzeća; budući da bi se ograničenje koje se odnosi na neraspodjelu moglo kršiti i neizravno isplatom naknade zaposlenicima ili direktorima koja je neopravdana i premašuje tržišne vrijednosti; |
| --- | --- |

AB.

budući da bi, radi učinkovitosti, ograničenje koje se odnosi na neraspodjelu trebalo obuhvaćati niz aspekata, posebno isplatu redovnih dividendi, raspodjelu akumuliranih rezervi, prijenos preostale imovine pri gašenju poslovnih aktivnosti subjekta, transformaciju socijalnog i solidarnog poduzeća u drugu vrstu organizacije, ako je to dopušteno, i gubitak statusa takvog poduzeća; budući da bi se ograničenje koje se odnosi na neraspodjelu moglo kršiti i neizravno isplatom naknade zaposlenicima ili direktorima koja je neopravdana i premašuje tržišne vrijednosti;

| AC. | budući da bi se socijalnim i solidarnim poduzećima trebalo upravljati u skladu s modelima demokratskog upravljanja koji u donošenje odluka uključuju zaposlenike, klijente i dionike na koje utječe njihova aktivnost; budući da taj model sudjelovanja predstavlja strukturni postupak za kontrolu stvarnog postizanja društvenih ciljeva organizacije; budući da se ovlasti članova u donošenju odluka ne bi trebale temeljiti samo ili prvenstveno na njihovu udjelu u kapitalu, čak i ako je socijalno i solidarno poduzeće usvojilo pravni oblik komercijalnog trgovačkog društva; |
| --- | --- |

AC.

budući da bi se socijalnim i solidarnim poduzećima trebalo upravljati u skladu s modelima demokratskog upravljanja koji u donošenje odluka uključuju zaposlenike, klijente i dionike na koje utječe njihova aktivnost; budući da taj model sudjelovanja predstavlja strukturni postupak za kontrolu stvarnog postizanja društvenih ciljeva organizacije; budući da se ovlasti članova u donošenju odluka ne bi trebale temeljiti samo ili prvenstveno na njihovu udjelu u kapitalu, čak i ako je socijalno i solidarno poduzeće usvojilo pravni oblik komercijalnog trgovačkog društva;

| AD. | budući da u nekim državama članicama socijalna i solidarna poduzeća mogu usvojiti pravni oblik komercijalnog trgovačkog društva; budući da bi mogućnost da takva društva budu priznata kao socijalna i solidarna poduzeća na razini EU-a trebala ovisiti o ispunjenju određenih zahtjeva i uvjeta za rješavanje mogućih proturječnosti između oblika trgovačkog društva i modela socijalnog i solidarnog poduzeća; |
| --- | --- |

AD.

budući da u nekim državama članicama socijalna i solidarna poduzeća mogu usvojiti pravni oblik komercijalnog trgovačkog društva; budući da bi mogućnost da takva društva budu priznata kao socijalna i solidarna poduzeća na razini EU-a trebala ovisiti o ispunjenju određenih zahtjeva i uvjeta za rješavanje mogućih proturječnosti između oblika trgovačkog društva i modela socijalnog i solidarnog poduzeća;

| AE. | budući da bi postupanje prema zaposlenicima u socijalnim i solidarnim poduzećima trebalo biti usporedivo s postupanjem prema zaposlenicima u tradicionalnim poduzećima čiji je cilj ostvarivanje dobiti; |
| --- | --- |

AE.

budući da bi postupanje prema zaposlenicima u socijalnim i solidarnim poduzećima trebalo biti usporedivo s postupanjem prema zaposlenicima u tradicionalnim poduzećima čiji je cilj ostvarivanje dobiti;

| AF. | budući da bi pozitivan učinak socijalnih i solidarnih poduzeća na zajednicu mogao opravdati donošenje konkretnih mjera u njihovu korist, kao što su isplata subvencija i donošenje povoljnih mjera koje se odnose na poreze i javnu nabavu; budući da bi u načelu trebalo smatrati da su te mjere u skladu s Ugovorima, s obzirom na to da je njihov cilj olakšati razvoj gospodarskih aktivnosti ili područja čija je glavna svrha ostvarivanje pozitivnog učinka na društvo i da je sposobnost tih poduzeća da prikupe sredstva i ostvare dobit znatno ograničenija od one komercijalnog trgovačkog društva; |
| --- | --- |

AF.

budući da bi pozitivan učinak socijalnih i solidarnih poduzeća na zajednicu mogao opravdati donošenje konkretnih mjera u njihovu korist, kao što su isplata subvencija i donošenje povoljnih mjera koje se odnose na poreze i javnu nabavu; budući da bi u načelu trebalo smatrati da su te mjere u skladu s Ugovorima, s obzirom na to da je njihov cilj olakšati razvoj gospodarskih aktivnosti ili područja čija je glavna svrha ostvarivanje pozitivnog učinka na društvo i da je sposobnost tih poduzeća da prikupe sredstva i ostvare dobit znatno ograničenija od one komercijalnog trgovačkog društva;

| AG. | budući da se Uredbom (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđuju uvjeti i zahtjevi za uspostavu europskih fondova za socijalno poduzetništvo; |
| --- | --- |

AG.

budući da se Uredbom (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđuju uvjeti i zahtjevi za uspostavu europskih fondova za socijalno poduzetništvo;

| AH. | budući da bi Unija trebala osmisliti certifikat ili oznaku za socijalna i solidarna poduzeća kako bi ona postala vidljivija i kako bi se poticao usklađeniji pravni okvir; budući da je bitno da javne vlasti provjere i osiguraju da određeno poduzeće ispunjava zahtjeve za izdavanje oznake socijalnog i solidarnog poduzeća prije nego što mu se ta oznaka dodijeli te bi na taj način mogla iskoristiti prednosti mjera koje se donose na razini EU-a; budući da bi socijalnom i solidarnom poduzeću trebalo oduzeti taj certifikat ako ne ispuni te zahtjeve i svoje pravne obveze; |
| --- | --- |

AH.

budući da bi Unija trebala osmisliti certifikat ili oznaku za socijalna i solidarna poduzeća kako bi ona postala vidljivija i kako bi se poticao usklađeniji pravni okvir; budući da je bitno da javne vlasti provjere i osiguraju da određeno poduzeće ispunjava zahtjeve za izdavanje oznake socijalnog i solidarnog poduzeća prije nego što mu se ta oznaka dodijeli te bi na taj način mogla iskoristiti prednosti mjera koje se donose na razini EU-a; budući da bi socijalnom i solidarnom poduzeću trebalo oduzeti taj certifikat ako ne ispuni te zahtjeve i svoje pravne obveze;

| AI. | budući da bi socijalna i solidarna poduzeća trebala jednom godišnje objavljivati socijalno izvješće u kojem bi izvještavala barem o svojim aktivnostima, rezultatima, uključenosti dionika, raspodjeli dobiti, plaćama, subvencijama i ostalim primljenim povlasticama; |
| --- | --- |

AI.

budući da bi socijalna i solidarna poduzeća trebala jednom godišnje objavljivati socijalno izvješće u kojem bi izvještavala barem o svojim aktivnostima, rezultatima, uključenosti dionika, raspodjeli dobiti, plaćama, subvencijama i ostalim primljenim povlasticama;

| 1. | naglašava da solidarna i socijalna poduzeća, kojih u Europi ima približno dva milijuna (12) i u kojima je zaposleno više od 14,5 milijuna ljudi (13), imaju iznimno važnu ulogu te ističe njihov neprocjenjiv doprinos otvaranju kvalitetnih radnih mjesta, socijalnoj i regionalnoj koheziji i kontinuiranom gospodarskom rastu na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da na razini Unije uvede europsku oznaku socijalne ekonomije koja bi se dodijelila poduzećima koja se temelje na socijalnoj ekonomiji i solidarnosti te na jasnim kriterijima osmišljenima kako bi se naglasila posebna obilježja takvih poduzeća i njihov društveni učinak, povećala njihova vidljivost, poticala ulaganja, olakšao pristup financiranju te jedinstvenom tržištu za one koji se žele proširiti na nacionalnoj razini ili na druge države članice, istovremeno poštujući pravne oblike te okvire u sektoru i u državama članicama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da bi europska oznaka socijalne ekonomije trebala biti dostupna privatnim organizacijama i subjektima koji u svim svojim aktivnostima striktno ispunjavaju pravne zahtjeve za socijalna i solidarna poduzeća, bez obzira na pravni oblik njihova osnivanja u državi članici; napominje da bi oznaka trebala za poduzeće biti fakultativna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi europska oznaka socijalne ekonomije trebala biti dobrovoljna za poduzeća, ali da je moraju priznati sve države članice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi pravni zahtjevi za stjecanje i zadržavanje europske oznake socijalne ekonomije trebali biti utvrđeni u skladu s određenim značajkama i kriterijima, posebno onima utvrđenim u Prilogu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da s obzirom na rastuću potražnju za socijalnim uslugama, socijalna i solidarna poduzeća u Uniji postaju sve važnija u pružanju socijalnih usluga za podršku osobama kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost ili koje se s tim pojavama suočavaju; ističe da socijalna i solidarna poduzeća ne bi trebala zamijeniti socijalne usluge koje pružaju javni subjekti, već bi trebala imati komplementarnu ulogu; skreće pozornost na važnost socijalnih i solidarnih poduzeća koja pružaju socijalne, zdravstvene ili obrazovne usluge te obavljaju posebne ekološke zadaće u suradnji s lokalnim vlastima i volonterima; ističe da socijalna i solidarna poduzeća potencijalno mogu riješiti određene društvene izazove primjenom pristupa „odozdo prema gore”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da socijalna i solidarna poduzeća pružaju mogućnost za zapošljavanje osoba s invaliditetom, kao i osoba iz drugih skupina koje su u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da su socijalna i solidarna poduzeća snažno ukorijenjena na lokalnoj i regionalnoj razini, zbog čega su u prednosti jer bolje prepoznaju konkretne potrebe te mogu ponuditi proizvode i usluge koji su potrebni u određenom području i tako poboljšati gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da socijalna i solidarna poduzeća mogu doprinijeti većoj rodnoj ravnopravnosti i smanjenju razlike u plaćama između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava potrebu za zapošljavanjem onih koji su najčešće isključeni iz tržišta rada reintegracijom dugotrajno nezaposlenih osoba te općenito suzbijanjem nezaposlenosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da bi trebalo uspostaviti mehanizam koji uključuje države članice u sklopu kojeg subjekti koji ispunjavaju odgovarajuće pravne zahtjeve mogu dobiti europsku oznaku socijalne ekonomije; te da bi svaki pravni subjekt uređen javnim pravom koji ispunjava pravne kriterije trebao imati pravo na oznaku EU-a, neovisno o tome postoji li u državi članici osnivanja poseban pravni oblik za socijalna i solidarna poduzeća; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi mehanizam trebalo uspostaviti u bliskoj suradnji s državama članicama radi zaštite europske oznake socijalne ekonomije i sprečavanja osnivanja i djelovanja „lažnih” socijalnih i solidarnih poduzeća; tim bi se mehanizmom trebalo osigurati redovito praćenje poduzeća s europskom oznakom socijalne ekonomije u pogledu njihova poštovanja odredbi utvrđenih za tu oznaku; smatra da bi države članice trebale utvrditi djelotvorne i razmjerne kazne kako bi osigurale da se oznaka ne dobije niti koristi na neprimjeren način; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi socijalna i solidarna poduzeća s europskom oznakom socijalne ekonomije trebala biti priznata kao takva u svim državama članicama, u skladu s vrstama aktivnosti koje obavljaju, te da bi trebala uživati iste povlastice, prava i obveze kao i poduzeća osnovana u skladu s pravom države članice u kojoj djeluju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava potrebu za širokom i uključivom definicijom na razini Unije, ističući važnost načela da se znatan postotak dobiti poduzeća treba reinvestirati ili iskoristit na drugi način kako bi se ostvarila društvena svrha socijalnih i solidarnih poduzeća; naglašava posebne izazove s kojima se suočavaju socijalne zadruge i socijalna poduzeća za radnu integraciju pri obavljanju svojih zadaća pružanja pomoći onima koji su obično isključeni iz tržišta rada te ističe da, kad je riječ o novoj oznaci, treba uključiti i takve organizacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da minimalni kriteriji i pravni zahtjevi za stjecanje i zadržavanje europske oznake socijalne ekonomije moraju obuhvaćati društveno korisnu djelatnost koju bi trebalo definirati na razini Unije; ističe da bi ta djelatnost trebala biti mjerljiva u pogledu društvenog učinka u područjima poput socijalne integracije ranjivih osoba, integracije na tržište rada onih kojima prijeti isključenost iz kvalitetnih i održivih radnih mjesta, smanjenja rodne nejednakosti, borbe protiv marginalizacije migranata, poboljšanja jednakih mogućnosti s pomoću zdravstva, obrazovanja, kulture i dostojnog stambenog prostora te borbe protiv siromaštva i nejednakosti; naglašava da u svom radu socijalna i solidarna poduzeća moraju biti u skladu s najboljim praksama u pogledu uvjeta rada i zapošljavanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da dobivanje oznake kvalitete ne bi smjelo prouzročiti visoke troškove i radno opterećenje kako socijalna i solidarna poduzeća ne bi bila u nepovoljnom položaju, posebno vodeći računa o malim i srednjim socijalnim i solidarnim poduzećima; u skladu s tim, zajednički kriteriji na razini Unije moraju biti jednostavni, jasni i utemeljeni na materijalnim, umjesto na formalnim faktorima, a relevantni postupci ne smiju predstavljati opterećenje; napominje da, iako su obveze izvješćivanja razumno sredstvo za provjeru imaju li socijalna i solidarna poduzeća i dalje pravo na europsku oznaku socijalne ekonomije, učestalost takvih izvješća i obvezne informacije koje u njih treba uključiti ne smiju predstavljati pretjerano opterećenje; primjećuje da bi se troškovi postupka dodjele oznake ili certifikata mogli ograničiti kad bi se središnja administracija provodila na razini nacionalnih tijela koja bi u suradnji sa socijalnim i solidarnim poduzećima mogla prenijeti administraciju i postupanje na razinu nacionalnog neovisnog tijela nakon paneuropskog definiranja kriterija za socijalna i solidarna poduzeća; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da aktivno promiču europsku oznaku socijalne ekonomije te promiču društvene i gospodarske prednosti socijalnih i solidarnih poduzeća, uključujući stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i socijalnu koheziju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da provedba strategije društveno odgovornog poslovanja u okviru poslovnog plana nije dovoljna kako bi se poduzeće klasificiralo kao socijalno i solidarno te stoga naglašava važnost isticanja jasne razlike između socijalnih i solidarnih poduzeća te poduzeća čije je poslovanje društveno odgovorno; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da osigura da njezine politike odražavaju obvezu stvaranja povoljnog okružja za socijalna i solidarna poduzeća; poziva Komisiju da s tim u vezi u suradnji s državama članicama i sektorom socijalnih poduzeća provede usporednu studiju različitih nacionalnih i regionalnih pravnih okvira kojima su uređena socijalna i solidarna poduzeća diljem EU-a, operativnih uvjeta za socijalna i solidarna poduzeća te njihovih značajki, uključujući njihovu veličinu i broj te područje aktivnosti, kao i studiju različitih nacionalnih sustava certificiranja, statusa i označivanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da socijalna i solidarna poduzeća imaju dugu povijest u većini država članica te da su se pokazala ključnim i važnim dionicima na tržištu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da investicijski prioriteti za socijalnu ekonomiju i socijalna i solidarna poduzeća ne bi trebali biti ograničeni na socijalnu uključenost, već bi trebali uključivati zapošljavanje i obrazovanje, kako bi se odrazio širok spektar gospodarskih djelatnosti u kojima su prisutni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na nastavak programa „Erasmus za mlade poduzetnike” te na učinkovito korištenje njegova proračuna i laku dostupnost informacija o programu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na to da se postupci za uspostavu socijalnih i solidarnih poduzeća pojednostave, tako da prekomjerna birokracija ne predstavlja prepreku za socijalno poduzetništvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama sastavi popis (koji bi trebao biti predmetom preispitivanja) postojećih pravnih oblika u državama članicama koji imaju značajke socijalnih poduzeća te da stalno ažurira taj popis, uz poštovanje povijesnih i pravnih posebnosti socijalnih i solidarnih poduzeća; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da bolje uključi socijalnu ekonomiju u zakonodavstvo Unije kako bi se uspostavili jednaki uvjeti za socijalna i solidarna poduzeća, s jedne strane, te za druge oblike poduzeća, s druge strane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava važnost umrežavanja socijalnih i solidarnih poduzeća te poziva države članice da potiču prijenos znanja i najboljih praksi u državama članicama (na primjer osnivanjem nacionalnih kontaktnih točaka) i u cijeloj Uniji, uključujući ne samo socijalna i solidarna poduzeća već i tradicionalna poduzeća, akademsku zajednicu i druge zainteresirane strane; poziva Komisiju da u kontekstu Stručne skupine za socijalno poduzetništvo te u suradnji s državama članica nastavi prikupljati i dijeliti informacije o postojećim dobrim praksama te da analizira i kvalitativne i kvantitativne podatke o doprinosu socijalnih i solidarnih poduzeća javnoj politici i lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da bi Komisija, države članice te regionalna i lokalna tijela trebali uvrstiti dimenziju socijalnih i solidarnih poduzeća u odgovarajuće politike, programe i prakse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | snažno ističe da u sklopu pravila o načinu poslovanja socijalnih i solidarnih poduzeća moraju poštovati načela poštenog tržišnog natjecanja i ne smije dozvoliti nepošteno tržišno natjecanje kako bi se omogućilo pravilno funkcioniranje tradicionalnih malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da preispita postojeće pravo Unije i po potrebi podnese zakonodavne prijedloge za uspostavu usklađenijeg i cjelovitijeg pravnog okvira radi pružanja potpore poduzećima koja se temelje na socijalnoj ekonomiji i solidarnosti, posebno, ali ne samo, u području javne nabave, prava tržišnog natjecanja i oporezivanja, kako bi se s takvim poduzećima postupalo u skladu s njihovom posebnom prirodom te doprinosom socijalnoj koheziji i gospodarskom rastu; smatra da bi takve mjere trebalo staviti na raspolaganje poduzećima koja su dobila europsku oznaku socijalne ekonomije kojom se jamči poštovanje kriterija na temelju kojih se neko poduzeće smatra socijalnim i solidarnim poduzećem; smatra da bi se takvim zakonodavnim prijedlozima mogli osobito olakšati prekogranična suradnja i transakcije socijalnih i solidarnih poduzeća; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu konkretne korake kako bi se ponovno pokrenulo i u većoj mjeri privuklo javno i privatno financiranje koje je potrebno socijalnim i solidarnim poduzećima, uključujući promidžbu europske oznake socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na javnu internetsku višejezičnu europsku platformu za socijalna i solidarna poduzeća na kojoj bi ona mogla dobiti informacije i razmjenjivati ideje o osnivanju, mogućnostima i zahtjevima za financiranje iz fondova EU-a, sudjelovanju u javnoj nabavi i mogućim pravnim strukturama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra prikladnim da Komisija preispita mogućnost za uspostavu linije financiranja radi pružanja potpore inovacijama u poduzećima koja se temelje na socijalnoj ekonomiji i solidarnosti, posebno kad inovativni karakter aktivnosti koju poduzeće obavlja tom poduzeću otežava osiguranje dostatnih sredstava u uobičajenim tržišnim uvjetima; poziva Komisiju i države članice da poduzmu konkretne korake kako bi se poduzećima koja se temelje na socijalnoj ekonomiji i solidarnosti olakšalo da privuku sredstva potrebna za nastavak rada; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava potrebu za pružanjem potpore socijalnim i solidarnim poduzećima tako da im se osiguraju dostatna sredstva s obzirom na to da je financijska održivost presudna za njihov opstanak; naglašava potrebu za poticanjem financijske potpore koju socijalnim i solidarnim poduzećima pružaju privatni ulagači i javna tijela na regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije, s posebnim naglaskom na financiranju inovacija; poziva Komisiju da u kontekstu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) 2021. – 2027. ojača socijalnu dimenziju postojećih instrumenata Unije za financiranje, kao što su Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj i Program Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije, u cilju promicanja socijalne ekonomije i socijalnog poduzetništva; poziva Komisiju da ojača provedbu Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije te njegova potprograma Mikrofinanciranje i socijalno poduzetništvo, te da poveća osviještenost u financijskom sektoru o obilježjima te društvenim i gospodarskim prednostima socijalnih i solidarnih poduzeća; nadalje, smatra da je općenito važno poticati alternativne načine financiranja, kao što su fondovi rizičnog kapitala, financiranje novoosnovanih poduzeća, mikrokreditiranje i skupno financiranje, kako bi se povećala ulaganja u tom sektoru utemeljena na oznaci europske socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na to da se fondovi Europske unije učinkovito koriste te ističe da korisnicima treba olakšati pristup, među ostalim i u svrhu jačanja i podupiranja socijalnih i solidarnih poduzeća u ostvarivanju njihova primarnog cilja, a to je ostvarivanje socijalnog učinka, a ne maksimalne dobiti, što u konačnici omogućuje povrat ulaganja za društvo u dugoročnom razdoblju; poziva Komisiju da u kontekstu sljedećeg VFO-a 2021. – 2027. preispita regulatorni okvir fondova za socijalna ulaganja kako bi se socijalnim i solidarnim poduzećima olakšao pristup financijskom tržištu; u tom kontekstu poziva na učinkovitu europsku kampanju za smanjenje birokracije te za promicanje europske oznake socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | s tim u vezi primjećuje da se socijalna ekonomija i dalje suočava s poteškoćama u pristupu javnoj nabavi, na primjer s preprekama koje se odnose na veličinu i financijske mogućnosti; ponavlja da je važno da države članice učinkovito provedu paket mjera za reformu javne nabave radi povećanja sudjelovanja tih poduzeća u postupcima nadmetanja za postupke javne nabave boljim obavještavanjem o pravilima u vezi s javnim nabavama, kriterijima i informacijama o ponudama te poboljšanjem pristupa u pogledu ugovora tim poduzećima, uključujući socijalne klauzule i kriterije, pojednostavljivanjem postupaka te sastavljanjem natječaja tako da budu dostupniji manjim sudionicima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzima u obzir važnost pružanja financijske potpore poduzećima u okviru socijalne i solidarne ekonomije; poziva Komisiju da u obzir uzme posebnosti socijalnih i solidarnih poduzeća koja primaju državne potpore; predlaže olakšavanje pristupa financiranju po uzoru na kategorije utvrđene u Uredbi Komisije (EU) br. 651/2014 (14); |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da je za jačanje rasta tog sektora, uz financiranje, ključno pružanje usluga obrazovanja i stručnog usavršavanja osobama zaposlenima u socijalnim i solidarnim poduzećima, posebno kako bi se potaknule poduzetničke vještine i ekonomska znanja potrebna za vođenje poduzeća, te pružanje specijalističke potpore i smanjenje administracije; poziva države članice da uspostave politike kojima će se omogućiti povoljan fiskalni tretman socijalnih i solidarnih poduzeća; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju i države članice da prikupljaju kvantitativne i kvalitativne podatke i analize o socijalnim i solidarnim poduzećima i njihovu doprinosu javnoj politici unutar i diljem zemalja, uzimajući u obzir posebnosti tih poduzeća te primjenjujući odgovarajuće i relevantne kriterije, u cilju unapređenja oblikovanja politika i strategija te razvoja alata koji će poduprijeti razvoj tih poduzeća; |
| --- | --- |

38.

| 39. | traži od Komisije da na temelju članka 50. Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese prijedlog zakonodavnog akta o stvaranju europske oznake socijalne ekonomije za poduzeća koja se temelje na socijalnoj ekonomiji i solidarnosti, u skladu s preporukama utvrđenima u Prilogu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da financijske posljedice traženog prijedloga moraju pokriti Unija i države članice; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju i priložene preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću te parlamentima i vladama država članica. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P6_TA(2009)0062.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0429.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0320.

(4)  13766/15 SOC 643 EMPL 423.

(5)  Uredba (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (SL L 115, 25.4.2013., str. 18.).

(6)  Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.).

(7)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

(8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1435/2003 od 22. srpnja 2003. o Statutu europskih zadruga (SCE) (SL L 207, 18.8.2003., str. 1.).

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0094.

(10)  http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9024

(11)  Uredba (EU) br. 346/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (SL L 115, 25.4.2013., str. 18.).

(12)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy_hr

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=hr&pubId=7523, str. 47.

(14)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

---

PRILOG REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Preporuka 1 (o stvaranju europske oznake socijalne ekonomije i poduzećima koja ispunjavaju uvjete)

Europski parlament smatra da bi se zakonodavnim aktom kojeg bi trebalo donijeti trebalo nastojati stvoriti „europsku oznaku socijalne ekonomije” koja će biti fakultativna za poduzeća koja se temelje na socijalnoj ekonomiji i solidarnosti (socijalna i solidarna poduzeća), bez obzira na pravni oblik koji odluče usvojiti u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

Europski parlament smatra da bi europsku oznaku socijalne ekonomije trebalo dodijeliti samo onim poduzećima koja kumulativno ispunjavaju sljedeće kriterije:

| (a) | organizacija bi trebala biti privatni subjekt osnovan u bilo kojem obliku dostupnom u državama članicama i u skladu s pravom EU-a te bi trebala biti nezavisna od države i javne vlasti; |
| --- | --- |

(a)

organizacija bi trebala biti privatni subjekt osnovan u bilo kojem obliku dostupnom u državama članicama i u skladu s pravom EU-a te bi trebala biti nezavisna od države i javne vlasti;

| (b) | svrha poduzeća mora biti prvenstveno usmjerena na opći interes ili korist za javnost; |
| --- | --- |

(b)

svrha poduzeća mora biti prvenstveno usmjerena na opći interes ili korist za javnost;

| (c) | poduzeće bi prije svega trebalo obavljati društveno korisne aktivnosti i aktivnosti koje se temelje na solidarnosti, odnosno svojim aktivnostima trebalo bi pružati potporu ranjivim skupinama, boriti se protiv socijalne isključenosti, nejednakosti i kršenja temeljnih prava, među ostalim i na međunarodnoj razini, ili doprinositi zaštiti okoliša, biološke raznolikosti, klime i prirodnih resursa; |
| --- | --- |

(c)

poduzeće bi prije svega trebalo obavljati društveno korisne aktivnosti i aktivnosti koje se temelje na solidarnosti, odnosno svojim aktivnostima trebalo bi pružati potporu ranjivim skupinama, boriti se protiv socijalne isključenosti, nejednakosti i kršenja temeljnih prava, među ostalim i na međunarodnoj razini, ili doprinositi zaštiti okoliša, biološke raznolikosti, klime i prirodnih resursa;

| (d) | poduzeće bi trebalo podlijegati barem djelomičnom ograničenju raspodjele dobiti i posebnim pravilima o dodjeli dobiti i imovine tijekom cijelog razdoblja njegova postojanja, među ostalim i u slučaju prestanka poslovanja; u svakom slučaju, najveći dio dobiti koju poduzeće ostvari trebalo bi ponovno uložiti ili na drugi način upotrijebiti kako bi se ostvarila njegova socijalna svrha; |
| --- | --- |

(d)

poduzeće bi trebalo podlijegati barem djelomičnom ograničenju raspodjele dobiti i posebnim pravilima o dodjeli dobiti i imovine tijekom cijelog razdoblja njegova postojanja, među ostalim i u slučaju prestanka poslovanja; u svakom slučaju, najveći dio dobiti koju poduzeće ostvari trebalo bi ponovno uložiti ili na drugi način upotrijebiti kako bi se ostvarila njegova socijalna svrha;

| (e) | poduzećem bi se trebalo upravljati u skladu s modelima demokratskog upravljanja koji uključuju njegove zaposlenike, klijente i dionike na koje utječu njegove aktivnosti; ovlasti i utjecaj članova u postupku donošenja odluka ne bi se smjele temeljiti na kapitalu koji posjeduju. |
| --- | --- |

(e)

poduzećem bi se trebalo upravljati u skladu s modelima demokratskog upravljanja koji uključuju njegove zaposlenike, klijente i dionike na koje utječu njegove aktivnosti; ovlasti i utjecaj članova u postupku donošenja odluka ne bi se smjele temeljiti na kapitalu koji posjeduju.

Europski parlament smatra da ništa ne sprečava dodjelu europske oznake socijalne ekonomije konvencionalnim poduzećima ako ispunjavaju navedene zahtjeve, posebno u vezi s njihovim ciljem, raspodjelom dobiti, upravljanjem i donošenjem odluka.

Preporuka 2 (o mehanizmu za certificiranje, nadzor i praćenje europske oznake socijalne ekonomije)

Zakonodavnim aktom trebalo bi utvrditi mehanizam certificiranja te nadzora i praćenja pravne oznake uz sudjelovanje država članica i predstavnika socijalne ekonomije. Takav je mehanizam od ključne važnosti za zaštitu pravne oznake poduzeća koje se temelji na socijalnoj ekonomiji i solidarnosti te očuvanje njezine svojstvene vrijednosti. Europski parlament smatra da bi taj nadzor trebao uključivati organizacije koje zastupaju sektor socijalnih poduzeća.

Kazne za kršenje mjerodavnih pravila mogle bi varirati od puke opomene do povlačenja oznake.

Preporuka 3 (o priznavanju europske oznake socijalne ekonomije)

Europska oznaka socijalne ekonomije trebala bi biti valjana u svim državama članicama. Poduzeće koje nosi oznaku trebalo bi biti priznato kao socijalno i solidarno poduzeće u svim državama članicama. Oznaka bi trebala omogućiti svakom poduzeću koje ju nosi da provodi svoju glavnu aktivnost u drugim državama članicama pod istim uvjetima kao nacionalna poduzeća koja nose tu oznaku. Trebali bi uživati iste povlastice, prava i obveze kao socijalna i solidarna poduzeća osnovana u skladu sa zakonom države članice u kojoj djeluju.

Preporuka 4 (o obvezama izvješćivanja)

Zakonodavnim aktom bi se od socijalnih i solidarnih poduzeća koja žele zadržati oznaku trebalo zahtijevati da jednom godišnje objavljuju socijalno izvješće o svojim aktivnostima, rezultatima, uključenosti dionika, raspodjeli dobiti, plaćama, subvencijama i ostalim primljenim povlasticama. S tim u vezi Komisija bi trebala biti ovlaštena za stvaranje modela kojim bi se socijalnim i solidarnim poduzećima pomoglo u tom nastojanju.

Preporuka 5 (o smjernicama u pogledu dobre prakse)

Zakonodavnim aktom također bi trebalo ovlastiti Komisiju da izradi smjernice u pogledu dobre prakse za socijalna i solidarna poduzeća u Europi. Takva dobra praksa trebala bi osobito uključivati sljedeće:

| (a) | modele učinkovitog demokratskog upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

modele učinkovitog demokratskog upravljanja;

| (b) | postupke savjetovanja za uspostavu učinkovite poslovne strategije; |
| --- | --- |

(b)

postupke savjetovanja za uspostavu učinkovite poslovne strategije;

| (c) | prilagodbu socijalnim potrebama i tržištu rada, posebno na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

prilagodbu socijalnim potrebama i tržištu rada, posebno na lokalnoj razini;

| (d) | politiku plaća, stručno osposobljavanje, zdravlje i sigurnost na radu i kvalitetu zapošljavanja; |
| --- | --- |

(d)

politiku plaća, stručno osposobljavanje, zdravlje i sigurnost na radu i kvalitetu zapošljavanja;

| (e) | odnose s korisnicima i klijentima te odgovor na socijalne potrebe koje tržište ili država još ne zadovoljavaju; |
| --- | --- |

(e)

odnose s korisnicima i klijentima te odgovor na socijalne potrebe koje tržište ili država još ne zadovoljavaju;

| (f) | situaciju poduzeća u pogledu različitosti, nediskriminacije i jednakih mogućnosti za muškarce i žene među svojim članovima, uključujući odgovorne i rukovodeće položaje; |
| --- | --- |

(f)

situaciju poduzeća u pogledu različitosti, nediskriminacije i jednakih mogućnosti za muškarce i žene među svojim članovima, uključujući odgovorne i rukovodeće položaje;

Preporuka 6 (o popisu pravnih oblika)

Zakonodavni akt trebao bi uključivati popis pravnih oblika poduzeća i poduzetnika u državama članicama koji ispunjavaju uvjete za europsku oznaku socijalne ekonomije. Taj bi popis trebalo redovito preispitivati. Kako bi se osigurala transparentnost i učinkovita suradnja među državama članicama, taj bi popis trebalo objaviti na internetskim stranicama Europske komisije.

Preporuka 7 (o reviziji postojećeg zakonodavstva)

Poziva se Komisija da revidira postojeće pravne akte i, po potrebi, podnese zakonodavne prijedloge kojima se uspostavlja usklađeniji i cjelovitiji pravni okvir radi pružanja potpore socijalnim i solidarnim poduzećima.

Preporuka 8 (o ekosustavu za socijalna i solidarna poduzeća i suradnji među državama članicama)

Komisija bi trebala osigurati da njezine politike odražavaju obvezu uspostave ekosustava za socijalna i solidarna poduzeća. Komisiju se poziva da u obzir uzme činjenicu da socijalna i solidarna poduzeća imaju snažan lokalni i regionalni utjecaj zbog čega su u prednosti jer bolje prepoznaju konkretne potrebe te mogu ponuditi svoje proizvode i usluge, većinom na području zajednice, i poboljšati socijalnu i teritorijalnu koheziju. Poziva se Komisiju da poduzme korake za promicanje suradnje između socijalnih poduzeća i solidarnih poduzeća preko nacionalnih i sektorskih granica kako bi se potaknula razmjena znanja i praksi i time podržao razvoj takvih poduzeća;

---

PREPORUKE

Europski parlament

Srijeda, 4. srpnja 2018.

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/158

---

P8_TA(2018)0294

Pregovori oko sveobuhvatnoga sporazuma između EU-a i Azerbajdžana

Preporuka Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Azerbajdžana (2017/2056(INI))

(2020/C 118/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3. i 8. te glavu V., osobito članke 21., 22. i 36. Ugovora o Europskoj uniji, kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3. i 8. te glavu V., osobito članke 21., 22. i 36. Ugovora o Europskoj uniji, kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir početak pregovora 7. veljače 2017. između Europske unije i Azerbajdžana o novom sveobuhvatnom sporazumu, koji bi trebao zamijeniti sporazum iz 1999. o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir početak pregovora 7. veljače 2017. između Europske unije i Azerbajdžana o novom sveobuhvatnom sporazumu, koji bi trebao zamijeniti sporazum iz 1999. o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir da je Vijeće 7. studenoga 2016. donijelo pregovaračke smjernice za taj sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Vijeće 7. studenoga 2016. donijelo pregovaračke smjernice za taj sporazum,

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju o strateškom partnerstvu između EU-a i Azerbajdžana u području energetike od 7. studenoga 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju o strateškom partnerstvu između EU-a i Azerbajdžana u području energetike od 7. studenoga 2006.,

| — | uzimajući u obzir glavne rezultate 15. sastanka Vijeća za suradnju između Europske unije i Azerbajdžana od 9. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavne rezultate 15. sastanka Vijeća za suradnju između Europske unije i Azerbajdžana od 9. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 19. prosinca 2017. o odnosima EU-a i Azerbajdžana u okviru revidirane europske politike susjedstva (SWD(2017)0485), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 19. prosinca 2017. o odnosima EU-a i Azerbajdžana u okviru revidirane europske politike susjedstva (SWD(2017)0485),

| — | uzimajući u obzir poruku Predsjedništva Parlamentarne skupštine Euronest od 30. listopada 2017. upućenu čelnicima država ili vlada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poruku Predsjedništva Parlamentarne skupštine Euronest od 30. listopada 2017. upućenu čelnicima država ili vlada,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD) o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD) o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (3),

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, uključujući i onu od 24. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, uključujući i onu od 24. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Europske službe za vanjsko djelovanje i Komisije iz lipnja 2016. naslovljenu „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”, a posebno njezina ključna načela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Europske službe za vanjsko djelovanje i Komisije iz lipnja 2016. naslovljenu „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”, a posebno njezina ključna načela,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. lipnja 2017. o slučaju azerbajdžanskog novinara Afgana Muhtarlija (4) i druge rezolucije o Azerbajdžanu, a posebno one u vezi s ljudskim pravima i vladavinom prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. lipnja 2017. o slučaju azerbajdžanskog novinara Afgana Muhtarlija (4) i druge rezolucije o Azerbajdžanu, a posebno one u vezi s ljudskim pravima i vladavinom prava,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju od 14. siječnja 2018. o presudi protiv novinara Afgana Muhtarlija u Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju od 14. siječnja 2018. o presudi protiv novinara Afgana Muhtarlija u Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 11. listopada 2017. o funkcioniranju demokratskih institucija u Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 11. listopada 2017. o funkcioniranju demokratskih institucija u Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Odbor ministara Vijeća Europe 5. prosinca 2017. pokrenuo postupak zbog povrede jer azerbajdžanske vlasti uporno odbijaju provesti presudu Europskog suda za ljudska prava u slučaju Ilgar Mammadov protiv Azerbajdžana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Odbor ministara Vijeća Europe 5. prosinca 2017. pokrenuo postupak zbog povrede jer azerbajdžanske vlasti uporno odbijaju provesti presudu Europskog suda za ljudska prava u slučaju Ilgar Mammadov protiv Azerbajdžana,

| — | uzimajući u obzir izvješće o misiji u svrhu procjene potreba Ureda za demokratske institucije i ljudska prava pri Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OSCE/ODIHR) od 2. ožujka 2018. o prijevremenim predsjedničkim izborima u Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o misiji u svrhu procjene potreba Ureda za demokratske institucije i ljudska prava pri Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OSCE/ODIHR) od 2. ožujka 2018. o prijevremenim predsjedničkim izborima u Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 4. i članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 4. i članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i stajalište u obliku amandmana Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0185/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i stajalište u obliku amandmana Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0185/2018),

| A. | budući da se Istočno partnerstvo temelji na zajedničkoj predanosti Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove, Ukrajine i Europske unije produbljivanju odnosa i poštovanju međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da bi novi sporazum između EU-a i Azerbajdžana trebao zastupati interese Unije u regiji te promicati njezine vrijednosti; |
| --- | --- |

A.

budući da se Istočno partnerstvo temelji na zajedničkoj predanosti Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove, Ukrajine i Europske unije produbljivanju odnosa i poštovanju međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da bi novi sporazum između EU-a i Azerbajdžana trebao zastupati interese Unije u regiji te promicati njezine vrijednosti;

| B. | budući da se Parlament zalaže za produbljivanje odnosa sa svim članovima Istočnog partnerstva ukoliko oni poštuju te temeljne vrijednosti; budući da bi privlačan dugoročni model „EaP+”, koji je Parlament predložio u svojoj rezoluciji o Istočnom partnerstvu od 15. studenoga 2017., a prema kojemu bi ti članovi u konačnici mogli pristupiti, između ostalog, carinskoj, energetskoj i digitalnoj uniji te schengenskom području, u okviru politike Istočnog partnerstva trebalo otvoriti i zemljama koje nemaju sporazum o pridruživanju s EU-om, primjerice Azerbajdžanu, jednom kada budu spremne za preuzimanje tih pojačanih obveza i kada ostvare znatan napredak u provedbi dogovorenih reformi; |
| --- | --- |

B.

budući da se Parlament zalaže za produbljivanje odnosa sa svim članovima Istočnog partnerstva ukoliko oni poštuju te temeljne vrijednosti; budući da bi privlačan dugoročni model „EaP+”, koji je Parlament predložio u svojoj rezoluciji o Istočnom partnerstvu od 15. studenoga 2017., a prema kojemu bi ti članovi u konačnici mogli pristupiti, između ostalog, carinskoj, energetskoj i digitalnoj uniji te schengenskom području, u okviru politike Istočnog partnerstva trebalo otvoriti i zemljama koje nemaju sporazum o pridruživanju s EU-om, primjerice Azerbajdžanu, jednom kada budu spremne za preuzimanje tih pojačanih obveza i kada ostvare znatan napredak u provedbi dogovorenih reformi;

| C. | budući da su trenutačno odnosi EU-a i Azerbajdžana uređeni Sporazumom o partnerstvu i suradnji iz 1999.; budući da je EU najveći trgovinski partner Azerbajdžana i njegovo najveće tržište izvoza i uvoza te predstavlja 48,6 % njegove ukupne trgovine, a ujedno je i najveći izvor izravnih stranih ulaganja; budući da je Azerbajdžan strateški energetski partner EU-a, a to omogućuje diversifikaciju energetskih izvora EU-a; međutim, budući da se gospodarstvo Azerbajdžana snažno oslanja na sektor nafte i plina, koji predstavlja oko 90 % izvoza, te je zbog toga osjetljivo na vanjske šokove i fluktuacije svjetskih cijena nafte; budući da Azerbajdžan još uvijek nije član Svjetske trgovinske organizacije (WTO), što dovodi do ozbiljnih carinskih i necarinskih prepreka koje ometaju trgovinu i poslovne odnose s EU-om; |
| --- | --- |

C.

budući da su trenutačno odnosi EU-a i Azerbajdžana uređeni Sporazumom o partnerstvu i suradnji iz 1999.; budući da je EU najveći trgovinski partner Azerbajdžana i njegovo najveće tržište izvoza i uvoza te predstavlja 48,6 % njegove ukupne trgovine, a ujedno je i najveći izvor izravnih stranih ulaganja; budući da je Azerbajdžan strateški energetski partner EU-a, a to omogućuje diversifikaciju energetskih izvora EU-a; međutim, budući da se gospodarstvo Azerbajdžana snažno oslanja na sektor nafte i plina, koji predstavlja oko 90 % izvoza, te je zbog toga osjetljivo na vanjske šokove i fluktuacije svjetskih cijena nafte; budući da Azerbajdžan još uvijek nije član Svjetske trgovinske organizacije (WTO), što dovodi do ozbiljnih carinskih i necarinskih prepreka koje ometaju trgovinu i poslovne odnose s EU-om;

| D. | budući da su EU i Azerbajdžan u zajedničkoj izjavi sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenoga 2017. naglasili da će „EU diferenciranim pristupom nastaviti zajednički sa svakom od partnerskih zemalja, uključujući s Armenijom, Azerbajdžanom i Bjelarusom, raspravljati o privlačnim i realističnim opcijama za jačanje uzajamne trgovine i poticanje ulaganja koji će održavati zajedničke interese, reformiranu politiku ulaganja u području zaštite ulaganja, kao i međunarodna trgovinska pravila i međunarodne standarde povezani s trgovinom, među ostalim u području intelektualnog vlasništva, te koji će doprinijeti modernizaciji i diversifikaciji gospodarstava”; |
| --- | --- |

D.

budući da su EU i Azerbajdžan u zajedničkoj izjavi sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenoga 2017. naglasili da će „EU diferenciranim pristupom nastaviti zajednički sa svakom od partnerskih zemalja, uključujući s Armenijom, Azerbajdžanom i Bjelarusom, raspravljati o privlačnim i realističnim opcijama za jačanje uzajamne trgovine i poticanje ulaganja koji će održavati zajedničke interese, reformiranu politiku ulaganja u području zaštite ulaganja, kao i međunarodna trgovinska pravila i međunarodne standarde povezani s trgovinom, među ostalim u području intelektualnog vlasništva, te koji će doprinijeti modernizaciji i diversifikaciji gospodarstava”;

| E. | budući da se očekuje da će novi sporazum pozitivno utjecati na Azerbajdžan, u smislu promicanja demokratskih standarda, rasta i gospodarskog razvoja; budući da je takva perspektiva od posebne važnosti za mlade u Azerbajdžanu jer se na taj način potiče nova generacija obrazovanih Azerbajdžanaca u cilju poštovanja temeljnih vrijednosti EU-a i modernizacije te zemlje; budući da je u potpunosti djelotvorno civilno društvo ključan preduvjet za osiguravanje gospodarske diversifikacije; |
| --- | --- |

E.

budući da se očekuje da će novi sporazum pozitivno utjecati na Azerbajdžan, u smislu promicanja demokratskih standarda, rasta i gospodarskog razvoja; budući da je takva perspektiva od posebne važnosti za mlade u Azerbajdžanu jer se na taj način potiče nova generacija obrazovanih Azerbajdžanaca u cilju poštovanja temeljnih vrijednosti EU-a i modernizacije te zemlje; budući da je u potpunosti djelotvorno civilno društvo ključan preduvjet za osiguravanje gospodarske diversifikacije;

| 1. | preporučuje sljedeće Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:


  Opća načela, temeljne vrijednosti i predanost rješavanju sukoba








  (a) | da zajamče da produbljivanje odnosa između EU-a i Azerbajdžana ovisi o njegovom poštovanju temeljnih vrijednosti i načela demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja, poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući slobodu izražavanja i udruživanja, prava manjina i rodnu ravnopravnost, u interesu obiju strana, a posebno njihovih građana; |
| --- | --- | --- |

1.

Opća načela, temeljne vrijednosti i predanost rješavanju sukoba

(a)

da zajamče da produbljivanje odnosa između EU-a i Azerbajdžana ovisi o njegovom poštovanju temeljnih vrijednosti i načela demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja, poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući slobodu izražavanja i udruživanja, prava manjina i rodnu ravnopravnost, u interesu obiju strana, a posebno njihovih građana;

| (b) | da podsjete azerbajdžanske vlasti na stajalište Parlamenta izraženo u njegovoj preporuci od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu, u kojoj se Azerbajdžan poziva da poštuje svoje međunarodne obveze i u kojoj se nedvosmisleno navodi da se nijedan sveobuhvatni sporazum neće ratificirati s onim državama koje ne poštuju temeljne vrijednosti i prava EU-a, posebno ona koja se odnose na neprovođenje odluka Europskog suda za ljudska prava te uznemiravanje, zastrašivanje i progon boraca za ljudska prava, nevladinih organizacija, članova opozicije, odvjetnika, novinara i aktivista za zaštitu okoliša; da prije bilo kakvog novog sporazuma između EU-a i Azerbajdžana zajamče puštanje na slobodu svih političkih zatvorenika i zatvorenika savjesti u Azerbajdžanu, u skladu s najavama azerbajdžanskih vlasti; da zajamče da je u novi sporazum uključen poseban mehanizam suspenzije s jasnim odredbama u pogledu poštovanja vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

(b)

da podsjete azerbajdžanske vlasti na stajalište Parlamenta izraženo u njegovoj preporuci od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu, u kojoj se Azerbajdžan poziva da poštuje svoje međunarodne obveze i u kojoj se nedvosmisleno navodi da se nijedan sveobuhvatni sporazum neće ratificirati s onim državama koje ne poštuju temeljne vrijednosti i prava EU-a, posebno ona koja se odnose na neprovođenje odluka Europskog suda za ljudska prava te uznemiravanje, zastrašivanje i progon boraca za ljudska prava, nevladinih organizacija, članova opozicije, odvjetnika, novinara i aktivista za zaštitu okoliša; da prije bilo kakvog novog sporazuma između EU-a i Azerbajdžana zajamče puštanje na slobodu svih političkih zatvorenika i zatvorenika savjesti u Azerbajdžanu, u skladu s najavama azerbajdžanskih vlasti; da zajamče da je u novi sporazum uključen poseban mehanizam suspenzije s jasnim odredbama u pogledu poštovanja vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| (c) | da azerbajdžanske vlasti podsjete na stajalište Parlamenta izraženo u istoj preporuci, prema kojoj uvjet za ratifikaciju novih sporazuma između EU-a i svake od strana u sukobu u Gorskom Karabahu mora biti utvrđivanje stvarnih obveza i postizanje znatnog napretka prema mirnom rješavanju sukoba, kao što su održavanje prekida vatre i pružanje potpore provedbi temeljnih načela OESS-a iz 2009. i napora supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska; da ponovno istaknu potrebu uključivanja civilnog društva Armenije i Azerbajdžana u sve procese pregovora; |
| --- | --- |

(c)

da azerbajdžanske vlasti podsjete na stajalište Parlamenta izraženo u istoj preporuci, prema kojoj uvjet za ratifikaciju novih sporazuma između EU-a i svake od strana u sukobu u Gorskom Karabahu mora biti utvrđivanje stvarnih obveza i postizanje znatnog napretka prema mirnom rješavanju sukoba, kao što su održavanje prekida vatre i pružanje potpore provedbi temeljnih načela OESS-a iz 2009. i napora supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska; da ponovno istaknu potrebu uključivanja civilnog društva Armenije i Azerbajdžana u sve procese pregovora;

| (d) | da zajamče da je budući sporazum s Azerbajdžanom ambiciozan, sveobuhvatan i napredan, u skladu s težnjama EU-a i Azerbajdžana na temelju zajedničkih vrijednosti i interesa i usklađen s Programom održivog razvoja do 2030. te da će donijeti opipljive i konkretne koristi objema stranama, ne samo velikim poduzećima, već i malim i srednjim poduzećima, uzimajući u obzir njihove posebne karakteristike, kao i građanima EU-a i Azerbajdžana; |
| --- | --- |

(d)

da zajamče da je budući sporazum s Azerbajdžanom ambiciozan, sveobuhvatan i napredan, u skladu s težnjama EU-a i Azerbajdžana na temelju zajedničkih vrijednosti i interesa i usklađen s Programom održivog razvoja do 2030. te da će donijeti opipljive i konkretne koristi objema stranama, ne samo velikim poduzećima, već i malim i srednjim poduzećima, uzimajući u obzir njihove posebne karakteristike, kao i građanima EU-a i Azerbajdžana;

| (e) | da zajamče brz i stabilan napredak u pregovorima s ciljem potpisivanja novog sporazuma prije sljedećeg sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 2019. godine, u onoj mjeri u kojoj navedeni uvjeti budu ispunjeni; |
| --- | --- |

(e)

da zajamče brz i stabilan napredak u pregovorima s ciljem potpisivanja novog sporazuma prije sljedećeg sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 2019. godine, u onoj mjeri u kojoj navedeni uvjeti budu ispunjeni;

| (f) | da aktivno i jasno izvještavaju o ciljevima i uvjetima novog sporazuma i procesa pregovora koji je u tijeku kako bi se u Azerbajdžanu i EU-u povećala transparentnost i svijest građana o očekivanim mogućnostima i koristima koje proizlaze iz njegova sklapanja, čime bi se suzbile sve kampanje dezinformiranja; |
| --- | --- |

(f)

da aktivno i jasno izvještavaju o ciljevima i uvjetima novog sporazuma i procesa pregovora koji je u tijeku kako bi se u Azerbajdžanu i EU-u povećala transparentnost i svijest građana o očekivanim mogućnostima i koristima koje proizlaze iz njegova sklapanja, čime bi se suzbile sve kampanje dezinformiranja;

Politički dijalog i regionalna suradnja

| (g) | da osiguraju redoviti i opsežni politički dijalog kako bi se potaknule snažne reforme čiji je cilj jačanje institucija i raspodjele vlasti među njima, radi postizanja veće demokratičnosti i neovisnosti, poštovanja ljudskih prava i slobode medija te razvoja regulatornog okruženja u kojem civilno društvo može poslovati, bez nepotrebnog uplitanja u njihov rad i u proces reformi; |
| --- | --- |

(g)

da osiguraju redoviti i opsežni politički dijalog kako bi se potaknule snažne reforme čiji je cilj jačanje institucija i raspodjele vlasti među njima, radi postizanja veće demokratičnosti i neovisnosti, poštovanja ljudskih prava i slobode medija te razvoja regulatornog okruženja u kojem civilno društvo može poslovati, bez nepotrebnog uplitanja u njihov rad i u proces reformi;

| (h) | da utvrde posebne mjere usmjerene na provedbu preporuka OESS-a / Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) te Venecijanske komisije Vijeća Europe s ciljem osiguranja napretka u pogledu uključivih, konkurentnih i transparentnih izbora i referenduma kojima se jamči slobodno i pošteno izražavanje mišljenja i želja azerbajdžanskih građana; |
| --- | --- |

(h)

da utvrde posebne mjere usmjerene na provedbu preporuka OESS-a / Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) te Venecijanske komisije Vijeća Europe s ciljem osiguranja napretka u pogledu uključivih, konkurentnih i transparentnih izbora i referenduma kojima se jamči slobodno i pošteno izražavanje mišljenja i želja azerbajdžanskih građana;

| (i) | da u potpunosti podupru preliminarne zaključke misije za promatranje izbora OESS-a i Vijeća Europe u pogledu prijevremenih predsjedničkih izbora održanih 11. travnja 2018. prema kojima je „izborima nedostajalo prave konkurentnosti” zbog „ograničavajućeg političkog okruženja”„pravnog okvira kojim se ograničavaju temeljna prava i slobode”, „nepostojanja pluralizama, uključujući u medijima”, „raširenog nepoštovanja obveznih postupaka, nedostatka transparentnosti i brojnih ozbiljnih nepravilnosti, poput ubacivanja dodatnih listića u glasačke kutije”; |
| --- | --- |

(i)

da u potpunosti podupru preliminarne zaključke misije za promatranje izbora OESS-a i Vijeća Europe u pogledu prijevremenih predsjedničkih izbora održanih 11. travnja 2018. prema kojima je „izborima nedostajalo prave konkurentnosti” zbog „ograničavajućeg političkog okruženja”„pravnog okvira kojim se ograničavaju temeljna prava i slobode”, „nepostojanja pluralizama, uključujući u medijima”, „raširenog nepoštovanja obveznih postupaka, nedostatka transparentnosti i brojnih ozbiljnih nepravilnosti, poput ubacivanja dodatnih listića u glasačke kutije”;

| (j) | da teže donošenju odredbi kojima se jača suradnja u promicanju mira i međunarodne pravde te posebno da ustraju na tome da Azerbajdžan poštuje svoje međunarodne obveze, također kao član Vijeća Europe, te da poštuje odluke Europskog suda za ljudska prava; da potaknu Azerbajdžan da potpiše i ratificira Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (ICC); da se također zalažu za uspostavu snažnih mjera za suradnju u borbi protiv širenja oružja za masovno uništenje te u borbi protiv nezakonite trgovine malim i lakim oružjem; |
| --- | --- |

(j)

da teže donošenju odredbi kojima se jača suradnja u promicanju mira i međunarodne pravde te posebno da ustraju na tome da Azerbajdžan poštuje svoje međunarodne obveze, također kao član Vijeća Europe, te da poštuje odluke Europskog suda za ljudska prava; da potaknu Azerbajdžan da potpiše i ratificira Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (ICC); da se također zalažu za uspostavu snažnih mjera za suradnju u borbi protiv širenja oružja za masovno uništenje te u borbi protiv nezakonite trgovine malim i lakim oružjem;

| (k) | da osiguraju blisku suradnju u vanjskim i sigurnosnim pitanjima te pitanjima obrane kako bi se osigurala maksimalna moguća konvergencija, osobito u pogledu odgovora na globalne prijetnje i izazove, uključujući terorizam, sprečavanje sukoba, upravljanje krizama i regionalnu suradnju, pritom uzimajući u obzir diversificiranu vanjsku politiku Azerbajdžana; da podupru potpisivanje Okvirnog sporazuma o sudjelovanju između EU-a i Azerbajdžana radi pružanja pravnog i političkog temelja za suradnju u misijama i operacijama u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

(k)

da osiguraju blisku suradnju u vanjskim i sigurnosnim pitanjima te pitanjima obrane kako bi se osigurala maksimalna moguća konvergencija, osobito u pogledu odgovora na globalne prijetnje i izazove, uključujući terorizam, sprečavanje sukoba, upravljanje krizama i regionalnu suradnju, pritom uzimajući u obzir diversificiranu vanjsku politiku Azerbajdžana; da podupru potpisivanje Okvirnog sporazuma o sudjelovanju između EU-a i Azerbajdžana radi pružanja pravnog i političkog temelja za suradnju u misijama i operacijama u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike;

| (l) | da zajamče da se velika pažnja usmjeri na dijalog između Azerbajdžana i Armenije te na pojačano sudjelovanje EU-a u mirnom rješavanju sukoba u Gorskom Karabahu u skladu s temeljnim načelima OESS-a iz 2009. te osobito uz potporu supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska, uz promicanje svih inicijativa kojima se potiče izgradnja mira, kao što su poštovanje prekida vatre s obiju strana, dijalozi na svim razinama, uključujući pregovore na visokoj razini, izbjegavanje govora mržnje, stvarne mjere za izgradnju povjerenja, znatno povećanje međunarodnih promatrača OESS-a i intenzivnija komunikacija između civilnog društva Armenije i Azerbajdžana, među ostalim između religijskih i kulturnih ličnosti, kako bi se armensko i azerbajdžansko društvo pripremilo za miran suživot; da izraze duboku zabrinutost zbog povećavanja vojne prisutnosti i nerazmjernog trošenja na obranu u regiji; |
| --- | --- |

(l)

da zajamče da se velika pažnja usmjeri na dijalog između Azerbajdžana i Armenije te na pojačano sudjelovanje EU-a u mirnom rješavanju sukoba u Gorskom Karabahu u skladu s temeljnim načelima OESS-a iz 2009. te osobito uz potporu supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska, uz promicanje svih inicijativa kojima se potiče izgradnja mira, kao što su poštovanje prekida vatre s obiju strana, dijalozi na svim razinama, uključujući pregovore na visokoj razini, izbjegavanje govora mržnje, stvarne mjere za izgradnju povjerenja, znatno povećanje međunarodnih promatrača OESS-a i intenzivnija komunikacija između civilnog društva Armenije i Azerbajdžana, među ostalim između religijskih i kulturnih ličnosti, kako bi se armensko i azerbajdžansko društvo pripremilo za miran suživot; da izraze duboku zabrinutost zbog povećavanja vojne prisutnosti i nerazmjernog trošenja na obranu u regiji;

| (m) | da uvedu posebne odredbe kojima bi se osigurala potpora znatnim naporima vlasti u pomaganju velikom broju izbjeglica i interno raseljenih osoba te potpora civilima koji žive u područjima sukoba u okviru međunarodno priznatih granica Azerbajdžana; da se zalažu za poštovanje prava svih osoba koje žive unutar granica Azerbajdžana, bilo privremeno ili trajno; osobito da doprinesu tome da sve strane u sukobu ostvare svoja prava na povratak u svoje domove i povrat imovine te na odštetu u skladu s presudama Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

(m)

da uvedu posebne odredbe kojima bi se osigurala potpora znatnim naporima vlasti u pomaganju velikom broju izbjeglica i interno raseljenih osoba te potpora civilima koji žive u područjima sukoba u okviru međunarodno priznatih granica Azerbajdžana; da se zalažu za poštovanje prava svih osoba koje žive unutar granica Azerbajdžana, bilo privremeno ili trajno; osobito da doprinesu tome da sve strane u sukobu ostvare svoja prava na povratak u svoje domove i povrat imovine te na odštetu u skladu s presudama Europskog suda za ljudska prava;

Vladavina prava, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda

| (n) | da pruže potporu reformi pravosuđa s ciljem osiguravanja njegove nepristranosti i neovisnosti od izvršne vlasti te jačanja vladavine prava; posebno da neuplitanjem u rad odvjetnika osiguraju neovisnost pravnih stručnjaka, da neovisnim odvjetnicima omoguće da zastupaju stranke u skladu s javnobilježničkom punomoći za zastupanje te da stanu na kraj proizvoljnim ovlastima azerbajdžanske odvjetničke komore kojima joj se omogućuje da odvjetnike isključuje iz komore ili da odbije primiti nove članove; |
| --- | --- |

(n)

da pruže potporu reformi pravosuđa s ciljem osiguravanja njegove nepristranosti i neovisnosti od izvršne vlasti te jačanja vladavine prava; posebno da neuplitanjem u rad odvjetnika osiguraju neovisnost pravnih stručnjaka, da neovisnim odvjetnicima omoguće da zastupaju stranke u skladu s javnobilježničkom punomoći za zastupanje te da stanu na kraj proizvoljnim ovlastima azerbajdžanske odvjetničke komore kojima joj se omogućuje da odvjetnike isključuje iz komore ili da odbije primiti nove članove;

| (o) | da također pruže podršku razvoju snažnog okvira za zaštitu ljudskih prava, temeljnih sloboda i ravnopravnosti spolova; da naglase važnost zastupljenosti žena na svim razinama vlasti, uključujući njihovo ravnopravno, potpuno i aktivno sudjelovanje u sprečavanju i rješavanju sukoba te poziva Azerbajdžan da potpiše Istanbulsku konvenciju o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

(o)

da također pruže podršku razvoju snažnog okvira za zaštitu ljudskih prava, temeljnih sloboda i ravnopravnosti spolova; da naglase važnost zastupljenosti žena na svim razinama vlasti, uključujući njihovo ravnopravno, potpuno i aktivno sudjelovanje u sprečavanju i rješavanju sukoba te poziva Azerbajdžan da potpiše Istanbulsku konvenciju o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji;

| (p) | da uvedu posebne odredbe za potporu Azerbajdžanu u borbi protiv gospodarskog kriminala, uključujući korupciju, pranje novca i utaju poreza; da promiču veću transparentnost u pogledu stvarnih vlasnika poduzeća i zaklada, kao i financijskih aktivnosti velikih poduzeća koje se odnose na ostvarenu dobit i plaćeni porez; da podupiru istrage o pranju novca, osobito aferi „praonica” te da uspostave posebne mehanizme nadzora i kontrole, kao što su ograničen pristup europskom bankarskom sustavu onima koji su umiješani u pranje novca i prijevare; |
| --- | --- |

(p)

da uvedu posebne odredbe za potporu Azerbajdžanu u borbi protiv gospodarskog kriminala, uključujući korupciju, pranje novca i utaju poreza; da promiču veću transparentnost u pogledu stvarnih vlasnika poduzeća i zaklada, kao i financijskih aktivnosti velikih poduzeća koje se odnose na ostvarenu dobit i plaćeni porez; da podupiru istrage o pranju novca, osobito aferi „praonica” te da uspostave posebne mehanizme nadzora i kontrole, kao što su ograničen pristup europskom bankarskom sustavu onima koji su umiješani u pranje novca i prijevare;

| (q) | da omoguće povećanu suradnju i potporu Azerbajdžanu u borbi protiv terorizma, organiziranog kriminala i kiberkriminala te u sprečavanju radikalizacije i prekograničnog kriminala; da posebno surađuju u borbi protiv novačenja u terorističke organizacije; |
| --- | --- |

(q)

da omoguće povećanu suradnju i potporu Azerbajdžanu u borbi protiv terorizma, organiziranog kriminala i kiberkriminala te u sprečavanju radikalizacije i prekograničnog kriminala; da posebno surađuju u borbi protiv novačenja u terorističke organizacije;

| (r) | da uvedu odredbe o provedbi kaznenog prava u Azerbajdžanu u području zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda u cilju okončanja političkog progona i otmica, proizvoljnih zabrana putovanja te mjera usmjerenih protiv političkih disidenata, neovisnih novinara, boraca za ljudska prava, predstavnika nevladinih organizacija i najranjivijih dijelova društva kao što su članovi nekih manjinskih skupina, uključujući zajednicu LGBTQI; da osiguraju da su u sporazumu posebno navedene te skupine; da ponovno naglase da je takva praksa neprihvatljiva za svaku potencijalno partersku zemlju EU-a; da uspostave pojačani forum za djelotvoran dijalog usmjeren na rezultate o ljudskim pravima između EU-a i Azerbajdžana, uz savjetovanje s glavnim međunarodnim i istinski neovisnim nevladinim organizacijama u Azerbajdžanu, čiji bi se napredak trebao ocjenjivati na godišnjoj razini u odnosu na konkretna mjerila; |
| --- | --- |

(r)

da uvedu odredbe o provedbi kaznenog prava u Azerbajdžanu u području zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda u cilju okončanja političkog progona i otmica, proizvoljnih zabrana putovanja te mjera usmjerenih protiv političkih disidenata, neovisnih novinara, boraca za ljudska prava, predstavnika nevladinih organizacija i najranjivijih dijelova društva kao što su članovi nekih manjinskih skupina, uključujući zajednicu LGBTQI; da osiguraju da su u sporazumu posebno navedene te skupine; da ponovno naglase da je takva praksa neprihvatljiva za svaku potencijalno partersku zemlju EU-a; da uspostave pojačani forum za djelotvoran dijalog usmjeren na rezultate o ljudskim pravima između EU-a i Azerbajdžana, uz savjetovanje s glavnim međunarodnim i istinski neovisnim nevladinim organizacijama u Azerbajdžanu, čiji bi se napredak trebao ocjenjivati na godišnjoj razini u odnosu na konkretna mjerila;

| (s) | da inzistiraju na usvajanju relevantnih izmjena zakona kako bi se omogućile legitimne aktivnosti civilnog društva i uklonila nepotrebna ograničenja u pogledu njihovih uvjeta za registraciju, djelovanja i pristupa financijskim sredstvima i bespovratnim sredstvima iz inozemstva te da zaustave neopravdane kaznene istrage, nepotrebno podnošenje izvještaja raznim vladinim agencijama, racije ureda, zamrzavanja računa, zabrane putovanja i progone njihovih čelnika; |
| --- | --- |

(s)

da inzistiraju na usvajanju relevantnih izmjena zakona kako bi se omogućile legitimne aktivnosti civilnog društva i uklonila nepotrebna ograničenja u pogledu njihovih uvjeta za registraciju, djelovanja i pristupa financijskim sredstvima i bespovratnim sredstvima iz inozemstva te da zaustave neopravdane kaznene istrage, nepotrebno podnošenje izvještaja raznim vladinim agencijama, racije ureda, zamrzavanja računa, zabrane putovanja i progone njihovih čelnika;

| (t) | da prije završetka pregovora osiguraju da Azerbajdžan pusti na slobodu političke zatvorenike i zatvorenike savjesti, među istaknutijim primjerima Ilgara Mamadova, Afgana Muhtarlija, Mehmana Husejnova, Ilkina Rustamzada, Sejmura Hazijeva, Rašada Ramazanova, Elkina Ismajilija, Gijasa Ibrahimova, Bejrama Mamadova, Asifa Jusiflija i Fuada Garamanlija, te da im nakon puštanja na slobodu ukine zabranu putovanja, uključujući zabranu putovanja za novinarku Kadiju Ismajlovu i odvjetnika Intigama Alijeva, te da u potpunosti poštuje odluke Europskog suda za ljudska prava, posebno one koje se odnose na Ilgara Mammadova; da osiguraju oslobađanje i poboljšanje položaja tih pojedinaca, što uključuje ponovno zapošljavanje tih pojedinaca i njihovih obitelji, uz pomoć pravosuđa i provođenja vladavine prava, te da zaštite azerbajdžanske disidente u EU-u; da osude činjenicu da, unatoč najavama azerbajdžanskih vlasti, ni jedan od prethodno spomenutih političkih zatvorenika nije oslobođen, a još je osoba pritvoreno zbog mirnog provođenja svojih ustavnih prava, uključujući članove oporbenih stranaka i odvjetnika za ljudska prava Emina Aslana; da zahtijevaju da se odvjetnik za ljudska prava Emin Aslan hitno pusti na slobodu iz administrativnog pritvora te da se u potpunosti oslobodi sumnjivih optužbi za „neposluh prema policiji”; da osiguraju da Azerbajdžan prestane primjenjivati administrativne pritvore kao način ušutkivanja kritičara vlade; |
| --- | --- |

(t)

da prije završetka pregovora osiguraju da Azerbajdžan pusti na slobodu političke zatvorenike i zatvorenike savjesti, među istaknutijim primjerima Ilgara Mamadova, Afgana Muhtarlija, Mehmana Husejnova, Ilkina Rustamzada, Sejmura Hazijeva, Rašada Ramazanova, Elkina Ismajilija, Gijasa Ibrahimova, Bejrama Mamadova, Asifa Jusiflija i Fuada Garamanlija, te da im nakon puštanja na slobodu ukine zabranu putovanja, uključujući zabranu putovanja za novinarku Kadiju Ismajlovu i odvjetnika Intigama Alijeva, te da u potpunosti poštuje odluke Europskog suda za ljudska prava, posebno one koje se odnose na Ilgara Mammadova; da osiguraju oslobađanje i poboljšanje položaja tih pojedinaca, što uključuje ponovno zapošljavanje tih pojedinaca i njihovih obitelji, uz pomoć pravosuđa i provođenja vladavine prava, te da zaštite azerbajdžanske disidente u EU-u; da osude činjenicu da, unatoč najavama azerbajdžanskih vlasti, ni jedan od prethodno spomenutih političkih zatvorenika nije oslobođen, a još je osoba pritvoreno zbog mirnog provođenja svojih ustavnih prava, uključujući članove oporbenih stranaka i odvjetnika za ljudska prava Emina Aslana; da zahtijevaju da se odvjetnik za ljudska prava Emin Aslan hitno pusti na slobodu iz administrativnog pritvora te da se u potpunosti oslobodi sumnjivih optužbi za „neposluh prema policiji”; da osiguraju da Azerbajdžan prestane primjenjivati administrativne pritvore kao način ušutkivanja kritičara vlade;

| (u) | da osiguraju da Azerbajdžan poštuje pravo na slobodu mirnog okupljanja, da ne ograničava to pravo na način koji nije u skladu s njegovim obvezama prema međunarodnom pravu, uključujući s Europskom konvencijom o ljudskim pravima (ECHR), te da pravodobno i učinkovito istraži sve slučajeve pretjerane uporabe sile, proizvoljnih uhićenja i nezakonitog pritvaranja mirnih prosvjednika, uključujući one povezane sa sankcioniranim oporbenim skupovima u rujnu 2017. i ožujku 2018., te da počinitelje privede pravdi; |
| --- | --- |

(u)

da osiguraju da Azerbajdžan poštuje pravo na slobodu mirnog okupljanja, da ne ograničava to pravo na način koji nije u skladu s njegovim obvezama prema međunarodnom pravu, uključujući s Europskom konvencijom o ljudskim pravima (ECHR), te da pravodobno i učinkovito istraži sve slučajeve pretjerane uporabe sile, proizvoljnih uhićenja i nezakonitog pritvaranja mirnih prosvjednika, uključujući one povezane sa sankcioniranim oporbenim skupovima u rujnu 2017. i ožujku 2018., te da počinitelje privede pravdi;

| (v) | da prije završetka pregovora od azerbajdžanskih vlasti zatraže da se obvežu da će primjenjivati Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, i da će zaista istražiti sve slučajeve zlostavljanja političkih zatvorenika i zatvorenika savjesti, posebno u slučaju pokojnog azerbajdžanskog blogera Mehmana Galandarova koji je umro u pritvoru u Azerbajdžanu, i pripadnika zajednice LGBTQI koji su masovno zlostavljani i uhićeni u rujnu 2017.; |
| --- | --- |

(v)

da prije završetka pregovora od azerbajdžanskih vlasti zatraže da se obvežu da će primjenjivati Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, i da će zaista istražiti sve slučajeve zlostavljanja političkih zatvorenika i zatvorenika savjesti, posebno u slučaju pokojnog azerbajdžanskog blogera Mehmana Galandarova koji je umro u pritvoru u Azerbajdžanu, i pripadnika zajednice LGBTQI koji su masovno zlostavljani i uhićeni u rujnu 2017.;

| (w) | da naglase svoju zabrinutost u pogledu slobode tiska u Azerbajdžanu, koji se nalazi na 163. mjestu od 180 zemalja na Svjetskom indeksu slobode medija 2018. koji su objavili Reporteri bez granica; da naglase važnost slobodnih i neovisnih medija, i na internetu i izvan njega, te da osiguraju i političku i financijsku pojačanu potporu EU-a slobodnim i pluralističkim medijima u Azerbajdžanu koji imaju uredničku neovisnost u odnosu na političke i oligarhijske skupine i u skladu sa standardima EU-a; da od vlasti zatraže da deblokiraju pristup internetskim stranicama novinske kuće Azadliq, kao i triju novinskih kuća koje su primorane poslovati iz inozemstva: Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) Azerbaijan Service, Meydan TV i Azerbaycan Saati; |
| --- | --- |

(w)

da naglase svoju zabrinutost u pogledu slobode tiska u Azerbajdžanu, koji se nalazi na 163. mjestu od 180 zemalja na Svjetskom indeksu slobode medija 2018. koji su objavili Reporteri bez granica; da naglase važnost slobodnih i neovisnih medija, i na internetu i izvan njega, te da osiguraju i političku i financijsku pojačanu potporu EU-a slobodnim i pluralističkim medijima u Azerbajdžanu koji imaju uredničku neovisnost u odnosu na političke i oligarhijske skupine i u skladu sa standardima EU-a; da od vlasti zatraže da deblokiraju pristup internetskim stranicama novinske kuće Azadliq, kao i triju novinskih kuća koje su primorane poslovati iz inozemstva: Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) Azerbaijan Service, Meydan TV i Azerbaycan Saati;

Trgovinska i gospodarska suradnja

| (x) | da uključe pravedne i ambiciozne odredbe o trgovini i ulaganjima, u mjeri u kojoj je to sukladno sa statusom Azerbajdžana kao države koja nije članica WTO-a, koje su u cijelosti u skladu s normama EU-a i koje ih ne ugrožavaju, posebno sanitarnim, fitosanitarnim, ekološkim, radnim i socijalnim normama te onima koje se odnose na rodnu ravnotežu i nediskriminaciju, i da osiguraju priznavanje i zaštitu prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla, posebno za vina i jaka alkoholna pića; da podrže Azerbajdžan u njegovom postupku pristupanja WTO-u; |
| --- | --- |

(x)

da uključe pravedne i ambiciozne odredbe o trgovini i ulaganjima, u mjeri u kojoj je to sukladno sa statusom Azerbajdžana kao države koja nije članica WTO-a, koje su u cijelosti u skladu s normama EU-a i koje ih ne ugrožavaju, posebno sanitarnim, fitosanitarnim, ekološkim, radnim i socijalnim normama te onima koje se odnose na rodnu ravnotežu i nediskriminaciju, i da osiguraju priznavanje i zaštitu prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla, posebno za vina i jaka alkoholna pića; da podrže Azerbajdžan u njegovom postupku pristupanja WTO-u;

| (y) | da uspostave čvrste mjere kojima će se osigurati brz napredak u smjeru poboljšanja poslovne i ulagačke klime u Azerbajdžanu, posebno u pogledu oporezivanja i upravljanja javnim financijama i javnom nabavom, s obzirom na pravila utvrđena u Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi, kako bi se omogućilo više transparentnosti, bolje upravljanje i više odgovornosti, jednak pristup i pošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

(y)

da uspostave čvrste mjere kojima će se osigurati brz napredak u smjeru poboljšanja poslovne i ulagačke klime u Azerbajdžanu, posebno u pogledu oporezivanja i upravljanja javnim financijama i javnom nabavom, s obzirom na pravila utvrđena u Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi, kako bi se omogućilo više transparentnosti, bolje upravljanje i više odgovornosti, jednak pristup i pošteno tržišno natjecanje;

Energija i druga područja suradnje

| (z) | da omoguće povećanu suradnju u energetskom sektoru u skladu sa strateškim energetskim partnerstvom EU-a i Azerbajdžana te činjenicom da Azerbajdžan slovi kao pouzdan dobavljač energije, pritom vodeći računa o suspenziji i naknadnom povlačenju Azerbajdžana iz Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (EITI) u ožujku 2017. zbog „promjena u zakonodavstvu o nevladinim organizacijama u Azerbajdžanu” koje ne udovoljava zahtjevima koji se odnose na civilno društvo; da od Azerbajdžana zahtijeva da se ponovno uskladi s tim zahtjevima kako bi mogao nastaviti sa svojim aktivnostima u EITI-u; |
| --- | --- |

(z)

da omoguće povećanu suradnju u energetskom sektoru u skladu sa strateškim energetskim partnerstvom EU-a i Azerbajdžana te činjenicom da Azerbajdžan slovi kao pouzdan dobavljač energije, pritom vodeći računa o suspenziji i naknadnom povlačenju Azerbajdžana iz Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (EITI) u ožujku 2017. zbog „promjena u zakonodavstvu o nevladinim organizacijama u Azerbajdžanu” koje ne udovoljava zahtjevima koji se odnose na civilno društvo; da od Azerbajdžana zahtijeva da se ponovno uskladi s tim zahtjevima kako bi mogao nastaviti sa svojim aktivnostima u EITI-u;

| (aa) | da također podrže diversifikaciju kombinacije izvora energije Azerbajdžana radi promicanja izvora energije bez ugljika i pripreme za doba bez korištenja ugljika, smanjujući njezinu ovisnost o fosilnim gorivima i promičući upotrebu obnovljivih izvora energije, također u interesu energetske sigurnosti; da podrže dovršetak Južnog plinskog koridora nakon razmatranja važnih pitanja koja se odnose na klimatske promjene i učinak na lokalne zajednice u odluci Europske investicijske banke o financiranju Transanatolijskog plinovoda (TANAP); |
| --- | --- |

(aa)

da također podrže diversifikaciju kombinacije izvora energije Azerbajdžana radi promicanja izvora energije bez ugljika i pripreme za doba bez korištenja ugljika, smanjujući njezinu ovisnost o fosilnim gorivima i promičući upotrebu obnovljivih izvora energije, također u interesu energetske sigurnosti; da podrže dovršetak Južnog plinskog koridora nakon razmatranja važnih pitanja koja se odnose na klimatske promjene i učinak na lokalne zajednice u odluci Europske investicijske banke o financiranju Transanatolijskog plinovoda (TANAP);

| (ab) | da u novi sporazum, u skladu s programom Unije o klimatskim promjenama, uključe ambiciozne odredbe o zaštiti okoliša i smanjenju klimatskih promjena te obveze obiju strana koje se odnose na Pariški sporazum, među ostalim uvođenjem tih politika u druge sektorske politike; |
| --- | --- |

(ab)

da u novi sporazum, u skladu s programom Unije o klimatskim promjenama, uključe ambiciozne odredbe o zaštiti okoliša i smanjenju klimatskih promjena te obveze obiju strana koje se odnose na Pariški sporazum, među ostalim uvođenjem tih politika u druge sektorske politike;

| (ac) | da pruže nove mogućnosti za pojačanu suradnju u područjima koja nisu povezana s energijom, osobito u području obrazovanja, zdravstva, prijevoza, povezivosti i turizma, kako bi se diversificiralo gospodarstvo Azerbajdžana, potaknulo otvaranje radnih mjesta, modernizirao industrijski i uslužni sektor te potaknuo održivi razvoj u poduzetništvu i istraživanjima; da omoguće više razmjena među ljudima, kako na europskoj razini, tako i u regionalnim razmjenama s armenskim nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

(ac)

da pruže nove mogućnosti za pojačanu suradnju u područjima koja nisu povezana s energijom, osobito u području obrazovanja, zdravstva, prijevoza, povezivosti i turizma, kako bi se diversificiralo gospodarstvo Azerbajdžana, potaknulo otvaranje radnih mjesta, modernizirao industrijski i uslužni sektor te potaknuo održivi razvoj u poduzetništvu i istraživanjima; da omoguće više razmjena među ljudima, kako na europskoj razini, tako i u regionalnim razmjenama s armenskim nevladinim organizacijama;

| (ad) | da pojačaju suradnju u području razmjene mladih i studenata jačanjem postojećih i već uspješnih programa kao što su Mreža mladih europskih susjeda te razvojem novih programa stipendiranja i tečajeva kao i olakšavanjem sudjelovanja u programima u području visokog obrazovanja, posebno programu ERASMUS+, koji promiče razvoj vještina, uključujući znanje jezika, i Azerbajdžancima omogućuje da upoznaju EU i njegove vrijednosti; |
| --- | --- |

(ad)

da pojačaju suradnju u području razmjene mladih i studenata jačanjem postojećih i već uspješnih programa kao što su Mreža mladih europskih susjeda te razvojem novih programa stipendiranja i tečajeva kao i olakšavanjem sudjelovanja u programima u području visokog obrazovanja, posebno programu ERASMUS+, koji promiče razvoj vještina, uključujući znanje jezika, i Azerbajdžancima omogućuje da upoznaju EU i njegove vrijednosti;

| (ae) | da također promiču gospodarski rast kroz promet i povezivost; da transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) prošire na Azerbajdžan; |
| --- | --- |

(ae)

da također promiču gospodarski rast kroz promet i povezivost; da transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) prošire na Azerbajdžan;

| (af) | da u dogledno vrijeme i ovisno o ispunjenju uvjeta, u skladu s zajedničkom izjavom sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva iz 2017., razmotre otvaranje dijaloga o liberalizaciji viznog režima s Armenijom i Azerbajdžanom, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti za sigurnu mobilnost kojom se dobro upravlja, među ostalim učinkovitom provedbom sporazumâ o pojednostavnjenju izdavanja viza i ponovnom prihvatu između stranaka; |
| --- | --- |

(af)

da u dogledno vrijeme i ovisno o ispunjenju uvjeta, u skladu s zajedničkom izjavom sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva iz 2017., razmotre otvaranje dijaloga o liberalizaciji viznog režima s Armenijom i Azerbajdžanom, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti za sigurnu mobilnost kojom se dobro upravlja, među ostalim učinkovitom provedbom sporazumâ o pojednostavnjenju izdavanja viza i ponovnom prihvatu između stranaka;

Institucionalne odredbe

| (ag) | da zajamče snažnu parlamentarnu dimenziju sporazuma kroz jačanje postojećih odredbi i mehanizama suradnje kako bi se povećao doprinos njegovoj provedbi i njegov nadzor, posebno uspostavom poboljšane međuparlamentarne strukture kojom se omogućuje redovan i konstruktivan dijalog između Europskog parlamenta i parlamenta Azerbajdžana o svim aspektima njihovih odnosa, kao i o provedbi sporazuma; |
| --- | --- |

(ag)

da zajamče snažnu parlamentarnu dimenziju sporazuma kroz jačanje postojećih odredbi i mehanizama suradnje kako bi se povećao doprinos njegovoj provedbi i njegov nadzor, posebno uspostavom poboljšane međuparlamentarne strukture kojom se omogućuje redovan i konstruktivan dijalog između Europskog parlamenta i parlamenta Azerbajdžana o svim aspektima njihovih odnosa, kao i o provedbi sporazuma;

| (ah) | da pregovore vode na što transparentniji način; da Parlament obavještavaju o svim fazama pregovora, u skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a prema kojem se „Europski parlament odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama postupka”; da Parlamentu također dostave pregovaračke tekstove i zapisnike sa svakog kruga pregovora; da podsjete Vijeće da je Sud Europske unije zbog povrede članka 218. stavka 10. UFEU-a u prošlosti već poništio odluke Vijeća o potpisivanju i sklapanju nekoliko sporazuma; da imaju na umu da Parlament u budućnosti također može uskratiti svoju suglasnost za sklapanje novih sporazuma, sve dok Vijeće ne ispuni svoje pravne obveze; |
| --- | --- |

(ah)

da pregovore vode na što transparentniji način; da Parlament obavještavaju o svim fazama pregovora, u skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a prema kojem se „Europski parlament odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama postupka”; da Parlamentu također dostave pregovaračke tekstove i zapisnike sa svakog kruga pregovora; da podsjete Vijeće da je Sud Europske unije zbog povrede članka 218. stavka 10. UFEU-a u prošlosti već poništio odluke Vijeća o potpisivanju i sklapanju nekoliko sporazuma; da imaju na umu da Parlament u budućnosti također može uskratiti svoju suglasnost za sklapanje novih sporazuma, sve dok Vijeće ne ispuni svoje pravne obveze;

| (ai) | da osiguraju da se privremena primjena novog sporazuma ne provodi sve dok Parlament ne da svoju suglasnost; da naglase da bi, ako se to ne uzme u obzir, suglasnost Europskog parlamenta u pogledu novih sporazuma i drugih budućih sporazuma mogla izostati; |
| --- | --- |

(ai)

da osiguraju da se privremena primjena novog sporazuma ne provodi sve dok Parlament ne da svoju suglasnost; da naglase da bi, ako se to ne uzme u obzir, suglasnost Europskog parlamenta u pogledu novih sporazuma i drugih budućih sporazuma mogla izostati;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te predsjedniku, vladi i parlamentu Republike Azerbajdžana. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 246, 17.9.1999., str. 3.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0440.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0493.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0267.

---

Četvrtak, 5. srpnja 2018.

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/165

---

P8_TA(2018)0312

73. zasjedanje Opće skupštine UN-a

Preporuka Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. Vijeću o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2018/2040(INI))

(2020/C 118/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a kojom je Opća skupština 3. travnja 2006. Osnovala Vijeće za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a kojom je Opća skupština 3. travnja 2006. Osnovala Vijeće za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 34. i 36., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 34. i 36.,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. te politiku Europske unije o tom pitanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. te politiku Europske unije o tom pitanju,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, njezinu preambulu i članak 18. te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, njezinu preambulu i članak 18. te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole,

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 5. srpnja 2017. o 72. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 5. srpnja 2017. o 72. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a koju je Opća skupština donijela 3. svibnja 2011. o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda kojom se EU-u jamči pravo interveniranja u Općoj skupštini UN-a, pravo podnošenja usmenih prijedloga i amandmana o kojima se glasuje na zahtjev država članica i pravo odgovora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a koju je Opća skupština donijela 3. svibnja 2011. o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda kojom se EU-u jamči pravo interveniranja u Općoj skupštini UN-a, pravo podnošenja usmenih prijedloga i amandmana o kojima se glasuje na zahtjev država članica i pravo odgovora,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. srpnja 2017. o prioritetima EU-a na 72. sjednici Opće skupštine UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. srpnja 2017. o prioritetima EU-a na 72. sjednici Opće skupštine UN-a,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima od 19. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima od 19. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a (VSUN), 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889(2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) i 2242 (2015) o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a (VSUN), 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889(2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) i 2242 (2015) o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir ključna načela sadržana u globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016., posebice ona koja se odnose na suverenitet, teritorijalni integritet i nepovredivost državnih granica, koja jednako poštuju sve države sudionice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ključna načela sadržana u globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016., posebice ona koja se odnose na suverenitet, teritorijalni integritet i nepovredivost državnih granica, koja jednako poštuju sve države sudionice,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0230/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0230/2018),

| A. | budući da su EU i njegove države članice i dalje u potpunosti posvećene multilateralizmu, globalnom upravljanju, promicanju temeljnih vrijednosti UN-a kao sastavnog dijela vanjske politike EU-a i trima stupovima sustava UN-a: ljudskim pravima, miru i sigurnosti te razvoju; budući da je multilateralni sustav koji se temelji na univerzalnim pravilima i vrijednostima najprikladniji za rješavanje kriza, izazova i prijetnji; budući da je sama budućnost tog multilateralnog sustava suočena s dosad nezabilježenim izazovima; |
| --- | --- |

A.

budući da su EU i njegove države članice i dalje u potpunosti posvećene multilateralizmu, globalnom upravljanju, promicanju temeljnih vrijednosti UN-a kao sastavnog dijela vanjske politike EU-a i trima stupovima sustava UN-a: ljudskim pravima, miru i sigurnosti te razvoju; budući da je multilateralni sustav koji se temelji na univerzalnim pravilima i vrijednostima najprikladniji za rješavanje kriza, izazova i prijetnji; budući da je sama budućnost tog multilateralnog sustava suočena s dosad nezabilježenim izazovima;

| B. | budući da je u Globalnoj strategiji EU-a odražena težina današnjih globalnih izazova, koji zahtijevaju snažniji i učinkovitiji UN i produbljivanje suradnje na razini država članica unutar EU-a, kao i unutar UN-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je u Globalnoj strategiji EU-a odražena težina današnjih globalnih izazova, koji zahtijevaju snažniji i učinkovitiji UN i produbljivanje suradnje na razini država članica unutar EU-a, kao i unutar UN-a;

| C. | budući da je nužno da države članice EU-a poduzmu sve moguće napore kako bi koordinirale svoja djelovanja u organima i tijelima sustava UN-a i zauzele zajednički stav na temelju međunarodnog prava u području ljudskih prava i temeljnih vrijednosti EU-a; budući da se ta suradnja treba temeljiti na zajedničkim naporima u cilju sprječavanja daljnjeg pogoršanja aktualnih sukoba i njihovog rješavanja, promicanja djelotvornog razoružanja i kontrole oružja, posebno nuklearnih arsenala, provođenja ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama te doprinošenja međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima, na temelju mandata iz članka 34.1 UEU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je nužno da države članice EU-a poduzmu sve moguće napore kako bi koordinirale svoja djelovanja u organima i tijelima sustava UN-a i zauzele zajednički stav na temelju međunarodnog prava u području ljudskih prava i temeljnih vrijednosti EU-a; budući da se ta suradnja treba temeljiti na zajedničkim naporima u cilju sprječavanja daljnjeg pogoršanja aktualnih sukoba i njihovog rješavanja, promicanja djelotvornog razoružanja i kontrole oružja, posebno nuklearnih arsenala, provođenja ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama te doprinošenja međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima, na temelju mandata iz članka 34.1 UEU-a;

| D. | budući da se globalni politički poredak i sigurnosno okružje brzo mijenjaju te iziskuju hitne reakcije na globalnoj razini; budući da su Ujedinjeni narodi i dalje u srži multilateralnog sustava suradnje njegovih zemalja članica za suočavanje s tim izazovima i najprimjereniji za rješavanje međunarodnih kriza, globalnih izazova i prijetnji; |
| --- | --- |

D.

budući da se globalni politički poredak i sigurnosno okružje brzo mijenjaju te iziskuju hitne reakcije na globalnoj razini; budući da su Ujedinjeni narodi i dalje u srži multilateralnog sustava suradnje njegovih zemalja članica za suočavanje s tim izazovima i najprimjereniji za rješavanje međunarodnih kriza, globalnih izazova i prijetnji;

| E. | budući da je svijet suočen s brojnim globalnim izazovima povezanim s postojećim i novim sukobima i njihovim posljedicama, kao što su klimatske promjene i terorizam, koji se trebaju rješavati na globalnoj razini; budući da se trenutačna struktura VSUN-a i dalje temelji na zastarjelom političkom scenariju, a njegov postupak donošenja odluka nije u skladu s promjenljivim globalnim okruženjem; budući da su EU i njegove države članice bile ključne u oblikovanju globalnog Programa UN-a do 2030., a EU ostaje posvećen svojoj ulozi predvodnika u mobilizaciji svih vrsta provedbe i snažnog mehanizma daljnjeg praćenja, nadzora i kontrole u cilju jamčenja napretka i odgovornosti; budući da se to očituje u vanjskom djelovanju EU-a i ostalim politikama u okviru financijskih instrumenata EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je svijet suočen s brojnim globalnim izazovima povezanim s postojećim i novim sukobima i njihovim posljedicama, kao što su klimatske promjene i terorizam, koji se trebaju rješavati na globalnoj razini; budući da se trenutačna struktura VSUN-a i dalje temelji na zastarjelom političkom scenariju, a njegov postupak donošenja odluka nije u skladu s promjenljivim globalnim okruženjem; budući da su EU i njegove države članice bile ključne u oblikovanju globalnog Programa UN-a do 2030., a EU ostaje posvećen svojoj ulozi predvodnika u mobilizaciji svih vrsta provedbe i snažnog mehanizma daljnjeg praćenja, nadzora i kontrole u cilju jamčenja napretka i odgovornosti; budući da se to očituje u vanjskom djelovanju EU-a i ostalim politikama u okviru financijskih instrumenata EU-a;

| F. | budući da su tri stupa UN-a: mir i sigurnost, ljudska prava i razvoj, neodvojivi i uzajamno se osnažuju; budući da je prvotna svrha UN-a koja se odnosi na očuvanje mira ugrožena zbog neprekidnih složenih kriza; |
| --- | --- |

F.

budući da su tri stupa UN-a: mir i sigurnost, ljudska prava i razvoj, neodvojivi i uzajamno se osnažuju; budući da je prvotna svrha UN-a koja se odnosi na očuvanje mira ugrožena zbog neprekidnih složenih kriza;

| G. | budući da su opterećujući birokratski postupci te složena i kruta struktura UN-a ponekad bili smetnja pravilnom funkcioniranju te institucije i njezinoj sposobnosti da brzo reagira na krize i globalne izazove; |
| --- | --- |

G.

budući da su opterećujući birokratski postupci te složena i kruta struktura UN-a ponekad bili smetnja pravilnom funkcioniranju te institucije i njezinoj sposobnosti da brzo reagira na krize i globalne izazove;

| H. | budući da je za uspješan odgovor na globalne krize, prijetnje i izazove potreban učinkovit multilateralni sustav utemeljen na univerzalnim pravilima i vrijednostima; |
| --- | --- |

H.

budući da je za uspješan odgovor na globalne krize, prijetnje i izazove potreban učinkovit multilateralni sustav utemeljen na univerzalnim pravilima i vrijednostima;

| I. | budući da više nacionalističkih i protekcionističkih pokreta diljem svijeta dovodi u pitanje međunarodni poredak koji se temelji na suradnji, dijalogu i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

I.

budući da više nacionalističkih i protekcionističkih pokreta diljem svijeta dovodi u pitanje međunarodni poredak koji se temelji na suradnji, dijalogu i ljudskim pravima;

| J. | budući da je zbog sve većeg broja zadaća u okviru sustava UN-a potrebno osigurati odgovarajuće financiranje od strane njegovih zemalja članica; budući da postoji sve veći nesklad između potreba te organizacije i financiranja koje joj se pruža; budući da, s obzirom na namjeru SAD-a da smanji doprinose proračunu UN-a, EU i njegove države članice zajedno nastavljaju pružati najveći financijski doprinos UN-u i trebali bi aktivno podupirati glavnog tajnika UN-a u njegovim naporima da osigura pravilno funkcioniranje i financiranje UN-a, prvenstveno u cilju iskorjenjivanja siromaštva, promicanja dugoročnog mira i stabilnosti, zaštite ljudskih prava, borbe protiv socijalne nejednakosti te pružanja humanitarne pomoći stanovništvu, državama i regijama suočenima sa svim oblicima kriza, bilo prirodnima, bilo onima prouzročenima ljudskim djelovanjem; budući da bi doprinosi EU-a UN-u trebali biti vidljiviji; budući da su agencije UN-a, uključujući Agenciju Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA), pretrpjele znatne financijske rezove; budući da je trenutačna ukupna razina financiranja UN-a i dalje nedovoljna da bi organizacija mogla izvršavati svoj mandat i suočiti se s trenutačnim globalnim izazovima; |
| --- | --- |

J.

budući da je zbog sve većeg broja zadaća u okviru sustava UN-a potrebno osigurati odgovarajuće financiranje od strane njegovih zemalja članica; budući da postoji sve veći nesklad između potreba te organizacije i financiranja koje joj se pruža; budući da, s obzirom na namjeru SAD-a da smanji doprinose proračunu UN-a, EU i njegove države članice zajedno nastavljaju pružati najveći financijski doprinos UN-u i trebali bi aktivno podupirati glavnog tajnika UN-a u njegovim naporima da osigura pravilno funkcioniranje i financiranje UN-a, prvenstveno u cilju iskorjenjivanja siromaštva, promicanja dugoročnog mira i stabilnosti, zaštite ljudskih prava, borbe protiv socijalne nejednakosti te pružanja humanitarne pomoći stanovništvu, državama i regijama suočenima sa svim oblicima kriza, bilo prirodnima, bilo onima prouzročenima ljudskim djelovanjem; budući da bi doprinosi EU-a UN-u trebali biti vidljiviji; budući da su agencije UN-a, uključujući Agenciju Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA), pretrpjele znatne financijske rezove; budući da je trenutačna ukupna razina financiranja UN-a i dalje nedovoljna da bi organizacija mogla izvršavati svoj mandat i suočiti se s trenutačnim globalnim izazovima;

| K. | budući da su demokracija, ljudska prava i vladavina prava pod sve većom prijetnjom u raznim regijama svijeta i da se prostor djelovanja civilnog društva u mnogim državama članicama UN-a sve više smanjuje; budući da se borci za ljudska prava i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sve više prijetnji i rizika diljem svijeta zbog svojeg legitimnog djelovanja; |
| --- | --- |

K.

budući da su demokracija, ljudska prava i vladavina prava pod sve većom prijetnjom u raznim regijama svijeta i da se prostor djelovanja civilnog društva u mnogim državama članicama UN-a sve više smanjuje; budući da se borci za ljudska prava i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sve više prijetnji i rizika diljem svijeta zbog svojeg legitimnog djelovanja;

| L. | budući da su promicanje i zaštita ljudskih prava u središtu multilateralizma i središnji stup sustava UN-a; budući da EU snažno podupire sva ljudska prava, koja su univerzalna, nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana; budući da je EU jedan od najvećih zaštitnika i promicatelja ljudskih prava, temeljnih sloboda, kulturnih vrijednosti i raznolikosti, demokracije i vladavine prava; budući da su te vrijednosti pod sve većom prijetnjom u raznim regijama svijeta; budući da se borci za ljudska prava i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sve više prijetnji i rizika zbog svojeg legitimnog djelovanja i da im sve češće prijeti odmazda zbog suradnje s tijelima i mehanizmima UN-a; budući da međunarodna zajednica i EU moraju pojačati svoje napore kako bi pružili zaštitu i potporu borcima za ljudska prava te očuvali međunarodne standarde demokracije, ljudskih prava i vladavine prava, posebno u pogledu prava manjina ili ugroženih osoba, uključujući žene, djecu, mlade ljude, etničke, rasne ili vjerske manjine, migrante, izbjeglice i interno raseljene osobe, osobe s invaliditetom, lezbijke, homoseksualce, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe (LGBTI) i autohtone narode; |
| --- | --- |

L.

budući da su promicanje i zaštita ljudskih prava u središtu multilateralizma i središnji stup sustava UN-a; budući da EU snažno podupire sva ljudska prava, koja su univerzalna, nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana; budući da je EU jedan od najvećih zaštitnika i promicatelja ljudskih prava, temeljnih sloboda, kulturnih vrijednosti i raznolikosti, demokracije i vladavine prava; budući da su te vrijednosti pod sve većom prijetnjom u raznim regijama svijeta; budući da se borci za ljudska prava i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sve više prijetnji i rizika zbog svojeg legitimnog djelovanja i da im sve češće prijeti odmazda zbog suradnje s tijelima i mehanizmima UN-a; budući da međunarodna zajednica i EU moraju pojačati svoje napore kako bi pružili zaštitu i potporu borcima za ljudska prava te očuvali međunarodne standarde demokracije, ljudskih prava i vladavine prava, posebno u pogledu prava manjina ili ugroženih osoba, uključujući žene, djecu, mlade ljude, etničke, rasne ili vjerske manjine, migrante, izbjeglice i interno raseljene osobe, osobe s invaliditetom, lezbijke, homoseksualce, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe (LGBTI) i autohtone narode;

| 1. | predlaže Vijeću sljedeće:


  Reforma sustava UN-a, uključujući reformu Vijeća sigurnosti








  (a) | da aktivno podupire plan reformi glavnog tajnika UN-a, koji se sastoji od triju stupova, kako bi sustav UN-a postao doista koordiniran, učinkovit, djelotvoran, integriran, transparentan i odgovoran; da podupre racionalizaciju mirovne i sigurnosne strukture, koja mora postati učinkovitija, usredotočenija, primjerenije financirana i operativnija, s uravnoteženijom podjelom ovlasti i raznolikijom regionalnom reprezentacijom u svim njegovim tijelima; |
| --- | --- | --- |

1.

Reforma sustava UN-a, uključujući reformu Vijeća sigurnosti

(a)

da aktivno podupire plan reformi glavnog tajnika UN-a, koji se sastoji od triju stupova, kako bi sustav UN-a postao doista koordiniran, učinkovit, djelotvoran, integriran, transparentan i odgovoran; da podupre racionalizaciju mirovne i sigurnosne strukture, koja mora postati učinkovitija, usredotočenija, primjerenije financirana i operativnija, s uravnoteženijom podjelom ovlasti i raznolikijom regionalnom reprezentacijom u svim njegovim tijelima;

| (b) | da podrži smanjenje birokracije, pojednostavljenje postupaka i decentralizirano odlučivanje, uz veću transparentnost i odgovornost tijekom misija i rada osoblja UN-a, posebno u pogledu njihovih operacija na terenu; |
| --- | --- |

(b)

da podrži smanjenje birokracije, pojednostavljenje postupaka i decentralizirano odlučivanje, uz veću transparentnost i odgovornost tijekom misija i rada osoblja UN-a, posebno u pogledu njihovih operacija na terenu;

| (c) | da podupre napore glavnog tajnika UN-a da uvede znatnu izmjenu kojom bi se razvojni sustav UN-a uskladio s prioritetima Programa održivog razvoja do 2030., ciljevima održivog razvoja i načela odgovornosti za pružanje zaštite (R2P) i kako bi mogao na bolji način podupirati njihovu provedbu; |
| --- | --- |

(c)

da podupre napore glavnog tajnika UN-a da uvede znatnu izmjenu kojom bi se razvojni sustav UN-a uskladio s prioritetima Programa održivog razvoja do 2030., ciljevima održivog razvoja i načela odgovornosti za pružanje zaštite (R2P) i kako bi mogao na bolji način podupirati njihovu provedbu;

| (d) | da pozove države članice UN-a da glavnom tajniku i zamjeniku glavnog tajnika UN-a i njihovim tijelima daju veće ovlasti u procesu racionalizacije sustava upravljanja UN-om u svrhu promicanja veće učinkovitosti, fleksibilnosti, sposobnosti za pružanje odgovora i vrijednosti za uloženi novac UN-a i njegovih agencija; |
| --- | --- |

(d)

da pozove države članice UN-a da glavnom tajniku i zamjeniku glavnog tajnika UN-a i njihovim tijelima daju veće ovlasti u procesu racionalizacije sustava upravljanja UN-om u svrhu promicanja veće učinkovitosti, fleksibilnosti, sposobnosti za pružanje odgovora i vrijednosti za uloženi novac UN-a i njegovih agencija;

| (e) | da sve države članice UN-a podsjeti na njihovu odgovornost da nastave pružati financijska sredstva svim agencijama UN-a i da ispune svoje obveze u pogledu izdataka za razvojnu pomoć, pritom povećavajući djelotvornost i učinkovitost te pozivajući vlade na odgovornost za provedbu globalnih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

(e)

da sve države članice UN-a podsjeti na njihovu odgovornost da nastave pružati financijska sredstva svim agencijama UN-a i da ispune svoje obveze u pogledu izdataka za razvojnu pomoć, pritom povećavajući djelotvornost i učinkovitost te pozivajući vlade na odgovornost za provedbu globalnih ciljeva održivog razvoja;

| (f) | da aktivno podupre napore glavnog tajnika UN-a u provedbi strategije UN-a o rodnoj jednakosti kao ključnog alata za osiguravanje jednake zastupljenosti žena u sustavu UN-a; da imenuje veći broj žena, a osobito pripadnica manjina, na funkcije višeg rukovodstva u sjedištu UN-a te da donese rodno osviještene politike i provodi načela jednakosti spolova pri donošenju proračuna; da pozove EU i UN da u misijama i operacijama angažiraju više policajki i vojnikinja; da ustraje na savjetnicima za rodna pitanja među različitim sektorima u pojedinačnim misijama i operacijama te na konkretnim akcijskim planovima kojima se utvrđuje provedba rezolucija VSUN-a 1325 i 2242 na razini svake misije i operacije; da osigura da sve snage UN-a zadovoljavaju jednake minimalne uvjete obrazovanja i vještina te da to mora uključivati jasnu rodnu i antirasističku perspektivu te onu koja uključuje pripadnike LGBTI zajednice, s nultom stopom tolerancije za sve oblike seksualnog iskorištavanja i nasilja, uključujući učinkovitu funkciju zviždača u UN-u kako bi se anonimno mogli prijavljivati prekršaji koje je osoblje UN-a počinilo nad osobljem UN-a ili lokalnim stanovništvom; |
| --- | --- |

(f)

da aktivno podupre napore glavnog tajnika UN-a u provedbi strategije UN-a o rodnoj jednakosti kao ključnog alata za osiguravanje jednake zastupljenosti žena u sustavu UN-a; da imenuje veći broj žena, a osobito pripadnica manjina, na funkcije višeg rukovodstva u sjedištu UN-a te da donese rodno osviještene politike i provodi načela jednakosti spolova pri donošenju proračuna; da pozove EU i UN da u misijama i operacijama angažiraju više policajki i vojnikinja; da ustraje na savjetnicima za rodna pitanja među različitim sektorima u pojedinačnim misijama i operacijama te na konkretnim akcijskim planovima kojima se utvrđuje provedba rezolucija VSUN-a 1325 i 2242 na razini svake misije i operacije; da osigura da sve snage UN-a zadovoljavaju jednake minimalne uvjete obrazovanja i vještina te da to mora uključivati jasnu rodnu i antirasističku perspektivu te onu koja uključuje pripadnike LGBTI zajednice, s nultom stopom tolerancije za sve oblike seksualnog iskorištavanja i nasilja, uključujući učinkovitu funkciju zviždača u UN-u kako bi se anonimno mogli prijavljivati prekršaji koje je osoblje UN-a počinilo nad osobljem UN-a ili lokalnim stanovništvom;

| (g) | da istakne važnost koju države članice EU-a pridaju koordiniranju svojega djelovanja u okviru organa i tijela sustava UN-a; |
| --- | --- |

(g)

da istakne važnost koju države članice EU-a pridaju koordiniranju svojega djelovanja u okviru organa i tijela sustava UN-a;

| (h) | da pozove na sveobuhvatnu reformu VSUN-a kako bi se poboljšala njegova reprezentativnost na temelju širokog konsenzusa i zajamčilo njegovo brže i djelotvornije reagiranje na prijetnje međunarodnom miru i sigurnosti; da promiče revitalizaciju rada Opće skupštine te poboljšanu koordinaciju i dosljednost djelovanja svih institucija UN-a; |
| --- | --- |

(h)

da pozove na sveobuhvatnu reformu VSUN-a kako bi se poboljšala njegova reprezentativnost na temelju širokog konsenzusa i zajamčilo njegovo brže i djelotvornije reagiranje na prijetnje međunarodnom miru i sigurnosti; da promiče revitalizaciju rada Opće skupštine te poboljšanu koordinaciju i dosljednost djelovanja svih institucija UN-a;

| (i) | da udvostruči napore posebice u reformi Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, ponajprije znatnim ograničenjem ili regulacijom korištenja prava na veto, posebno u slučajevima kada postoje dokazi o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti, što je ometalo proces donošenja odluka, i izmjenom njegova sastava kako bi bolje odražavao današnje globalno stanje, među ostalim uvođenjem stalnog mjesta za Europsku uniju; |
| --- | --- |

(i)

da udvostruči napore posebice u reformi Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, ponajprije znatnim ograničenjem ili regulacijom korištenja prava na veto, posebno u slučajevima kada postoje dokazi o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti, što je ometalo proces donošenja odluka, i izmjenom njegova sastava kako bi bolje odražavao današnje globalno stanje, među ostalim uvođenjem stalnog mjesta za Europsku uniju;

| (j) | da pozove EU i njegove države članice da zauzmu zajednički stav; da podupre napore Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), delegacija EU-a u New Yorku i Ženevi te država članica u poboljšanju usklađenosti stajališta EU-a i postizanju zajedničkog stajališta EU-a prilikom glasovanja kako bi se povećala dosljednost i vjerodostojnost EU-a u UN-u; |
| --- | --- |

(j)

da pozove EU i njegove države članice da zauzmu zajednički stav; da podupre napore Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), delegacija EU-a u New Yorku i Ženevi te država članica u poboljšanju usklađenosti stajališta EU-a i postizanju zajedničkog stajališta EU-a prilikom glasovanja kako bi se povećala dosljednost i vjerodostojnost EU-a u UN-u;

| (k) | da ponovno istakne svoju potporu radu odjela posebnih postupaka Vijeća za ljudska prava UN-a, uključujući rad posebnih izvjestitelja, kao i drugih tematskih mehanizama i mehanizmima za ljudska prava za pojedine zemlje, te da ponovno pozove sve države stranke UN-a da upute otvoreni poziv svim posebnim izvjestiteljima da posjete njihove zemlje; |
| --- | --- |

(k)

da ponovno istakne svoju potporu radu odjela posebnih postupaka Vijeća za ljudska prava UN-a, uključujući rad posebnih izvjestitelja, kao i drugih tematskih mehanizama i mehanizmima za ljudska prava za pojedine zemlje, te da ponovno pozove sve države stranke UN-a da upute otvoreni poziv svim posebnim izvjestiteljima da posjete njihove zemlje;

| (l) | da podrži uspostavu međuvladinog otvorenog i uključivog pripremnog procesa pod pokroviteljstvom Opće skupštine UN-a za sastanak na vrhu UN-a 2020., povodom 75. obljetnice Ujedinjenih naroda, u kojem će se razmatrati opsežne mjere reformi za obnovu i jačanje Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

(l)

da podrži uspostavu međuvladinog otvorenog i uključivog pripremnog procesa pod pokroviteljstvom Opće skupštine UN-a za sastanak na vrhu UN-a 2020., povodom 75. obljetnice Ujedinjenih naroda, u kojem će se razmatrati opsežne mjere reformi za obnovu i jačanje Ujedinjenih naroda;

| (m) | da zagovara uspostavu Parlamentarne skupštine Ujedinjenih naroda (UNPA) u okviru sustava UN-a kako bi se povećala demokratska obilježja, demokratska odgovornost i transparentnost globalnog upravljanja, kako bi se omogućilo povećano sudjelovanje građana u aktivnostima UN-a te posebno kako bi se doprinijelo uspješnoj provedbi UN-ovog Programa razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

(m)

da zagovara uspostavu Parlamentarne skupštine Ujedinjenih naroda (UNPA) u okviru sustava UN-a kako bi se povećala demokratska obilježja, demokratska odgovornost i transparentnost globalnog upravljanja, kako bi se omogućilo povećano sudjelovanje građana u aktivnostima UN-a te posebno kako bi se doprinijelo uspješnoj provedbi UN-ovog Programa razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja;

Mir i sigurnost

| (n) | da pozove EU i UN da se nadopunjavaju i međusobno podupiru svaki put kada su mir i sigurnost ugroženi; da pokrene strukturiranu političku suradnju između EU-a i UN-a; |
| --- | --- |

(n)

da pozove EU i UN da se nadopunjavaju i međusobno podupiru svaki put kada su mir i sigurnost ugroženi; da pokrene strukturiranu političku suradnju između EU-a i UN-a;

| (o) | da promiče veće obveze država članica prema miru i sigurnosti, kako na međunarodnoj tako i na unutarnjoj razini; da pruži podršku glavnom tajniku UN-a u njegovim naporima za povećanje uključenosti UN-a u mirovnim pregovorima; da od UN-a traži da prednost da sprečavanju, posredovanju i političkim rješenjima sukoba, istodobno rješavajući njihove temeljne uzroke i pokretače; da nastavi pružati podršku radu, djelovanju i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da poveća podršku država članica mirovnim operacijama i operacijama za izgradnju mira koje provodi UN, posebno što se tiče doprinosa u vidu osoblja i opreme, te da u tom smislu naglasi posredničku ulogu EU-a; da osigura bolju vidljivost za tu podršku i doprinos; da zajamči da sve mirovne operacije i operacije za izgradnju mira koje provodi UN imaju mandat za ljudska prava i odgovarajuće osoblje za izvršavanje te funkcije; |
| --- | --- |

(o)

da promiče veće obveze država članica prema miru i sigurnosti, kako na međunarodnoj tako i na unutarnjoj razini; da pruži podršku glavnom tajniku UN-a u njegovim naporima za povećanje uključenosti UN-a u mirovnim pregovorima; da od UN-a traži da prednost da sprečavanju, posredovanju i političkim rješenjima sukoba, istodobno rješavajući njihove temeljne uzroke i pokretače; da nastavi pružati podršku radu, djelovanju i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da poveća podršku država članica mirovnim operacijama i operacijama za izgradnju mira koje provodi UN, posebno što se tiče doprinosa u vidu osoblja i opreme, te da u tom smislu naglasi posredničku ulogu EU-a; da osigura bolju vidljivost za tu podršku i doprinos; da zajamči da sve mirovne operacije i operacije za izgradnju mira koje provodi UN imaju mandat za ljudska prava i odgovarajuće osoblje za izvršavanje te funkcije;

| (p) | da produbi suradnju s UN-om u okviru strateškog partnerstva za očuvanje mira i upravljanje kriznim situacijama; da potiče suradnju između EU-a i UN-a u pogledu reforme sigurnosnog sektora (SSR); da od UN-a traži da mirovne operacije učini vjerodostojnijima i transparentnijima uspostavom i jačanjem učinkovitih mehanizama za sprečavanje moguće zlouporabe od strane osoblja UN-a te da ga pozove na odgovornost; da tijekom cijelog razdoblja trajanja misija zauzme multilateralni pristup; da poveća interakciju s lokalnim zajednicama, jamčeći im zaštitu i pomoć; da osigura da je zaštita civila u samom središtu njegovih mirovnih zadaća; da ojača potporu lokalnim dionicima tako što će najugroženijim skupinama omogućiti da djeluju kao nositelji promjena i stvoriti prostor za njihovo uključivanje u sve faze humanitarnog rada i izgradnje mira; da od UN-a traži da smanji ukupni utjecaj na okoliš svojih mirovnih operacija te da ostvari poboljšanje troškovne učinkovitosti, sigurnosti i zaštite kako za svoje postrojbe, tako i za civile u zemljama domaćinima; |
| --- | --- |

(p)

da produbi suradnju s UN-om u okviru strateškog partnerstva za očuvanje mira i upravljanje kriznim situacijama; da potiče suradnju između EU-a i UN-a u pogledu reforme sigurnosnog sektora (SSR); da od UN-a traži da mirovne operacije učini vjerodostojnijima i transparentnijima uspostavom i jačanjem učinkovitih mehanizama za sprečavanje moguće zlouporabe od strane osoblja UN-a te da ga pozove na odgovornost; da tijekom cijelog razdoblja trajanja misija zauzme multilateralni pristup; da poveća interakciju s lokalnim zajednicama, jamčeći im zaštitu i pomoć; da osigura da je zaštita civila u samom središtu njegovih mirovnih zadaća; da ojača potporu lokalnim dionicima tako što će najugroženijim skupinama omogućiti da djeluju kao nositelji promjena i stvoriti prostor za njihovo uključivanje u sve faze humanitarnog rada i izgradnje mira; da od UN-a traži da smanji ukupni utjecaj na okoliš svojih mirovnih operacija te da ostvari poboljšanje troškovne učinkovitosti, sigurnosti i zaštite kako za svoje postrojbe, tako i za civile u zemljama domaćinima;

| (q) | da naglasi da globalne i regionalne prijetnje te zajednički globalni problemi zahtijevaju brži odgovor i preuzimanje odgovornosti cijele međunarodne zajednice; da naglasi da u slučaju nemogućnosti ili nespremnosti države da ispuni svoju odgovornost za pružanje zaštite, tu odgovornost preuzima međunarodna zajednica, uključujući sve stalne članice Vijeća sigurnosti UN-a, uz sudjelovanje svih ostalih velikih gospodarstava u nastajanju i zemalja u razvoju, kao i da one odgovorne za kršenje međunarodnog zakona treba u skladu s time privesti pravdi; da ojača kapacitete Plavih kaciga; da od EU-a traži da potakne zemlje u usponu i zemlje u razvoju da se pridruže međunarodnoj zajednici u poduzimanju mjera u okviru njezine odgovornosti pružanja zaštite; |
| --- | --- |

(q)

da naglasi da globalne i regionalne prijetnje te zajednički globalni problemi zahtijevaju brži odgovor i preuzimanje odgovornosti cijele međunarodne zajednice; da naglasi da u slučaju nemogućnosti ili nespremnosti države da ispuni svoju odgovornost za pružanje zaštite, tu odgovornost preuzima međunarodna zajednica, uključujući sve stalne članice Vijeća sigurnosti UN-a, uz sudjelovanje svih ostalih velikih gospodarstava u nastajanju i zemalja u razvoju, kao i da one odgovorne za kršenje međunarodnog zakona treba u skladu s time privesti pravdi; da ojača kapacitete Plavih kaciga; da od EU-a traži da potakne zemlje u usponu i zemlje u razvoju da se pridruže međunarodnoj zajednici u poduzimanju mjera u okviru njezine odgovornosti pružanja zaštite;

| (r) | da pozdravi suradnju između EU-a, UN-a i drugih međuvladinih organizacija, kao što je trilateralna suradnja između Afričke unije (AU), EU-a i UN-a, kao snažno sredstvo jačanja multilateralizma i globalnog upravljanja te pružanja pomoći onima kojima je potrebna međunarodna zaštita, istodobno osiguravajući poštovanje ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava, te da u tom smislu od EU-a, UN-a i AU-a traži da poduzmu zajedničke napore za izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

(r)

da pozdravi suradnju između EU-a, UN-a i drugih međuvladinih organizacija, kao što je trilateralna suradnja između Afričke unije (AU), EU-a i UN-a, kao snažno sredstvo jačanja multilateralizma i globalnog upravljanja te pružanja pomoći onima kojima je potrebna međunarodna zaštita, istodobno osiguravajući poštovanje ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava, te da u tom smislu od EU-a, UN-a i AU-a traži da poduzmu zajedničke napore za izgradnju kapaciteta;

| (s) | da nastavi promicati široku definiciju koncepta ljudske sigurnosti i načela odgovornosti za pružanje zaštite (R2P) te da nastavi promicati snažnu ulogu UN-a u njihovoj provedbi; da dodatno ojača ulogu načela odgovornosti za pružanje zaštite kao važnog načela za rad država članica UN-a na rješavanju sukoba, ljudskim pravima i razvoju; da i dalje podržava napore za nastavak operacionalizacije načela odgovornosti za pružanje zaštite i da podržava UN u njegovoj ključnoj ulozi pružanja pomoći državama u provedbi načela odgovornosti za pružanje zaštite kako bi se poduprla ljudska prava, vladavina prava i međunarodno humanitarno pravo; da podsjeti na predanost EU-a provedbi načela odgovornosti za pružanje zaštite te sprječavanju i zaustavljanju povreda ljudskih prava u kontekstu teških zločina; |
| --- | --- |

(s)

da nastavi promicati široku definiciju koncepta ljudske sigurnosti i načela odgovornosti za pružanje zaštite (R2P) te da nastavi promicati snažnu ulogu UN-a u njihovoj provedbi; da dodatno ojača ulogu načela odgovornosti za pružanje zaštite kao važnog načela za rad država članica UN-a na rješavanju sukoba, ljudskim pravima i razvoju; da i dalje podržava napore za nastavak operacionalizacije načela odgovornosti za pružanje zaštite i da podržava UN u njegovoj ključnoj ulozi pružanja pomoći državama u provedbi načela odgovornosti za pružanje zaštite kako bi se poduprla ljudska prava, vladavina prava i međunarodno humanitarno pravo; da podsjeti na predanost EU-a provedbi načela odgovornosti za pružanje zaštite te sprječavanju i zaustavljanju povreda ljudskih prava u kontekstu teških zločina;

| (t) | da upotrijebi sve raspoložive instrumente za poboljšanje usklađenosti djelovanja državnih i nedržavnih dionika s međunarodnim humanitarnim pravom; da podrži napore pod vodstvom Međunarodnog odbora Crvenog križa usmjerene na uspostavu učinkovitog mehanizma za jačanje usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

(t)

da upotrijebi sve raspoložive instrumente za poboljšanje usklađenosti djelovanja državnih i nedržavnih dionika s međunarodnim humanitarnim pravom; da podrži napore pod vodstvom Međunarodnog odbora Crvenog križa usmjerene na uspostavu učinkovitog mehanizma za jačanje usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom;

| (u) | da ponovo istakne svoju nedvosmislenu osudu terorizma i svoju punu podršku mjerama kojima je cilj poraz i iskorjenjivanje terorističkih organizacija, a posebno Daiša/ISIL-a, koje predstavljaju jasnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; da zajedno s Općom skupštinom UN-a i Vijećem sigurnosti UN-a radi na borbi protiv financiranja terorizma, uzimajući u obzir preporuku Parlamenta od 1. ožujka 2018. (3), i da gradi mehanizme za identificiranje terorista i terorističkih organizacija te jača mehanizme zamrzavanja imovine u cijelom svijetu u cilju potpore Istraživačkom institutu UN-a za međuregionalni kriminal i pravdu (UNICRI) u provedbi i operacionalizaciji Globalnog foruma za borbu protiv terorizma (GCTF) na temelju globalne inicijative protiv transnacionalnog organiziranog kriminala; da ojača zajedničke napore EU-a i UN-a u borbi protiv temeljnih uzroka terorizma, osobito u suzbijanju hibridnih prijetnji i razvijanju istraživanja i izgradnje kapaciteta u području kiberobrane; da se osloni na postojeće inicijative lokalnih partnera za osmišljavanje, provedbu i razvoj strategija za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista; da pojača napore u suzbijanju novačenja terorista i borbi protiv terorističke propagande preko društvenih medija, ali i preko mreža radikalnih propovjednika mržnje; da pruži podršku aktivnostima za jačanje otpornosti zajednica koje su podložne radikalizaciji, među ostalim rješavanjem ekonomskih, socijalnih, kulturnih i političkih uzroka koji do nje dovode; da pojača djelotvornost međunarodne policijske, pravne i pravosudne suradnje u borbi protiv terorizma i prekograničnog kriminala; da promiče obrazovanje kao alat za sprječavanje terorizma; da podrži politike protiv radikalizacije i politike deradikalizacije u skladu s Planom djelovanja UN-a za sprječavanje nasilnog ekstremizma; da podupre povećani doprinos EU-a inicijativama UN-a za izgradnju kapaciteta u vezi s borbom protiv stranih terorističkih boraca i nasilnog ekstremizma; |
| --- | --- |

(u)

da ponovo istakne svoju nedvosmislenu osudu terorizma i svoju punu podršku mjerama kojima je cilj poraz i iskorjenjivanje terorističkih organizacija, a posebno Daiša/ISIL-a, koje predstavljaju jasnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; da zajedno s Općom skupštinom UN-a i Vijećem sigurnosti UN-a radi na borbi protiv financiranja terorizma, uzimajući u obzir preporuku Parlamenta od 1. ožujka 2018. (3), i da gradi mehanizme za identificiranje terorista i terorističkih organizacija te jača mehanizme zamrzavanja imovine u cijelom svijetu u cilju potpore Istraživačkom institutu UN-a za međuregionalni kriminal i pravdu (UNICRI) u provedbi i operacionalizaciji Globalnog foruma za borbu protiv terorizma (GCTF) na temelju globalne inicijative protiv transnacionalnog organiziranog kriminala; da ojača zajedničke napore EU-a i UN-a u borbi protiv temeljnih uzroka terorizma, osobito u suzbijanju hibridnih prijetnji i razvijanju istraživanja i izgradnje kapaciteta u području kiberobrane; da se osloni na postojeće inicijative lokalnih partnera za osmišljavanje, provedbu i razvoj strategija za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista; da pojača napore u suzbijanju novačenja terorista i borbi protiv terorističke propagande preko društvenih medija, ali i preko mreža radikalnih propovjednika mržnje; da pruži podršku aktivnostima za jačanje otpornosti zajednica koje su podložne radikalizaciji, među ostalim rješavanjem ekonomskih, socijalnih, kulturnih i političkih uzroka koji do nje dovode; da pojača djelotvornost međunarodne policijske, pravne i pravosudne suradnje u borbi protiv terorizma i prekograničnog kriminala; da promiče obrazovanje kao alat za sprječavanje terorizma; da podrži politike protiv radikalizacije i politike deradikalizacije u skladu s Planom djelovanja UN-a za sprječavanje nasilnog ekstremizma; da podupre povećani doprinos EU-a inicijativama UN-a za izgradnju kapaciteta u vezi s borbom protiv stranih terorističkih boraca i nasilnog ekstremizma;

| (v) | da zahtijeva snažnije multilateralne obveze za pronalazak održivih političkih rješenja za aktualne sukobe na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi; da nastavi pružati podršku radu, djelovanju i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da podupre ulogu EU-a u humanitarnom području; da traži trajnu humanitarnu, financijsku i političku pomoć međunarodne zajednice; da pozove na odgovornost osobe odgovorne za povrede međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava u području ljudskih prava te da radi na trenutačnom prekidu nasilja; da ustraje na tome da je jedino rješenje za uspostavu mira u Siriji politički proces pod vodstvom te zemlje, koji će dovesti do slobodnih i pravednih izbora čiju će provedbu olakšati i nadzirati UN te koji će se održati na temelju novog ustava; da naglasi da se uključiv prekid vatre na nacionalnoj razini te mirno i obostrano prihvatljivo rješenje krize u Siriji može postići pod pokroviteljstvom UN-a i, kako je predviđeno Priopćenjem iz Ženeve iz 2012. i Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2254 (2015), uz podršku posebnog izaslanika UN-a za Siriju; da potakne međunarodnu zajednicu da poduzme sve što je u njezinoj moći kako bi se snažno osudili odgovorni za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti počinjene tijekom sukoba u Siriji; da podrži poziv glavnog tajnika UN-a za uspostavu nove nepristrane i neovisne skupine radi utvrđivanja počinitelja napada kemijskim oružjem u Siriji jer nepostojanje takvog tijela povećava rizik od vojne eskalacije; da podrži inicijativu za mirovni plan UN-a u Jemenu i da se hitno uhvati u koštac s aktualnom humanitarnom krizom; da pozove sve strane da poštuju ljudska prava i slobode svih jemenskih građana i da naglasi potrebu za postizanjem političke nagodbe kroz uključiv dijalog unutar Jemena; |
| --- | --- |

(v)

da zahtijeva snažnije multilateralne obveze za pronalazak održivih političkih rješenja za aktualne sukobe na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi; da nastavi pružati podršku radu, djelovanju i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da podupre ulogu EU-a u humanitarnom području; da traži trajnu humanitarnu, financijsku i političku pomoć međunarodne zajednice; da pozove na odgovornost osobe odgovorne za povrede međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava u području ljudskih prava te da radi na trenutačnom prekidu nasilja; da ustraje na tome da je jedino rješenje za uspostavu mira u Siriji politički proces pod vodstvom te zemlje, koji će dovesti do slobodnih i pravednih izbora čiju će provedbu olakšati i nadzirati UN te koji će se održati na temelju novog ustava; da naglasi da se uključiv prekid vatre na nacionalnoj razini te mirno i obostrano prihvatljivo rješenje krize u Siriji može postići pod pokroviteljstvom UN-a i, kako je predviđeno Priopćenjem iz Ženeve iz 2012. i Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2254 (2015), uz podršku posebnog izaslanika UN-a za Siriju; da potakne međunarodnu zajednicu da poduzme sve što je u njezinoj moći kako bi se snažno osudili odgovorni za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti počinjene tijekom sukoba u Siriji; da podrži poziv glavnog tajnika UN-a za uspostavu nove nepristrane i neovisne skupine radi utvrđivanja počinitelja napada kemijskim oružjem u Siriji jer nepostojanje takvog tijela povećava rizik od vojne eskalacije; da podrži inicijativu za mirovni plan UN-a u Jemenu i da se hitno uhvati u koštac s aktualnom humanitarnom krizom; da pozove sve strane da poštuju ljudska prava i slobode svih jemenskih građana i da naglasi potrebu za postizanjem političke nagodbe kroz uključiv dijalog unutar Jemena;

| (w) | da se pobrine da Opća skupština UN-a, u suradnji s EU-om, osigura sve pozitivne instrumente kojima će omogućiti održivost i djelotvornost dvodržavnog rješenja na temelju granica iz 1967. godine prema kojem je Jeruzalem glavni grad obiju država, te da Izrael ima sigurne i priznate granice i živi u miru i sigurnosti pokraj nezavisne, demokratske i održive susjedne Palestine; |
| --- | --- |

(w)

da se pobrine da Opća skupština UN-a, u suradnji s EU-om, osigura sve pozitivne instrumente kojima će omogućiti održivost i djelotvornost dvodržavnog rješenja na temelju granica iz 1967. godine prema kojem je Jeruzalem glavni grad obiju država, te da Izrael ima sigurne i priznate granice i živi u miru i sigurnosti pokraj nezavisne, demokratske i održive susjedne Palestine;

| (x) | i da podrži napore UN-a kojima bi se zajamčilo pravedno i trajno rješenje sukoba u Zapadnoj Sahari na temelju prava naroda Sahrawi na samoodređenje i u skladu s odgovarajućim rezolucijama UN-a; |
| --- | --- |

(x)

i da podrži napore UN-a kojima bi se zajamčilo pravedno i trajno rješenje sukoba u Zapadnoj Sahari na temelju prava naroda Sahrawi na samoodređenje i u skladu s odgovarajućim rezolucijama UN-a;

| (y) | da nastavi s rješavanjem glavnih sigurnosnih prijetnji u regijama Sahela, Sahare, jezera Čad i Roga Afrike s ciljem suzbijanja terorističke prijetnje čiji su uzrok ISIL/Daiš i podružnice al-Kaide te Boko Haram ili druge povezane terorističke skupine; |
| --- | --- |

(y)

da nastavi s rješavanjem glavnih sigurnosnih prijetnji u regijama Sahela, Sahare, jezera Čad i Roga Afrike s ciljem suzbijanja terorističke prijetnje čiji su uzrok ISIL/Daiš i podružnice al-Kaide te Boko Haram ili druge povezane terorističke skupine;

| (z) | da podrži nuklearni sporazum između Irana i članova Vijeća sigurnosti i Njemačke kao važan uspjeh međunarodne diplomacije, a osobito diplomacije EU-a, i nastavi vršiti pritisak na Sjedinjene Države radi njegove praktične provedbe; |
| --- | --- |

(z)

da podrži nuklearni sporazum između Irana i članova Vijeća sigurnosti i Njemačke kao važan uspjeh međunarodne diplomacije, a osobito diplomacije EU-a, i nastavi vršiti pritisak na Sjedinjene Države radi njegove praktične provedbe;

| (aa) | da nastavi pozivati na potpuno poštovanje suverenosti međunarodno priznatih granica i teritorijalne cjelovitosti Gruzije, Ukrajine i Moldove, u svjetlu kršenja međunarodnog prava na tim područjima; da podrži i obnovi diplomatske napore za mirno i održivo rješavanje tih aktualnih i zamrznutih sukoba; da potiče međunarodnu zajednicu da u potpunosti provede politiku nepriznavanja nezakonitog pripajanja Krima; |
| --- | --- |

(aa)

da nastavi pozivati na potpuno poštovanje suverenosti međunarodno priznatih granica i teritorijalne cjelovitosti Gruzije, Ukrajine i Moldove, u svjetlu kršenja međunarodnog prava na tim područjima; da podrži i obnovi diplomatske napore za mirno i održivo rješavanje tih aktualnih i zamrznutih sukoba; da potiče međunarodnu zajednicu da u potpunosti provede politiku nepriznavanja nezakonitog pripajanja Krima;

| (ab) | da pruži potporu pregovorima među Korejama u njihovim naporima za postizanjem denuklearizacije Korejskog poluotoka; da pozove sve uključene međunarodne sudionike da na temelju dijaloga aktivno i pozitivno doprinesu tom cilju; |
| --- | --- |

(ab)

da pruži potporu pregovorima među Korejama u njihovim naporima za postizanjem denuklearizacije Korejskog poluotoka; da pozove sve uključene međunarodne sudionike da na temelju dijaloga aktivno i pozitivno doprinesu tom cilju;

| (ac) | da apelira na Opću skupštinu i Vijeće sigurnosti UN-a da rasprave o napetostima u Južnom kineskom moru s namjerom da sve uključene strane potaknu na dovršenje pregovora o kodeksu ponašanja; |
| --- | --- |

(ac)

da apelira na Opću skupštinu i Vijeće sigurnosti UN-a da rasprave o napetostima u Južnom kineskom moru s namjerom da sve uključene strane potaknu na dovršenje pregovora o kodeksu ponašanja;

Program o ženama, miru i sigurnosti

| (ad) | da pozove sve države članice da nastave podupirati i provoditi osam gore navedenih rezolucija VSUN-a koje čine Program o ženama, miru i sigurnosti te da usmjeravaju rad na postizanju potpune rodne ravnopravnosti i jamčenju sudjelovanja, zaštite i prava žena u čitavom ciklusu sukoba, od njihova sprečavanja do obnove nakon sukoba, primjenjujući pristup koji je usredotočen na žrtve kako se ne bi dodatno naudilo ženama i djevojkama koje su izravno pogođene sukobom; |
| --- | --- |

(ad)

da pozove sve države članice da nastave podupirati i provoditi osam gore navedenih rezolucija VSUN-a koje čine Program o ženama, miru i sigurnosti te da usmjeravaju rad na postizanju potpune rodne ravnopravnosti i jamčenju sudjelovanja, zaštite i prava žena u čitavom ciklusu sukoba, od njihova sprečavanja do obnove nakon sukoba, primjenjujući pristup koji je usredotočen na žrtve kako se ne bi dodatno naudilo ženama i djevojkama koje su izravno pogođene sukobom;

| (ae) | da podsjeti da je sudjelovanje žena u mirovnim procesima i dalje jedan od najmanje ostvarenih aspekata Programa o ženama, miru i sigurnosti, unatoč tome što su žene glavne žrtve sigurnosne, političke i humanitarne krize; da naglasi da Rezolucija 1325 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda o ženama, miru i sigurnosti nije postigla svoj glavni cilj da zaštiti žene i u znatnoj mjeri poveća njihovo sudjelovanje u političkim procesima i procesima odlučivanja; da podsjeti da je ravnopravnost žena i muškaraca jedno od temeljnih načela Europske unije i njezinih država članica, a poticanje te ravnopravnosti jedan od glavnih ciljeva Unije; da nastavi promicati ravnopravnost i nediskriminaciju između žena i muškaraca te da aktivno promiče potporu daljnjim mjerama protiv kršenja prava pripadnika LGBTI zajednice; da najugroženije osobe uključi u sve razine donošenja odluka i sve procese; |
| --- | --- |

(ae)

da podsjeti da je sudjelovanje žena u mirovnim procesima i dalje jedan od najmanje ostvarenih aspekata Programa o ženama, miru i sigurnosti, unatoč tome što su žene glavne žrtve sigurnosne, političke i humanitarne krize; da naglasi da Rezolucija 1325 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda o ženama, miru i sigurnosti nije postigla svoj glavni cilj da zaštiti žene i u znatnoj mjeri poveća njihovo sudjelovanje u političkim procesima i procesima odlučivanja; da podsjeti da je ravnopravnost žena i muškaraca jedno od temeljnih načela Europske unije i njezinih država članica, a poticanje te ravnopravnosti jedan od glavnih ciljeva Unije; da nastavi promicati ravnopravnost i nediskriminaciju između žena i muškaraca te da aktivno promiče potporu daljnjim mjerama protiv kršenja prava pripadnika LGBTI zajednice; da najugroženije osobe uključi u sve razine donošenja odluka i sve procese;

| (af) | da podsjeti da su u oružanim sukobima i muškarci i žene ranjive skupine, ali da su žene u većoj opasnosti od ekonomskog i seksualnog iskorištavanja, prisilnog rada, raseljavanja i pritvaranja te seksualnog nasilja poput silovanja, koje se koristi kao ratna taktika i predstavlja ratni zločin; da osigura sigurnu zdravstvenu pomoć za žrtve silovanja u ratu; da pozove na veću zaštitu maloljetnika, žena, djevojčica i starijih osoba u konfliktnim situacijama, posebno u pogledu seksualnog nasilja te dječjeg, ranog i prisilnog braka, kao i muškaraca i dječaka, čiji je stvarni broj u uvjetima sukoba prema WHO-u i međunarodnim studijama (4) u velikoj mjeri podcijenjen; da potakne sve države članice UN-a da stave na raspolaganje sve potrebne financijske i ljudske resurse kao pomoć stanovništvu u područjima zahvaćenim sukobima; |
| --- | --- |

(af)

da podsjeti da su u oružanim sukobima i muškarci i žene ranjive skupine, ali da su žene u većoj opasnosti od ekonomskog i seksualnog iskorištavanja, prisilnog rada, raseljavanja i pritvaranja te seksualnog nasilja poput silovanja, koje se koristi kao ratna taktika i predstavlja ratni zločin; da osigura sigurnu zdravstvenu pomoć za žrtve silovanja u ratu; da pozove na veću zaštitu maloljetnika, žena, djevojčica i starijih osoba u konfliktnim situacijama, posebno u pogledu seksualnog nasilja te dječjeg, ranog i prisilnog braka, kao i muškaraca i dječaka, čiji je stvarni broj u uvjetima sukoba prema WHO-u i međunarodnim studijama (4) u velikoj mjeri podcijenjen; da potakne sve države članice UN-a da stave na raspolaganje sve potrebne financijske i ljudske resurse kao pomoć stanovništvu u područjima zahvaćenim sukobima;

| (ag) | da od UN-a traži da uspostavi učinkovite postupke za prijavljivanje sumnji ili dokaza zlouporabe, prijevare, korupcije i neprimjerenog ponašanja koji su povezani s aktivnostima vojnog i civilnog osoblja UN-a tijekom mirovnih misija te da pravovremeno provede posebne istrage o tim slučajevima; da hitno promijeni činjenicu da se sudski postupci u vezi s navodnim slučajevima zlostavljanja trenutačno i dalje provode na posve dobrovoljnoj osnovi te ovise o zemlji koja je osigurala vojne postrojbe; da se hitno pozabavi svim aspektima izvješća UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći za seksualno iskorištavanje i zlostavljanje koje je u mirovnim operacijama počinilo osoblje UN-a i drugo povezano osoblje te da pozove počinitelje na odgovornost; da bez odgode i odlučno istraži, kazneno progoni i osudi sve vojno i civilno osoblje koje je počinilo seksualno nasilje; da potiče daljnje osposobljavanje mirovnog osoblja UN-a o Međunarodnom protokolu o dokumentaciji i istragama seksualnog nasilja u sukobima radi promicanja stručnog znanja o pitanjima seksualnog nasilja; |
| --- | --- |

(ag)

da od UN-a traži da uspostavi učinkovite postupke za prijavljivanje sumnji ili dokaza zlouporabe, prijevare, korupcije i neprimjerenog ponašanja koji su povezani s aktivnostima vojnog i civilnog osoblja UN-a tijekom mirovnih misija te da pravovremeno provede posebne istrage o tim slučajevima; da hitno promijeni činjenicu da se sudski postupci u vezi s navodnim slučajevima zlostavljanja trenutačno i dalje provode na posve dobrovoljnoj osnovi te ovise o zemlji koja je osigurala vojne postrojbe; da se hitno pozabavi svim aspektima izvješća UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći za seksualno iskorištavanje i zlostavljanje koje je u mirovnim operacijama počinilo osoblje UN-a i drugo povezano osoblje te da pozove počinitelje na odgovornost; da bez odgode i odlučno istraži, kazneno progoni i osudi sve vojno i civilno osoblje koje je počinilo seksualno nasilje; da potiče daljnje osposobljavanje mirovnog osoblja UN-a o Međunarodnom protokolu o dokumentaciji i istragama seksualnog nasilja u sukobima radi promicanja stručnog znanja o pitanjima seksualnog nasilja;

| (ah) | da podupre i ojača međunarodne napore u okviru UN-a kako bi se osigurala rodna analiza, kao i uvođenje rodnih i ljudskih prava u sva djelovanja UN-a, posebno u mirovne operacije, humanitarne operacije, obnovu nakon sukoba i procese pomirenja; da razvije pokazatelje i primjenjuje alate za praćenje u svrhu mjerenja napretka u sudjelovanju žena u izgradnji mira i sigurnosti, među ostalim u mirovnim operacijama, te da osigura odgovornost, kao i da omogući učinkovitu suradnju sa zajednicama te zajamči unaprjeđenje kulture i ponašanja u skladu sa Skupinom glavnog tajnika UN-a na visokoj razini za ekonomsko osnaživanje žena; da osigura da provedba Programa o ženama, miru i sigurnosti uključuje odgovarajuće financiranje i pruža potporu kako bi žene bile u središtu svih napora usmjerenih na globalne izazove, koji uključuju rastući nasilni ekstremizam, sprečavanje sukoba i posredovanje, humanitarne krize, siromaštvo, klimatske promjene, migracije, održivi razvoj, mir i sigurnost; |
| --- | --- |

(ah)

da podupre i ojača međunarodne napore u okviru UN-a kako bi se osigurala rodna analiza, kao i uvođenje rodnih i ljudskih prava u sva djelovanja UN-a, posebno u mirovne operacije, humanitarne operacije, obnovu nakon sukoba i procese pomirenja; da razvije pokazatelje i primjenjuje alate za praćenje u svrhu mjerenja napretka u sudjelovanju žena u izgradnji mira i sigurnosti, među ostalim u mirovnim operacijama, te da osigura odgovornost, kao i da omogući učinkovitu suradnju sa zajednicama te zajamči unaprjeđenje kulture i ponašanja u skladu sa Skupinom glavnog tajnika UN-a na visokoj razini za ekonomsko osnaživanje žena; da osigura da provedba Programa o ženama, miru i sigurnosti uključuje odgovarajuće financiranje i pruža potporu kako bi žene bile u središtu svih napora usmjerenih na globalne izazove, koji uključuju rastući nasilni ekstremizam, sprečavanje sukoba i posredovanje, humanitarne krize, siromaštvo, klimatske promjene, migracije, održivi razvoj, mir i sigurnost;

| (ai) | da podupre i ojača međunarodne napore preko UN-a kako bi se zaustavilo zlostavljanje djece u oružanim sukobima te učinkovitije rješavao problem učinka koji stanje tijekom i nakon sukoba ima na djevojčice; da podupre ulogu Radne skupine UN-a o djeci u oružanim sukobima kako bi se produbila potpora mladima pogođenim ratom te da podrži kampanju UN-a pod nazivom „Djeca, ne vojnici” s ciljem okončanja novačenja i iskorištavanja djece u sukobima od strane vladinih oružanih snaga i nedržavnih aktera; |
| --- | --- |

(ai)

da podupre i ojača međunarodne napore preko UN-a kako bi se zaustavilo zlostavljanje djece u oružanim sukobima te učinkovitije rješavao problem učinka koji stanje tijekom i nakon sukoba ima na djevojčice; da podupre ulogu Radne skupine UN-a o djeci u oružanim sukobima kako bi se produbila potpora mladima pogođenim ratom te da podrži kampanju UN-a pod nazivom „Djeca, ne vojnici” s ciljem okončanja novačenja i iskorištavanja djece u sukobima od strane vladinih oružanih snaga i nedržavnih aktera;

| (aj) | da nastavi surađivati s UN-om radi praćenja i učinkovitog provođenja inicijative „Spotlight”, kojom se želi stati na kraj svim oblicima nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

(aj)

da nastavi surađivati s UN-om radi praćenja i učinkovitog provođenja inicijative „Spotlight”, kojom se želi stati na kraj svim oblicima nasilja nad ženama i djevojčicama;

Sprječavanje sukoba i posredovanje u sukobima

| (ak) | da pruži sva sredstva kojima bi se proaktivno poduprli prioriteti glavnog tajnika UN-a u području sprječavanja sukoba i posredovanja u sukobima (5), preko inicijativa kao što je uspostava savjetodavnog odbora na visokoj razini o posredovanju te u skladu s prioritetima instrumenata koje čine Posebne političke misije i Fond za izgradnju mira UN-a; da zajamči da ljudska prava budu u središtu politika za sprječavanje sukoba i posredovanje u sukobima; |
| --- | --- |

(ak)

da pruži sva sredstva kojima bi se proaktivno poduprli prioriteti glavnog tajnika UN-a u području sprječavanja sukoba i posredovanja u sukobima (5), preko inicijativa kao što je uspostava savjetodavnog odbora na visokoj razini o posredovanju te u skladu s prioritetima instrumenata koje čine Posebne političke misije i Fond za izgradnju mira UN-a; da zajamči da ljudska prava budu u središtu politika za sprječavanje sukoba i posredovanje u sukobima;

| (al) | da ojača operativnu stranu prioriteta EU-a i UN-a za posredovanje u sukobima i smanjenje sukoba, među ostalim jamčenjem dostupnosti iskusnih posrednika i savjetnika za posredovanje, uključujući žene u svojstvu izaslanika i visokih dužnosnika, te da osigura djelotvorniju koordinaciju političkih, humanitarnih, sigurnosnih i razvojnih instrumenata UN-a; |
| --- | --- |

(al)

da ojača operativnu stranu prioriteta EU-a i UN-a za posredovanje u sukobima i smanjenje sukoba, među ostalim jamčenjem dostupnosti iskusnih posrednika i savjetnika za posredovanje, uključujući žene u svojstvu izaslanika i visokih dužnosnika, te da osigura djelotvorniju koordinaciju političkih, humanitarnih, sigurnosnih i razvojnih instrumenata UN-a;

| (am) | da uzme u obzir činjenicu da su žene vidljivo podzastupljene za okruglim stolom o miru, gdje se donose ključne odluke o oporavku i upravljanju nakon sukoba, unatoč činjenici da vjerojatnost da će sporazum trajati najmanje dvije godine raste za 20 %, a vjerojatnost da će sporazum trajati najmanje 15 godina raste za 35 % kad žene imaju eksplicitnu ulogu u mirovnim procesima; |
| --- | --- |

(am)

da uzme u obzir činjenicu da su žene vidljivo podzastupljene za okruglim stolom o miru, gdje se donose ključne odluke o oporavku i upravljanju nakon sukoba, unatoč činjenici da vjerojatnost da će sporazum trajati najmanje dvije godine raste za 20 %, a vjerojatnost da će sporazum trajati najmanje 15 godina raste za 35 % kad žene imaju eksplicitnu ulogu u mirovnim procesima;

| (an) | da snažno podupre Program za mlade, mir i sigurnost i njegov cilj da se glas mladih snažnije čuje u donošenju odluka na lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini; da u tom pogledu podupre uspostavu mehanizama kojima bi se omogućilo smisleno sudjelovanje mladih u mirovnim procesima; |
| --- | --- |

(an)

da snažno podupre Program za mlade, mir i sigurnost i njegov cilj da se glas mladih snažnije čuje u donošenju odluka na lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini; da u tom pogledu podupre uspostavu mehanizama kojima bi se omogućilo smisleno sudjelovanje mladih u mirovnim procesima;

| (ao) | da dodatno ojača suradnju između EU-a i UN-a u pogledu izrade instrumenata za rješavanje problema nasilja u vezi s izborima koji se opetovano javlja, među ostalim nadovezivanjem na iskustvo zastupnika u EP-u u misijama za promatranje izbora i parlamentarnim predizbornim dijalozima s političkim strankama kako bi se omogućila veća vjerodostojnost izbora u tim zemljama u cilju jačanja njihovih demokratskih postupaka te kako bi se poslala snažna poruka onima koji žele zlouporabiti sustav; |
| --- | --- |

(ao)

da dodatno ojača suradnju između EU-a i UN-a u pogledu izrade instrumenata za rješavanje problema nasilja u vezi s izborima koji se opetovano javlja, među ostalim nadovezivanjem na iskustvo zastupnika u EP-u u misijama za promatranje izbora i parlamentarnim predizbornim dijalozima s političkim strankama kako bi se omogućila veća vjerodostojnost izbora u tim zemljama u cilju jačanja njihovih demokratskih postupaka te kako bi se poslala snažna poruka onima koji žele zlouporabiti sustav;

| (ap) | da podsjeti na znatne doprinose koje je EU dao sustavu UN-a (preko instrumenata vanjskog financiranja), uključujući globalni mir, vladavinu prava i ljudska prava i razvojni plan; |
| --- | --- |

(ap)

da podsjeti na znatne doprinose koje je EU dao sustavu UN-a (preko instrumenata vanjskog financiranja), uključujući globalni mir, vladavinu prava i ljudska prava i razvojni plan;

| (aq) | da snažno podupre prijedloge glavnog tajnika za veću djelotvornost razvojnog sustava UN-a te da definira poticajnu poziciju za predloženi sporazum o financiranju u zamjenu za veću djelotvornost, transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

(aq)

da snažno podupre prijedloge glavnog tajnika za veću djelotvornost razvojnog sustava UN-a te da definira poticajnu poziciju za predloženi sporazum o financiranju u zamjenu za veću djelotvornost, transparentnost i odgovornost;

Neširenje nuklearnog naoružanja, kontrola naoružanja i razoružanje;

| (ar) | da sustavno podupire sva djelovanja UN-a koja se odnose na razoružanje, izgradnju povjerenja, neširenje i suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje, uključujući razvoj, proizvodnju, nabavu, stvaranje zaliha, zadržavanje, prijenos ili uporabu kemijskog oružja od strane države stranke ili nedržavnog aktera; |
| --- | --- |

(ar)

da sustavno podupire sva djelovanja UN-a koja se odnose na razoružanje, izgradnju povjerenja, neširenje i suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje, uključujući razvoj, proizvodnju, nabavu, stvaranje zaliha, zadržavanje, prijenos ili uporabu kemijskog oružja od strane države stranke ili nedržavnog aktera;

| (as) | da izrazi zabrinutost zbog propadanja postojećeg sustava kontrole naoružanja i razoružanja i njegovih pravnih instrumenata; da podupre sve napore usmjerene na nastavak provedbe programa za kontrolu naoružanja i razoružanja, uključujući obnovu Konferencije o razoružanju; da promiče neširenje nuklearnog naoružanja kroz postupak preispitivanja 2020. tako da Ugovor o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa stupi na snagu bez odgađanja; da poduzme napore kako bi se primjenjivala Konvencija o kemijskom oružju; da ponovno potvrdi predanost njezinim ciljevima i da potakne sve države članice UN-a da je ratificiraju ili da joj pristupe; da ojača Organizaciju za zabranu kemijskog oružja (OPCW) i njezin rad tako što će osigurati da raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima i osobljem za ostvarivanje svojih ciljeva; da osigura da se počinitelji privedu pravdi u slučajevima prijavljene uporabe kemijskog oružja; da osigura snošenje odgovornosti za povrede ugovora o razoružanju i kontroli naoružanja s pomoću postojećih mehanizama kontrole naoružanja i instrumenata za razoružanje; da podupre Ugovor o zabrani nuklearnog oružja koji su 2017. poduprle 122 države članice UN-a te da radi na tome da sve države članice UN-a potpišu i ratificiraju taj ugovor; da hitno unaprijedi nuklearno razoružanje i na regionalnoj i na globalnoj razini u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 27. listopada 2016. (6), u kojoj se sve države članice EU-a pozivaju da podrže održavanje Konferencije Ujedinjenih naroda o pregovorima o pravno obvezujućem instrumentu zabrane nuklearnog oružja; da podrži napore UN-a za sprječavanje nedržavnih aktera i terorističkih skupina u razvoju, proizvodnji, nabavi ili prijenosu oružja za masovno uništenje i njegovog sustava isporuke; da ustraje na potpunoj usklađenosti s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, Konvencijom o kemijskom oružju i Konvencijom o biološkom oružju; |
| --- | --- |

(as)

da izrazi zabrinutost zbog propadanja postojećeg sustava kontrole naoružanja i razoružanja i njegovih pravnih instrumenata; da podupre sve napore usmjerene na nastavak provedbe programa za kontrolu naoružanja i razoružanja, uključujući obnovu Konferencije o razoružanju; da promiče neširenje nuklearnog naoružanja kroz postupak preispitivanja 2020. tako da Ugovor o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa stupi na snagu bez odgađanja; da poduzme napore kako bi se primjenjivala Konvencija o kemijskom oružju; da ponovno potvrdi predanost njezinim ciljevima i da potakne sve države članice UN-a da je ratificiraju ili da joj pristupe; da ojača Organizaciju za zabranu kemijskog oružja (OPCW) i njezin rad tako što će osigurati da raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima i osobljem za ostvarivanje svojih ciljeva; da osigura da se počinitelji privedu pravdi u slučajevima prijavljene uporabe kemijskog oružja; da osigura snošenje odgovornosti za povrede ugovora o razoružanju i kontroli naoružanja s pomoću postojećih mehanizama kontrole naoružanja i instrumenata za razoružanje; da podupre Ugovor o zabrani nuklearnog oružja koji su 2017. poduprle 122 države članice UN-a te da radi na tome da sve države članice UN-a potpišu i ratificiraju taj ugovor; da hitno unaprijedi nuklearno razoružanje i na regionalnoj i na globalnoj razini u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 27. listopada 2016. (6), u kojoj se sve države članice EU-a pozivaju da podrže održavanje Konferencije Ujedinjenih naroda o pregovorima o pravno obvezujućem instrumentu zabrane nuklearnog oružja; da podrži napore UN-a za sprječavanje nedržavnih aktera i terorističkih skupina u razvoju, proizvodnji, nabavi ili prijenosu oružja za masovno uništenje i njegovog sustava isporuke; da ustraje na potpunoj usklađenosti s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, Konvencijom o kemijskom oružju i Konvencijom o biološkom oružju;

| (at) | da u potpunosti provede Ugovor o trgovini oružjem i da potakne sve države članice UN-a da ga ratificiraju ili da mu pristupe; |
| --- | --- |

(at)

da u potpunosti provede Ugovor o trgovini oružjem i da potakne sve države članice UN-a da ga ratificiraju ili da mu pristupe;

| (au) | da radi na djelotvornijim mjerama protiv nezakonite trgovine oružjem i streljivom i njihova preusmjeravanja, uključujući malo i lako oružje, osobito razvijanjem sustava za praćenje oružja; da zahtijeva od država članica UN-a da se aktivno angažiraju u globalnom razoružanju i sprječavanju utrka u naoružanju; |
| --- | --- |

(au)

da radi na djelotvornijim mjerama protiv nezakonite trgovine oružjem i streljivom i njihova preusmjeravanja, uključujući malo i lako oružje, osobito razvijanjem sustava za praćenje oružja; da zahtijeva od država članica UN-a da se aktivno angažiraju u globalnom razoružanju i sprječavanju utrka u naoružanju;

| (av) | da posebnu pozornost posveti tehnološkom napretku u području naoružavanja robotike, a posebice naoružanim robotima i bespilotnim letjelicama i njihovoj sukladnosti s međunarodnim pravom; da uspostavi pravni okvir za bespilotne letjelice i naoružane robote u skladu s odredbama međunarodnog humanitarnog prava kako bi se državni i nedržavni dionici spriječili da zloupotrebljavaju te tehnologije za nezakonite aktivnosti; da potakne početak djelotvornih pregovora o zabrani bespilotnih letjelica i naoružanih robota koji omogućuju napade bez ljudske intervencije; da promiče pravni okvir utemeljen na UN-u koji strogo propisuje da se pri uporabi naoružanih bespilotnih letjelica mora poštovati međunarodno humanitarno pravo i pravo u području ljudskih prava; da oštro osudi široko rasprostranjeno kršenje ljudskih prava i povrede međunarodnog humanitarnog prava; da zatraži veću zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u svim dimenzijama njihova izraza, među ostalim i u kontekstu novih tehnologija; da radi na međunarodnoj zabrani oružanih sustava u kojima ne postoji ljudska kontrola nad uporabom sile, kao što je Parlament zatražio u više navrata, te da tijekom pripreme za relevantne sastanke na razini UN-a hitno osmisle i usvoje zajedničko stajalište o autonomnim oružanim sustavima te da na relevantnim forumima zauzmu zajednički stav i u skladu s njime postupaju; |
| --- | --- |

(av)

da posebnu pozornost posveti tehnološkom napretku u području naoružavanja robotike, a posebice naoružanim robotima i bespilotnim letjelicama i njihovoj sukladnosti s međunarodnim pravom; da uspostavi pravni okvir za bespilotne letjelice i naoružane robote u skladu s odredbama međunarodnog humanitarnog prava kako bi se državni i nedržavni dionici spriječili da zloupotrebljavaju te tehnologije za nezakonite aktivnosti; da potakne početak djelotvornih pregovora o zabrani bespilotnih letjelica i naoružanih robota koji omogućuju napade bez ljudske intervencije; da promiče pravni okvir utemeljen na UN-u koji strogo propisuje da se pri uporabi naoružanih bespilotnih letjelica mora poštovati međunarodno humanitarno pravo i pravo u području ljudskih prava; da oštro osudi široko rasprostranjeno kršenje ljudskih prava i povrede međunarodnog humanitarnog prava; da zatraži veću zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u svim dimenzijama njihova izraza, među ostalim i u kontekstu novih tehnologija; da radi na međunarodnoj zabrani oružanih sustava u kojima ne postoji ljudska kontrola nad uporabom sile, kao što je Parlament zatražio u više navrata, te da tijekom pripreme za relevantne sastanke na razini UN-a hitno osmisle i usvoje zajedničko stajalište o autonomnim oružanim sustavima te da na relevantnim forumima zauzmu zajednički stav i u skladu s njime postupaju;

| (aw) | da potakne sve države članice UN-a da potpišu i ratificiraju Konvencija o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju; |
| --- | --- |

(aw)

da potakne sve države članice UN-a da potpišu i ratificiraju Konvencija o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju;

| (ax) | da, referirajući se na Rezoluciju Skupštine UN-a za okoliš UNEP/EA.3/Res.1 i Rezoluciju Vijeća za ljudska prava UN-a 34/20, radi na razjašnjenju i razvoju obveza za razdoblje nakon sukoba u pogledu uklanjanja i upravljanja onečišćenjem nastalim uporabom oružja s osiromašenim uranom te na pružanju pomoći zajednicama pogođenim njegovom uporabom; |
| --- | --- |

(ax)

da, referirajući se na Rezoluciju Skupštine UN-a za okoliš UNEP/EA.3/Res.1 i Rezoluciju Vijeća za ljudska prava UN-a 34/20, radi na razjašnjenju i razvoju obveza za razdoblje nakon sukoba u pogledu uklanjanja i upravljanja onečišćenjem nastalim uporabom oružja s osiromašenim uranom te na pružanju pomoći zajednicama pogođenim njegovom uporabom;

Ljudska prava, demokracija i vladavina prava

| (ay) | da podsjeti da su ljudska prava nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana; da pozove EU i UN da oštro osude uznemirujući globalni trend marginalizacije i uskraćivanja ljudskih prava i demokracije kako bi se suzbili svi negativni trendovi, među ostalim u pogledu prostora za civilno društvo, ali i da djelotvorno upotrijebe dostupne pravne instrumente, posebice članak 2. sporazuma EU-a o pridruživanju s trećim zemljama, prema potrebi; da snažno potakne države članice UN-a da ratificiraju i djelotvorno provedu sve temeljne konvencije UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a protiv mučenja i Fakultativnog protokola uz nju, fakultativne protokole uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju žalbeni i istražni mehanizmi, kao i da se pridržavaju obveza o izvještavanju u okviru tih instrumenata te obveze o suradnji u dobroj vjeri s mehanizmima UN-a za ljudska prava; da skrene pozornost na globalne napade na branitelje ljudskih prava i zagovaratelje demokratizacije; |
| --- | --- |

(ay)

da podsjeti da su ljudska prava nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana; da pozove EU i UN da oštro osude uznemirujući globalni trend marginalizacije i uskraćivanja ljudskih prava i demokracije kako bi se suzbili svi negativni trendovi, među ostalim u pogledu prostora za civilno društvo, ali i da djelotvorno upotrijebe dostupne pravne instrumente, posebice članak 2. sporazuma EU-a o pridruživanju s trećim zemljama, prema potrebi; da snažno potakne države članice UN-a da ratificiraju i djelotvorno provedu sve temeljne konvencije UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a protiv mučenja i Fakultativnog protokola uz nju, fakultativne protokole uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju žalbeni i istražni mehanizmi, kao i da se pridržavaju obveza o izvještavanju u okviru tih instrumenata te obveze o suradnji u dobroj vjeri s mehanizmima UN-a za ljudska prava; da skrene pozornost na globalne napade na branitelje ljudskih prava i zagovaratelje demokratizacije;

| (az) | da osigura daljnju potpunu uključenost reformi ljudskih prava u trima stupovima reformi UN-a; da podupre uključivanje dimenzije ljudskih prava u rad Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

(az)

da osigura daljnju potpunu uključenost reformi ljudskih prava u trima stupovima reformi UN-a; da podupre uključivanje dimenzije ljudskih prava u rad Ujedinjenih naroda;

| (ba) | da promiče slobodu deista i teista, kao i ljudi koji se smatraju ateistima, agnosticima, humanistima i slobodnim misliocima; |
| --- | --- |

(ba)

da promiče slobodu deista i teista, kao i ljudi koji se smatraju ateistima, agnosticima, humanistima i slobodnim misliocima;

| (bb) | da se nastavi zalagati za slobodu vjere ili uvjerenja; da poziva na veće napore u zaštiti vjerskih i drugih manjina; da traži veću zaštitu vjerskih manjina od progona i nasilja; da traži ukidanje zakona kojima se kriminalizira blasfemija ili apostazija koje služe kao paravan za progon vjerskih manjina i nevjernika; da podrži rad posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; da aktivno radi na tome da UN prizna genocid počinjen nad vjerskim i drugim manjinama koje je počinio ISIL/Daiš i da se slučajevi navodnih zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i genocida upute Međunarodnom kaznenom sudu; |
| --- | --- |

(bb)

da se nastavi zalagati za slobodu vjere ili uvjerenja; da poziva na veće napore u zaštiti vjerskih i drugih manjina; da traži veću zaštitu vjerskih manjina od progona i nasilja; da traži ukidanje zakona kojima se kriminalizira blasfemija ili apostazija koje služe kao paravan za progon vjerskih manjina i nevjernika; da podrži rad posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; da aktivno radi na tome da UN prizna genocid počinjen nad vjerskim i drugim manjinama koje je počinio ISIL/Daiš i da se slučajevi navodnih zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i genocida upute Međunarodnom kaznenom sudu;

| (bc) | da podupre Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC), da nadzire poštuju li njegove države članice ljudska prava kako bi se izbjegle pogreške iz prošlosti kao što je davanje članstva teškim kršiteljima ljudskih prava i onima koji zauzimaju antisemitska politička stajališta; |
| --- | --- |

(bc)

da podupre Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC), da nadzire poštuju li njegove države članice ljudska prava kako bi se izbjegle pogreške iz prošlosti kao što je davanje članstva teškim kršiteljima ljudskih prava i onima koji zauzimaju antisemitska politička stajališta;

| (bd) | da potakne sve države članice UN-a da svojim građanima osiguraju mogućnost potpunog sudjelovanja u političkim, društvenim i ekonomskim procesima, uključujući slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja, bez diskriminacije; |
| --- | --- |

(bd)

da potakne sve države članice UN-a da svojim građanima osiguraju mogućnost potpunog sudjelovanja u političkim, društvenim i ekonomskim procesima, uključujući slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja, bez diskriminacije;

| (be) | da od svih nacionalnih i međunarodnih tijela zatraži da hitno usvoje obvezujuće instrumente posvećene djelotvornoj zaštiti ljudskih prava te da zajamči potpunu provedbu svih nacionalnih i međunarodnih obveza koje proizlaze iz međunarodnih pravila; da naglasi važnost UNHRC-a; da podsjeti na obvezu Opće skupštine da prilikom izbora za članstvo u UNHRC-u mora uzeti u obzir poštuju li i promiču kandidati zaštitu ljudskih prava, vladavinu prava i demokraciju; da za članstvo u UNHRC-u pozove na uspostavu jasnih kriterija zaštite ljudskih prava koji se temelje na uspješnosti; |
| --- | --- |

(be)

da od svih nacionalnih i međunarodnih tijela zatraži da hitno usvoje obvezujuće instrumente posvećene djelotvornoj zaštiti ljudskih prava te da zajamči potpunu provedbu svih nacionalnih i međunarodnih obveza koje proizlaze iz međunarodnih pravila; da naglasi važnost UNHRC-a; da podsjeti na obvezu Opće skupštine da prilikom izbora za članstvo u UNHRC-u mora uzeti u obzir poštuju li i promiču kandidati zaštitu ljudskih prava, vladavinu prava i demokraciju; da za članstvo u UNHRC-u pozove na uspostavu jasnih kriterija zaštite ljudskih prava koji se temelje na uspješnosti;

| (bf) | duboko žali zbog odluke SAD-a da se povuče iz UNHRC-a; podsjeća na angažman EU-a u tom neophodnom tijelu za ljudska prava i potporu koju mu je pružio te snažno potiče administraciju SAD-a da ponovno razmotri svoju odluku; |
| --- | --- |

(bf)

duboko žali zbog odluke SAD-a da se povuče iz UNHRC-a; podsjeća na angažman EU-a u tom neophodnom tijelu za ljudska prava i potporu koju mu je pružio te snažno potiče administraciju SAD-a da ponovno razmotri svoju odluku;

| (bg) | da potakne sve države, uključujući države članice EU-a, da brzo ratificiraju Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju mehanizmi pritužbi i ispitivanja; |
| --- | --- |

(bg)

da potakne sve države, uključujući države članice EU-a, da brzo ratificiraju Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju mehanizmi pritužbi i ispitivanja;

| (bh) | da zajedno sa svim državama članicama UN-a radi na poštovanju prava na izražavanje, kao što je navedeno u članku 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima, te da naglasi važnost slobodnog tiska i medija u zdravom društvu te uloge svih građana u njemu; da naglasi važnost medijske slobode, pluralizma, neovisnosti medija i sigurnosti novinara da se suoče s novim izazovima; da započne raspravu o pronalaženju odgovarajuće ravnoteže između zaštite medijske slobode i slobode izražavanja te borbe protiv lažnih informacija; da nastoji zaštititi novinare koji rade na slučajevima korupcije i čiji su životi u opasnosti; |
| --- | --- |

(bh)

da zajedno sa svim državama članicama UN-a radi na poštovanju prava na izražavanje, kao što je navedeno u članku 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima, te da naglasi važnost slobodnog tiska i medija u zdravom društvu te uloge svih građana u njemu; da naglasi važnost medijske slobode, pluralizma, neovisnosti medija i sigurnosti novinara da se suoče s novim izazovima; da započne raspravu o pronalaženju odgovarajuće ravnoteže između zaštite medijske slobode i slobode izražavanja te borbe protiv lažnih informacija; da nastoji zaštititi novinare koji rade na slučajevima korupcije i čiji su životi u opasnosti;

| (bi) | da i dalje bude snažno predano promicanju ukidanja smrtne kazne diljem svijeta; da nastavi zagovarati nultu toleranciju prema smrtnoj kazni; da pozove na uvođenje moratorija na primjenu smrtne kazne te da nastavi raditi na njezinu univerzalnom ukidanju; da se usprotivi sve češćem pribjegavanju smrtnoj kazni zbog kaznenih djela povezanih s drogom te pozove na zabranu primjene smrtne kazne i izvansudskog pogubljenja za ta kaznena djela; |
| --- | --- |

(bi)

da i dalje bude snažno predano promicanju ukidanja smrtne kazne diljem svijeta; da nastavi zagovarati nultu toleranciju prema smrtnoj kazni; da pozove na uvođenje moratorija na primjenu smrtne kazne te da nastavi raditi na njezinu univerzalnom ukidanju; da se usprotivi sve češćem pribjegavanju smrtnoj kazni zbog kaznenih djela povezanih s drogom te pozove na zabranu primjene smrtne kazne i izvansudskog pogubljenja za ta kaznena djela;

| (bj) | da podupre i ojača međunarodne napore preko UN-a kako bi se osigurala rodna analiza, kao i uvođenje rodnih i ljudskih prava u sva djelovanja UN-a; da pozove na iskorjenjivanje svakog nasilja i diskriminacije nad ženama i djevojčicama, uzimajući također u obzir diskriminaciju na temelju rodnog identiteta; da zagovara i štiti prava LGBTI osoba te da pozove na stavljanje izvan snage zakonodavstva u državama članicama UN-a kojim se osobe kriminaliziraju na temelju spolnosti ili spolnog identiteta; da potakne Vijeće sigurnosti na daljnje suočavanje s pitanjem prava osoba LGBTI i na njihovo jačanje; |
| --- | --- |

(bj)

da podupre i ojača međunarodne napore preko UN-a kako bi se osigurala rodna analiza, kao i uvođenje rodnih i ljudskih prava u sva djelovanja UN-a; da pozove na iskorjenjivanje svakog nasilja i diskriminacije nad ženama i djevojčicama, uzimajući također u obzir diskriminaciju na temelju rodnog identiteta; da zagovara i štiti prava LGBTI osoba te da pozove na stavljanje izvan snage zakonodavstva u državama članicama UN-a kojim se osobe kriminaliziraju na temelju spolnosti ili spolnog identiteta; da potakne Vijeće sigurnosti na daljnje suočavanje s pitanjem prava osoba LGBTI i na njihovo jačanje;

| (bk) | da ojača ulogu Međunarodnog kaznenog suda i sustava međunarodnog kaznenog pravosuđa radi promicanja odgovornosti i okončanja prakse nekažnjavanja; da Međunarodnom kaznenom sudu pruži snažnu diplomatsku, političku i financijsku potporu; da pozove sve države članice UN-a da se pridruže Međunarodnom kaznenom sudu ratificiranjem Rimskog statuta i njegovom provedbom te da potaknu ratifikaciju izmjena iz Kampale; da one koji se povlače iz Međunarodnog kaznenog suda pozove da promijene svoju odluku; da podrže Međunarodni kazneni sud kao ključnu instituciju za privođenje počinitelja pravdi i pomaganje žrtvama u postizanju pravde te da potaknu snažan dijalog i suradnju između Međunarodnog kaznenog suda, UN-a i njegovih agencija te Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

(bk)

da ojača ulogu Međunarodnog kaznenog suda i sustava međunarodnog kaznenog pravosuđa radi promicanja odgovornosti i okončanja prakse nekažnjavanja; da Međunarodnom kaznenom sudu pruži snažnu diplomatsku, političku i financijsku potporu; da pozove sve države članice UN-a da se pridruže Međunarodnom kaznenom sudu ratificiranjem Rimskog statuta i njegovom provedbom te da potaknu ratifikaciju izmjena iz Kampale; da one koji se povlače iz Međunarodnog kaznenog suda pozove da promijene svoju odluku; da podrže Međunarodni kazneni sud kao ključnu instituciju za privođenje počinitelja pravdi i pomaganje žrtvama u postizanju pravde te da potaknu snažan dijalog i suradnju između Međunarodnog kaznenog suda, UN-a i njegovih agencija te Vijeća sigurnosti UN-a;

| (bl) | da oštro osudi uznemiravanje na sudu, pritvaranje, ubijanje, prijetnje i zastrašivanje branitelja ljudskih prava diljem svijeta zbog toga što se bave legitimnim radom u području ljudskih prava; da inzistira na međunarodnim naporima te da pozove države članice UN-a da donesu politike kojima će se pružiti zaštita i potpora ugroženim braniteljima ljudskih prava i omogućiti im da se bave svojim poslom; da usvoje politiku kojom će se sustavno i nedvosmisleno osuditi ubijanje branitelja ljudskih prava i svakog pokušaja da ih se podvrgne bilo kojem obliku nasilja, progona, prijetnji, uznemiravanja, nestanka, pritvaranja ili proizvoljnog uhićenja; da osudi one koji počine ili toleriraju takve okrutnosti te da pojačaju javnu diplomaciju u potpunosti podupirući branitelje ljudskih prava; da istakne da su branitelji ljudskih prava i aktivisti civilnog društva među glavnim akterima održivog razvoja; da pozove države članice UN-a da donesu politike za zaštitu i potporu ugroženih branitelja ljudskih prava; da uvidi da se branitelji ljudskih prava u području okoliša, zemljišta i prava autohtonih naroda sve češće suočavaju s prijetnjama; |
| --- | --- |

(bl)

da oštro osudi uznemiravanje na sudu, pritvaranje, ubijanje, prijetnje i zastrašivanje branitelja ljudskih prava diljem svijeta zbog toga što se bave legitimnim radom u području ljudskih prava; da inzistira na međunarodnim naporima te da pozove države članice UN-a da donesu politike kojima će se pružiti zaštita i potpora ugroženim braniteljima ljudskih prava i omogućiti im da se bave svojim poslom; da usvoje politiku kojom će se sustavno i nedvosmisleno osuditi ubijanje branitelja ljudskih prava i svakog pokušaja da ih se podvrgne bilo kojem obliku nasilja, progona, prijetnji, uznemiravanja, nestanka, pritvaranja ili proizvoljnog uhićenja; da osudi one koji počine ili toleriraju takve okrutnosti te da pojačaju javnu diplomaciju u potpunosti podupirući branitelje ljudskih prava; da istakne da su branitelji ljudskih prava i aktivisti civilnog društva među glavnim akterima održivog razvoja; da pozove države članice UN-a da donesu politike za zaštitu i potporu ugroženih branitelja ljudskih prava; da uvidi da se branitelji ljudskih prava u području okoliša, zemljišta i prava autohtonih naroda sve češće suočavaju s prijetnjama;

| (bm) | da se obveže, u skladu s europskom pravnom stečevinom u području borbe protiv korupcije, na promicanje i jačanje uključivanja antikorupcijskih mjera u programe Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

(bm)

da se obveže, u skladu s europskom pravnom stečevinom u području borbe protiv korupcije, na promicanje i jačanje uključivanja antikorupcijskih mjera u programe Ujedinjenih naroda;

| (bn) | da zatraži od EU-a i njegovih država članica da surađuju s partnerima u cilju provedbe Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, potičući sve zemlje, uključujući države članice EU-a, da osmisle i provedu nacionalne akcijske planove kojima se poduzeća obvezuju na poštovanje ljudskih prava; da ponovno pozove EU i njegove države članice da se aktivno i konstruktivno te što prije uključe u postupak izrade pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta kojim će se u međunarodnom pravu u području ljudskih prava urediti postupanje transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća u cilju sprečavanja kršenja ljudskih prava, provođenja istrage kada do njih dođe te pružanja pravne zaštite i jamčenja pristupa pravnim lijekovima; da podupre obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima kako bi se osigurala odgovornost poduzeća; da u tom kontekstu pozdravi rad koji je obavila Radna skupina UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te da podsjeti UN, EU i njegove države članice da se konstruktivno angažiraju kako bi se ti pregovori ubrzali te kako bi se riješili preostali problemi EU-a; |
| --- | --- |

(bn)

da zatraži od EU-a i njegovih država članica da surađuju s partnerima u cilju provedbe Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, potičući sve zemlje, uključujući države članice EU-a, da osmisle i provedu nacionalne akcijske planove kojima se poduzeća obvezuju na poštovanje ljudskih prava; da ponovno pozove EU i njegove države članice da se aktivno i konstruktivno te što prije uključe u postupak izrade pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta kojim će se u međunarodnom pravu u području ljudskih prava urediti postupanje transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća u cilju sprečavanja kršenja ljudskih prava, provođenja istrage kada do njih dođe te pružanja pravne zaštite i jamčenja pristupa pravnim lijekovima; da podupre obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima kako bi se osigurala odgovornost poduzeća; da u tom kontekstu pozdravi rad koji je obavila Radna skupina UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te da podsjeti UN, EU i njegove države članice da se konstruktivno angažiraju kako bi se ti pregovori ubrzali te kako bi se riješili preostali problemi EU-a;

| (bo) | da pojača napore u okviru Međunarodnog saveza za suzbijanje trgovine robom koja služi za mučenje, koji je EU pokrenuo zajedno s regionalnim partnerima; da uspostavi međunarodni fond za pomoć zemljama koje razvijaju i provode zakonodavstvo kojim se zabranjuje trgovina robom koja bi mogla služiti za mučenje i izvršenje smrtne kazne; da podupre uspostavu međunarodnog instrumenta kojim bi se zabranila trgovina takvom robom, oslanjajući se na iskustvo Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o tom pitanju; |
| --- | --- |

(bo)

da pojača napore u okviru Međunarodnog saveza za suzbijanje trgovine robom koja služi za mučenje, koji je EU pokrenuo zajedno s regionalnim partnerima; da uspostavi međunarodni fond za pomoć zemljama koje razvijaju i provode zakonodavstvo kojim se zabranjuje trgovina robom koja bi mogla služiti za mučenje i izvršenje smrtne kazne; da podupre uspostavu međunarodnog instrumenta kojim bi se zabranila trgovina takvom robom, oslanjajući se na iskustvo Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o tom pitanju;

| (bp) | da osigura da žene imaju pristup planiranju obitelji i cjelokupnom rasponu javnog i univerzalnog seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, uključujući modernu kontracepciju te siguran i legalan prekid trudnoće; ističe činjenicu da je univerzalan pristup zdravlju, osobito seksualnom i reproduktivnom zdravlju i povezanim pravima, temeljno ljudsko pravo, što se protivi pravilu globalnog blokiranja koje je vlada SAD-a ponovno uvela početkom 2017.; |
| --- | --- |

(bp)

da osigura da žene imaju pristup planiranju obitelji i cjelokupnom rasponu javnog i univerzalnog seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, uključujući modernu kontracepciju te siguran i legalan prekid trudnoće; ističe činjenicu da je univerzalan pristup zdravlju, osobito seksualnom i reproduktivnom zdravlju i povezanim pravima, temeljno ljudsko pravo, što se protivi pravilu globalnog blokiranja koje je vlada SAD-a ponovno uvela početkom 2017.;

| (bq) | da podupire pristup invaliditetu u rizičnim situacijama koji se temelji na ljudskim pravima u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

(bq)

da podupire pristup invaliditetu u rizičnim situacijama koji se temelji na ljudskim pravima u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom;

| (br) | da uzme u obzir da su Romi jedna od manjina koje se najviše diskriminiraju u svijetu i da se diskriminacija pogoršava u nekoliko zemalja; da se podsjeti da Romi žive na svim kontinentima pa je to pitanje stoga razlog za globalnu zabrinutost; da pozove UN da imenuje posebnog izvjestitelja za pitanja povezana s Romima kako bi se podigla razina osviještenosti i kako bi se osiguralo da programi UN-a dođu i do Roma; |
| --- | --- |

(br)

da uzme u obzir da su Romi jedna od manjina koje se najviše diskriminiraju u svijetu i da se diskriminacija pogoršava u nekoliko zemalja; da se podsjeti da Romi žive na svim kontinentima pa je to pitanje stoga razlog za globalnu zabrinutost; da pozove UN da imenuje posebnog izvjestitelja za pitanja povezana s Romima kako bi se podigla razina osviještenosti i kako bi se osiguralo da programi UN-a dođu i do Roma;

| (bs) | da pozove države članice UN-a, uključujući države članice EU-a, da provedu preporuke posebnog izvjestitelja UN-a o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih netrpeljivosti; |
| --- | --- |

(bs)

da pozove države članice UN-a, uključujući države članice EU-a, da provedu preporuke posebnog izvjestitelja UN-a o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih netrpeljivosti;

Globalni sporazumi za migracije i o izbjeglicama

| (bt) | da u potpunosti podupre napore pod vodstvom UN-a u pogledu pregovora o dva globalna sporazuma o migracijama i izbjeglicama koji se temelje na Deklaraciji iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima kako bi se pripremio djelotvorniji međunarodni odgovor na taj problem te odgovarajući postupak razvoja režima globalnog upravljanja, poboljšanja koordinacije međunarodne migracije, ljudske mobilnosti, velikih kretanja izbjeglica i dugotrajnog izbjeglištva te uspostave trajnih rješenja i pristupa kako bi se jasno izrazila važnost zaštite prava izbjeglica i migranata; poziva države članice EU-a da zajedno zauzmu takvo stajalište te da aktivno zagovaraju i ubrzaju pregovore o tim važnim pitanjima; da podsjeti na to da se u ciljevima održivog razvoja sadržanim u Programu UN-a za održivi razvoj do 2030. priznaje da planirana i dobro vođena migracijska politika može pomoći u postizanju održivog razvoja i uključivog rasta, kao i smanjenju nejednakosti unutar i između država; |
| --- | --- |

(bt)

da u potpunosti podupre napore pod vodstvom UN-a u pogledu pregovora o dva globalna sporazuma o migracijama i izbjeglicama koji se temelje na Deklaraciji iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima kako bi se pripremio djelotvorniji međunarodni odgovor na taj problem te odgovarajući postupak razvoja režima globalnog upravljanja, poboljšanja koordinacije međunarodne migracije, ljudske mobilnosti, velikih kretanja izbjeglica i dugotrajnog izbjeglištva te uspostave trajnih rješenja i pristupa kako bi se jasno izrazila važnost zaštite prava izbjeglica i migranata; poziva države članice EU-a da zajedno zauzmu takvo stajalište te da aktivno zagovaraju i ubrzaju pregovore o tim važnim pitanjima; da podsjeti na to da se u ciljevima održivog razvoja sadržanim u Programu UN-a za održivi razvoj do 2030. priznaje da planirana i dobro vođena migracijska politika može pomoći u postizanju održivog razvoja i uključivog rasta, kao i smanjenju nejednakosti unutar i između država;

| (bu) | da se zauzme za ambiciozne i uravnotežene odredbe kojima bi se omogućila djelotvornija međunarodna suradnja te pravednija i predvidljivija globalna podjela odgovornosti pri suočavanju s migracijskim kretanjima i prisilnim raseljavanjem te kojima bi se osigurala odgovarajuća potpora izbjeglicama diljem svijeta; |
| --- | --- |

(bu)

da se zauzme za ambiciozne i uravnotežene odredbe kojima bi se omogućila djelotvornija međunarodna suradnja te pravednija i predvidljivija globalna podjela odgovornosti pri suočavanju s migracijskim kretanjima i prisilnim raseljavanjem te kojima bi se osigurala odgovarajuća potpora izbjeglicama diljem svijeta;

| (bv) | da podupre sve napore kojima bi se osigurala stabilna i održiva pomoć zemljama u razvoju koje prihvaćaju velik broj izbjeglica te kojima bi se zajamčilo da se izbjeglicama ponude trajna rješenja, uključujući tako što će postati samoodrživi i integrirati se u zajednice u kojima žive; da podsjeti na to da provedba globalnog sporazuma pruža jedinstvenu priliku za jačanje veze između humanitarne pomoći i razvojnih politika; |
| --- | --- |

(bv)

da podupre sve napore kojima bi se osigurala stabilna i održiva pomoć zemljama u razvoju koje prihvaćaju velik broj izbjeglica te kojima bi se zajamčilo da se izbjeglicama ponude trajna rješenja, uključujući tako što će postati samoodrživi i integrirati se u zajednice u kojima žive; da podsjeti na to da provedba globalnog sporazuma pruža jedinstvenu priliku za jačanje veze između humanitarne pomoći i razvojnih politika;

| (bw) | da zajamči da globalni sporazumi budu usmjereni na ljude i utemeljeni na ljudskim pravima te da pruže dugoročne, održive i sveobuhvatne mjere u korist svih uključenih strana; da obrati posebnu pozornost na migrante u ranjivu položaju, kao što su djeca, ugrožene žene, žrtve trgovanja ljudima i osobe s invaliditetom, kao i druge ugrožene skupine, uključujući zajednicu LGBTI, te da pritom naglasi važnost izrade migracijske politike iz perspektive intersekcionalnosti kako bi se odgovorilo na njihove specifične potrebe; da naglasi da je potrebno u potpunosti razviti obnovljenu i horizontalnu rodnu perspektivu za zajednički međunarodni odgovor na pitanje izbjeglica, kojom bi se uzele u obzir posebne potrebe za zaštitom žena, uključujući borbu protiv nasilja nad ženama, te kojim bi se povećale sposobnosti i vještine žena u području obnove i pomirenja; da pozove države članice UN-a da, u skladu s 5. ciljem održivog razvoja, preuzmu pojedinačnu obvezu promicanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena i djevojčica koja će biti središnji element u okviru globalnog sporazuma; |
| --- | --- |

(bw)

da zajamči da globalni sporazumi budu usmjereni na ljude i utemeljeni na ljudskim pravima te da pruže dugoročne, održive i sveobuhvatne mjere u korist svih uključenih strana; da obrati posebnu pozornost na migrante u ranjivu položaju, kao što su djeca, ugrožene žene, žrtve trgovanja ljudima i osobe s invaliditetom, kao i druge ugrožene skupine, uključujući zajednicu LGBTI, te da pritom naglasi važnost izrade migracijske politike iz perspektive intersekcionalnosti kako bi se odgovorilo na njihove specifične potrebe; da naglasi da je potrebno u potpunosti razviti obnovljenu i horizontalnu rodnu perspektivu za zajednički međunarodni odgovor na pitanje izbjeglica, kojom bi se uzele u obzir posebne potrebe za zaštitom žena, uključujući borbu protiv nasilja nad ženama, te kojim bi se povećale sposobnosti i vještine žena u području obnove i pomirenja; da pozove države članice UN-a da, u skladu s 5. ciljem održivog razvoja, preuzmu pojedinačnu obvezu promicanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena i djevojčica koja će biti središnji element u okviru globalnog sporazuma;

| (bx) | da zahtijeva više napora u sprječavanju nezakonitih migracija i u borbi protiv krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima, posebno suzbijanjem kriminalnih mreža kroz pravovremenu i djelotvornu razmjenu relevantnih obavještajnih informacija; da poboljša metode za identificiranje i zaštitu žrtava te da ojača suradnju s trećim zemljama radi praćenja, oduzimanja i vraćanja prihoda od kaznenih djela u tom sektoru; da na razini UN-a insistira na važnosti ratifikacije i potpune provedbe Konvencije UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom te o sprječavanju, suzbijanju i kažnjavanju trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom; |
| --- | --- |

(bx)

da zahtijeva više napora u sprječavanju nezakonitih migracija i u borbi protiv krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima, posebno suzbijanjem kriminalnih mreža kroz pravovremenu i djelotvornu razmjenu relevantnih obavještajnih informacija; da poboljša metode za identificiranje i zaštitu žrtava te da ojača suradnju s trećim zemljama radi praćenja, oduzimanja i vraćanja prihoda od kaznenih djela u tom sektoru; da na razini UN-a insistira na važnosti ratifikacije i potpune provedbe Konvencije UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom te o sprječavanju, suzbijanju i kažnjavanju trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom;

| (by) | da osigura da se posebna pozornost posveti ženama izbjeglicama i tražiteljicama azila koje su izložene raznim vrstama diskriminacije i podložnije seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju i u zemljama podrijetla i tijekom putovanja do sigurnijih odredišta; da podsjeti da žene i djevojčice koje traže azil imaju specifične potrebe i probleme koji se razlikuju od potreba i problema muškaraca te koji iziskuju da provedba svih politika i postupaka azila bude rodno osjetljiva i individualizirana; da pozove na jačanje sustava zaštite djece i da podrži konkretne mjere u najboljem interesu djece izbjeglica i migranata koje se temelje na Konvenciji o pravima djeteta; |
| --- | --- |

(by)

da osigura da se posebna pozornost posveti ženama izbjeglicama i tražiteljicama azila koje su izložene raznim vrstama diskriminacije i podložnije seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju i u zemljama podrijetla i tijekom putovanja do sigurnijih odredišta; da podsjeti da žene i djevojčice koje traže azil imaju specifične potrebe i probleme koji se razlikuju od potreba i problema muškaraca te koji iziskuju da provedba svih politika i postupaka azila bude rodno osjetljiva i individualizirana; da pozove na jačanje sustava zaštite djece i da podrži konkretne mjere u najboljem interesu djece izbjeglica i migranata koje se temelje na Konvenciji o pravima djeteta;

| (bz) | da riješi rašireni problem apatridnosti, koji predstavlja ozbiljne izazove u području ljudskih prava; da osigura primjereno rješavanje tog pitanja u okviru trenutačnih pregovora o globalnom sporazumu; |
| --- | --- |

(bz)

da riješi rašireni problem apatridnosti, koji predstavlja ozbiljne izazove u području ljudskih prava; da osigura primjereno rješavanje tog pitanja u okviru trenutačnih pregovora o globalnom sporazumu;

| (ca) | da nastavi pružati i da ojača potporu Visokom povjereniku Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) u provedbi njegova međunarodnog mandata za zaštitu izbjeglica, među ostalim od zločinačkih bandi i pojedinaca koji su uključeni u trgovanje i krijumčarenje ljudima u matičnim i tranzitnim zemljama; |
| --- | --- |

(ca)

da nastavi pružati i da ojača potporu Visokom povjereniku Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) u provedbi njegova međunarodnog mandata za zaštitu izbjeglica, među ostalim od zločinačkih bandi i pojedinaca koji su uključeni u trgovanje i krijumčarenje ljudima u matičnim i tranzitnim zemljama;

| (cb) | da pomogne zemljama Istočnog partnerstva u rješavanju problema s kojima se součavaju zbog masovnog prisilnog internog raseljavanja iz područja sukoba te da odlučno djeluju u cilju zaštite i vraćanja prava raseljenih osoba, uključujući njihovo pravo na povratak, prava vlasništva i pravo na osobnu sigurnost; |
| --- | --- |

(cb)

da pomogne zemljama Istočnog partnerstva u rješavanju problema s kojima se součavaju zbog masovnog prisilnog internog raseljavanja iz područja sukoba te da odlučno djeluju u cilju zaštite i vraćanja prava raseljenih osoba, uključujući njihovo pravo na povratak, prava vlasništva i pravo na osobnu sigurnost;

| (cc) | da nastavi naglašavati iznimnu važnost obrazovanja za djevojčice i žene kako bi se stvorile ekonomske prilike; |
| --- | --- |

(cc)

da nastavi naglašavati iznimnu važnost obrazovanja za djevojčice i žene kako bi se stvorile ekonomske prilike;

| (cd) | da ponovno izrazi ozbiljnu zabrinutost zbog toga što su stotine tisuća interno raseljenih osoba i izbjeglica koji su iz svojih domova morali pobjeći zbog dugotrajnih sukoba i dalje raseljeni te da ponovno istakne da sve interno raseljene osobe i izbjeglice imaju pravo na siguran i dostojanstven povratak u svoje domove; |
| --- | --- |

(cd)

da ponovno izrazi ozbiljnu zabrinutost zbog toga što su stotine tisuća interno raseljenih osoba i izbjeglica koji su iz svojih domova morali pobjeći zbog dugotrajnih sukoba i dalje raseljeni te da ponovno istakne da sve interno raseljene osobe i izbjeglice imaju pravo na siguran i dostojanstven povratak u svoje domove;

| (ce) | da ustraje u tome da je nužno pružiti financijska sredstva posebno za sudjelovanje žena u međunarodnim postupcima donošenja odluka; |
| --- | --- |

(ce)

da ustraje u tome da je nužno pružiti financijska sredstva posebno za sudjelovanje žena u međunarodnim postupcima donošenja odluka;

Razvoj

| (cf) | da implementira ambiciozan Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja; da istakne vodeću ulogu EU-a u procesu koji je doveo do usvajanja Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe; da poduzme konkretne korake kako bi se osigurala učinkovita provedba Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe kao važnih instrumenata za razvoj; da osigura da EU i UN nastave igrati važnu ulogu u provedbi Programa UN-a do 2030. u cilju iskorjenjivanja siromaštva i stvaranja zajedničkog blagostanja, hvatanja u koštac s nejednakostima, stvaranja sigurnijeg i pravednijeg svijeta te suzbijanja klimatskih promjena i zaštite prirodnog okoliša; |
| --- | --- |

(cf)

da implementira ambiciozan Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja; da istakne vodeću ulogu EU-a u procesu koji je doveo do usvajanja Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe; da poduzme konkretne korake kako bi se osigurala učinkovita provedba Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe kao važnih instrumenata za razvoj; da osigura da EU i UN nastave igrati važnu ulogu u provedbi Programa UN-a do 2030. u cilju iskorjenjivanja siromaštva i stvaranja zajedničkog blagostanja, hvatanja u koštac s nejednakostima, stvaranja sigurnijeg i pravednijeg svijeta te suzbijanja klimatskih promjena i zaštite prirodnog okoliša;

| (cg) | da poduzme konkretne korake kako bi se osigurala učinkovita provedba Programa UN-a do 2030. i svih 17 ciljeva održivog razvoja kao važnih instrumenata za sprečavanje i održivi razvoj; da potiče i podržava države da preuzmu odgovornost i uspostave nacionalne okvire za postizanje 17 ciljeva održivog razvoja; da potakne države članice UN-a da preusmjere svoje proračune prema Programu UN-a za održivi razvoj do 2030.; da ponovno naglasi da je EU, s obzirom na to da pruža 75,7 milijardi EUR za razvojnu pomoć, i dalje vodeći svjetski donator, te da potakne nastavak rasta kolektivne pomoći EU-a kojom se podupiru trajni napori država članica u promicanju mira, blagostanja i održivog razvoja diljem svijeta; da potiče države članice UN-a da ispune svoje obveze u vezi s izdacima za razvojnu pomoć i da pozove na usvajanje čvrstog okvira pokazatelja i na korištenje statističkih podataka za evaluaciju stanja u zemljama u razvoju, praćenje napretka i jamčenje odgovornosti; da nastavi s naporima u cilju postizanja usklađenosti politika u interesu razvoja u svim politikama EU-a, što je ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja, te da također na razini UN-a potiče veću usklađenost politika u skladu s ciljem 17; |
| --- | --- |

(cg)

da poduzme konkretne korake kako bi se osigurala učinkovita provedba Programa UN-a do 2030. i svih 17 ciljeva održivog razvoja kao važnih instrumenata za sprečavanje i održivi razvoj; da potiče i podržava države da preuzmu odgovornost i uspostave nacionalne okvire za postizanje 17 ciljeva održivog razvoja; da potakne države članice UN-a da preusmjere svoje proračune prema Programu UN-a za održivi razvoj do 2030.; da ponovno naglasi da je EU, s obzirom na to da pruža 75,7 milijardi EUR za razvojnu pomoć, i dalje vodeći svjetski donator, te da potakne nastavak rasta kolektivne pomoći EU-a kojom se podupiru trajni napori država članica u promicanju mira, blagostanja i održivog razvoja diljem svijeta; da potiče države članice UN-a da ispune svoje obveze u vezi s izdacima za razvojnu pomoć i da pozove na usvajanje čvrstog okvira pokazatelja i na korištenje statističkih podataka za evaluaciju stanja u zemljama u razvoju, praćenje napretka i jamčenje odgovornosti; da nastavi s naporima u cilju postizanja usklađenosti politika u interesu razvoja u svim politikama EU-a, što je ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja, te da također na razini UN-a potiče veću usklađenost politika u skladu s ciljem 17;

Klimatske promjene i klimatska diplomacija

| (ch) | da potvrdi predanost EU-a Pariškom sporazumu, da potakne sve države članice UN-a da ga ratificiraju i učinkovito provode, te da istakne da je nužno da se Pariški sporazum provede širom svijeta i u svim državama članicama UN-a; da ponovno potvrdi potrebu za ambicioznom klimatskom politikom EU-a i svoju spremnost da poveća postojeće nacionalno utvrđene doprinose, uključujući one EU-a, do 2030., kao i potrebu za pravodobnom pripremom dugoročne strategije do 2050., te da podrži sve inicijative u tom smjeru; da radi na djelotvornijim mjerama u cilju ekološke održivosti, posebice u borbi protiv klimatskih promjena, promicanjem međunarodnih mjera i akcija za očuvanje i poboljšanje kvalitete okoliša te za održivo gospodarenje prirodnim resursima; da dodatno poveća našu razinu ambicije u pogledu smanjenja emisija i da istakne ulogu EU-a kao globalnog lidera u području klimatske politike; |
| --- | --- |

(ch)

da potvrdi predanost EU-a Pariškom sporazumu, da potakne sve države članice UN-a da ga ratificiraju i učinkovito provode, te da istakne da je nužno da se Pariški sporazum provede širom svijeta i u svim državama članicama UN-a; da ponovno potvrdi potrebu za ambicioznom klimatskom politikom EU-a i svoju spremnost da poveća postojeće nacionalno utvrđene doprinose, uključujući one EU-a, do 2030., kao i potrebu za pravodobnom pripremom dugoročne strategije do 2050., te da podrži sve inicijative u tom smjeru; da radi na djelotvornijim mjerama u cilju ekološke održivosti, posebice u borbi protiv klimatskih promjena, promicanjem međunarodnih mjera i akcija za očuvanje i poboljšanje kvalitete okoliša te za održivo gospodarenje prirodnim resursima; da dodatno poveća našu razinu ambicije u pogledu smanjenja emisija i da istakne ulogu EU-a kao globalnog lidera u području klimatske politike;

| (ci) | da ponovno naglasi da je klimatska politika jedan od glavnih prioriteta Europske unije; da se pobrine da EU zadrži vodeći položaj u borbi protiv klimatskih promjena i da nastavi surađivati s UN-om u tom području; da pozove sve države članice UN-a da poštuju Pariški sporazum i da osiguraju brzu provedbu odluka donesenih na Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama održanoj 2016.; da pojačaju napore kako bi se SAD ponovno uključio u multilateralnu suradnju u području klimatskih promjena; |
| --- | --- |

(ci)

da ponovno naglasi da je klimatska politika jedan od glavnih prioriteta Europske unije; da se pobrine da EU zadrži vodeći položaj u borbi protiv klimatskih promjena i da nastavi surađivati s UN-om u tom području; da pozove sve države članice UN-a da poštuju Pariški sporazum i da osiguraju brzu provedbu odluka donesenih na Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama održanoj 2016.; da pojačaju napore kako bi se SAD ponovno uključio u multilateralnu suradnju u području klimatskih promjena;

| (cj) | da bude proaktivan partner u svim nastojanjima UN-a da potiče globalna partnerstva i suradnju u suočavanju s izazovima klimatskih promjena te da naglasi da klima može biti polazna točka za diplomatske odnose s partnerima s kojima postoje znatni sporovi u pogledu drugih pitanja te tako pružiti priliku za jačanje stabilnosti i mira; |
| --- | --- |

(cj)

da bude proaktivan partner u svim nastojanjima UN-a da potiče globalna partnerstva i suradnju u suočavanju s izazovima klimatskih promjena te da naglasi da klima može biti polazna točka za diplomatske odnose s partnerima s kojima postoje znatni sporovi u pogledu drugih pitanja te tako pružiti priliku za jačanje stabilnosti i mira;

| (ck) | da pojača napore u klimatskoj diplomaciji tako što će izraditi sveobuhvatnu strategiju klimatske diplomacije te da uključi klimatsku politiku u sva područja vanjskog djelovanja EU-a, uključujući trgovinu, razvojnu suradnju, humanitarnu pomoć i sigurnost i obranu, uzimajući u obzir činjenicu da ekološki neodrživ sustav uzrokuje nestabilnost; da stvori snažan savez zemalja i dionika koji će nastaviti pružati potporu i doprinos ciljevima ograničavanja globalnog zatopljenja na razinu znatno nižu od 2 oC, uz istodobno nastojanje da se povišenje temperature ograniči na 1,5 oC; |
| --- | --- |

(ck)

da pojača napore u klimatskoj diplomaciji tako što će izraditi sveobuhvatnu strategiju klimatske diplomacije te da uključi klimatsku politiku u sva područja vanjskog djelovanja EU-a, uključujući trgovinu, razvojnu suradnju, humanitarnu pomoć i sigurnost i obranu, uzimajući u obzir činjenicu da ekološki neodrživ sustav uzrokuje nestabilnost; da stvori snažan savez zemalja i dionika koji će nastaviti pružati potporu i doprinos ciljevima ograničavanja globalnog zatopljenja na razinu znatno nižu od 2 oC, uz istodobno nastojanje da se povišenje temperature ograniči na 1,5 oC;

| (cl) | da podsjeti da muškarci i žene različito doživljavaju utjecaj klimatskih promjena; da istakne da su žene ranjivije i da se suočavaju s većim rizicima i opterećenjima zbog raznih razloga, od nejednakog pristupa resursima, obrazovanju, poslovnim prilikama i pravima na zemljište do društvenih i kulturnih normi; da istakne da bi se to trebalo uzeti u obzir u skladu s time; da osigura da žene imaju središnju ulogu u pronalaženju rješenja za prilagodbu klimatskim izazovima i njihovo ublažavanje, uključujući međunarodne klimatske pregovore, u cilju pripreme rodno osjetljivih odgovora na temeljne nejednakosti; |
| --- | --- |

(cl)

da podsjeti da muškarci i žene različito doživljavaju utjecaj klimatskih promjena; da istakne da su žene ranjivije i da se suočavaju s većim rizicima i opterećenjima zbog raznih razloga, od nejednakog pristupa resursima, obrazovanju, poslovnim prilikama i pravima na zemljište do društvenih i kulturnih normi; da istakne da bi se to trebalo uzeti u obzir u skladu s time; da osigura da žene imaju središnju ulogu u pronalaženju rješenja za prilagodbu klimatskim izazovima i njihovo ublažavanje, uključujući međunarodne klimatske pregovore, u cilju pripreme rodno osjetljivih odgovora na temeljne nejednakosti;

| (cm) | da podsjeti da ograničen pristup i kontrola nad proizvodnim resursima i ograničena prava ženama pružaju manje prilika za oblikovanje odluka i utjecanje na politiku, što je službeno prepoznato od 13. konferencije stranaka o klimatskim promjenama (COP 13) održane 2007. na Baliju; |
| --- | --- |

(cm)

da podsjeti da ograničen pristup i kontrola nad proizvodnim resursima i ograničena prava ženama pružaju manje prilika za oblikovanje odluka i utjecanje na politiku, što je službeno prepoznato od 13. konferencije stranaka o klimatskim promjenama (COP 13) održane 2007. na Baliju;

| (cn) | da blisko surađuje s malim otočnim državama i drugim zemljama suočenima s najtežim posljedicama klimatskih promjena kako bi se zajamčilo da se njihov glas i njihove potrebe uzmu u obzir na različitim forumima UN-a; |
| --- | --- |

(cn)

da blisko surađuje s malim otočnim državama i drugim zemljama suočenima s najtežim posljedicama klimatskih promjena kako bi se zajamčilo da se njihov glas i njihove potrebe uzmu u obzir na različitim forumima UN-a;

| (co) | da pokrene sveobuhvatnu javnu raspravu sa svim državama članicama UN-a o važnosti poštovanja ustavnih ograničenja predsjedničkih ovlasti diljem svijeta; |
| --- | --- |

(co)

da pokrene sveobuhvatnu javnu raspravu sa svim državama članicama UN-a o važnosti poštovanja ustavnih ograničenja predsjedničkih ovlasti diljem svijeta;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Komisiji te, radi obavijesti, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0304.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0493.

(3)  Preporuka Europskog parlamenta od 1. ožujka 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o ukidanju izvora prihoda za džihadiste: suzbijanje financiranja terorizma, usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0059.

(4)  Svjetska zdravstvena organizacija, Svjetsko izvješće o nasilju i zdravlju (Ženeva, 2002.), str. 154.; Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova „2. dokument za raspravu: priroda, opseg i motivacija za spolno nasilje nad muškarcima i dječacima u oružanim sukobima”, (Rad predstavljen na sastanku UNOCHA-e o istraživanju korištenja spolnog nasilja u oružanim sukobima: utvrđivanje nedostataka u istraživanjima radi provođenja učinkovitijih intervencija, 26. lipnja 2008.)

(5)  Kako je navedeno u njegovoj prvoj izjavi VSUN-a 10. siječnja 2017.

(6)  SL C 215, 19.6.2018., str. 202.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 3. srpnja 2018.

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/180 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/180

---

P8_TA(2018)0269

Sporazum o suradnji između EU-a i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji između Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 118/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (11351/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (11351/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o suradnji između Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva (13661/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o suradnji između Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva (13661/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 172. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0018/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 172. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0018/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0213/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0213/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i ASECNA-i. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/181

---

P8_TA(2018)0270

Produljenje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između EU-a i SAD-a ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o nacrtu Odluke Vijeća o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 118/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08166/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08166/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku 98/591/EZ od 13. listopada 1998. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku 98/591/EZ od 13. listopada 1998. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Sjedinjenih Američkih Država (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0259/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0259/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0212/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0212/2018),

| 1. | daje suglasnost za produljenje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 284, 22.10.1998., str. 35.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/182

---

P8_TA(2018)0271

Europsko zajedničko poduzeće za računalstvo visokih performansi *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za računalstvo visokih performansi (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 118/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2018)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2018)0008),

| — | uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0037/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0217/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0217/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) uspostavljen je okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) („Obzor 2020.”). Cilj je tog programa ostvariti veći učinak u području istraživanja i inovacija kombiniranjem sredstava iz programa Obzor 2020. i privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima u kojima istraživanja i inovacije mogu doprinijeti širim ciljevima Unije u pogledu konkurentnosti, potaknuti privatna ulaganja i pomoći u suočavanju s društvenim izazovima. Ta bi se partnerstva trebala temeljiti na dugoročnoj obvezi, uključujući uravnoteženi doprinos svih partnera, trebala bi biti odgovorna za ostvarenje svojih ciljeva i djelovati u skladu sa strateškim ciljevima Unije povezanima s istraživanjem, razvojem i inovacijama. Upravljanje tim partnerstvima i njihovo
  funkcioniranje
  trebalo bi biti otvoreno, transparentno, djelotvorno i učinkovito te bi
  trebalo omogućiti sudjelovanje
  brojnim dionicima aktivnima u 
  svojem specifičnom području
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) uspostavljen je okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) („Obzor 2020.”). Cilj je tog programa ostvariti veći učinak u području istraživanja i inovacija kombiniranjem sredstava iz programa Obzor 2020. i privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima u kojima istraživanja i inovacije mogu doprinijeti širim ciljevima Unije u pogledu konkurentnosti, potaknuti privatna ulaganja i pomoći u suočavanju s društvenim izazovima. Ta bi se partnerstva trebala temeljiti na dugoročnoj obvezi, uključujući uravnoteženi doprinos svih partnera, trebala bi biti odgovorna za ostvarenje svojih ciljeva i djelovati u skladu sa strateškim ciljevima Unije povezanima s istraživanjem, razvojem i inovacijama. Upravljanje tim partnerstvima i njihovo
  funkcioniranje
  trebalo bi biti otvoreno, transparentno, djelotvorno i učinkovito te bi
  trebalo omogućiti sudjelovanje
  brojnim dionicima aktivnima u 
  svojem specifičnom području
  .

| (2) | Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) uspostavljen je okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) („Obzor 2020.”). Cilj je tog programa ostvariti veći učinak u području istraživanja i inovacija kombiniranjem sredstava iz programa Obzor 2020. i privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima u kojima istraživanja i inovacije mogu doprinijeti širim ciljevima Unije u pogledu konkurentnosti, potaknuti privatna ulaganja i pomoći u suočavanju s društvenim izazovima. Ta bi se partnerstva trebala temeljiti na dugoročnoj obvezi, uključujući uravnoteženi doprinos svih partnera, trebala bi biti odgovorna za ostvarenje svojih ciljeva i djelovati u skladu sa strateškim ciljevima Unije povezanima s istraživanjem, razvojem i inovacijama. Upravljanje tim partnerstvima i njihovo
  djelovanje
  trebalo bi biti otvoreno, transparentno, djelotvorno i učinkovito te bi brojnim dionicima aktivnima u 
  svojim specifičnim područjima trebalo omogućiti da sudjeluju, a organizacijama civilnoga društva i građanskim skupinama omogućiti da ih se propisno sasluša u postupku donošenja odluka
  . |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) uspostavljen je okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) („Obzor 2020.”). Cilj je tog programa ostvariti veći učinak u području istraživanja i inovacija kombiniranjem sredstava iz programa Obzor 2020. i privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima u kojima istraživanja i inovacije mogu doprinijeti širim ciljevima Unije u pogledu konkurentnosti, potaknuti privatna ulaganja i pomoći u suočavanju s društvenim izazovima. Ta bi se partnerstva trebala temeljiti na dugoročnoj obvezi, uključujući uravnoteženi doprinos svih partnera, trebala bi biti odgovorna za ostvarenje svojih ciljeva i djelovati u skladu sa strateškim ciljevima Unije povezanima s istraživanjem, razvojem i inovacijama. Upravljanje tim partnerstvima i njihovo
  djelovanje
  trebalo bi biti otvoreno, transparentno, djelotvorno i učinkovito te bi brojnim dionicima aktivnima u 
  svojim specifičnim područjima trebalo omogućiti da sudjeluju, a organizacijama civilnoga društva i građanskim skupinama omogućiti da ih se propisno sasluša u postupku donošenja odluka
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U Komunikaciji Komisije „Europski oblak – Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi” (22) od 19. travnja 2016. poziva se na uspostavu europske podatkovne infrastrukture koja će se temeljiti na vrhunskim mogućnostima računalstva visokih performansi i razvoju cjelokupnog europskog ekosustava računalstva visokih performansi u okviru kojeg će se moći razvijati nova europska tehnologija i eksaskalarna
  računala
  . Zbog važnosti tog područja i izazova s kojima se suočavaju dionici u Uniji potrebno je hitno djelovati kako bi se osigurali resursi i kapaciteti potrebni za zatvaranje kruga od istraživanja i razvoja do isporuke i puštanja u rad eksaskalarnih sustava računala visokih performansi. Stoga bi na razini Unije trebalo uspostaviti mehanizam koji bi služio za objedinjavanje i usmjeravanje potpore namijenjene uvođenju vrhunske europske infrastrukture računalstva visokih performansi te za provedbu istraživanja i razvoja u području računalstva visokih performansi od strane država članica, Unije i privatnog sektora. Tom bi se infrastrukturom trebao omogućiti pristup korisnicima iz javnog sektora, industrije i akademske zajednice, uključujući znanstvene zajednice koje sudjeluju u europskom oblaku za otvorenu znanost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U Komunikaciji Komisije „Europski oblak – Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi” (22) od 19. travnja 2016. poziva se na uspostavu europske podatkovne infrastrukture koja će se temeljiti na vrhunskim mogućnostima računalstva visokih performansi i razvoju cjelokupnog europskog ekosustava računalstva visokih performansi u okviru kojeg će se moći razvijati nova europska tehnologija i eksaskalarna
  računala
  . Zbog važnosti tog područja i izazova s kojima se suočavaju dionici u Uniji potrebno je hitno djelovati kako bi se osigurali resursi i kapaciteti potrebni za zatvaranje kruga od istraživanja i razvoja do isporuke i puštanja u rad eksaskalarnih sustava računala visokih performansi. Stoga bi na razini Unije trebalo uspostaviti mehanizam koji bi služio za objedinjavanje i usmjeravanje potpore namijenjene uvođenju vrhunske europske infrastrukture računalstva visokih performansi te za provedbu istraživanja i razvoja u području računalstva visokih performansi od strane država članica, Unije i privatnog sektora. Tom bi se infrastrukturom trebao omogućiti pristup korisnicima iz javnog sektora, industrije i akademske zajednice, uključujući znanstvene zajednice koje sudjeluju u europskom oblaku za otvorenu znanost.

| (8) | U Komunikaciji Komisije „Europski oblak – Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi” (22) od 19. travnja 2016. poziva se na uspostavu europske podatkovne infrastrukture koja će se temeljiti na vrhunskim mogućnostima računalstva visokih performansi i razvoju cjelokupnog europskog ekosustava računalstva visokih performansi u okviru kojeg će se moći razvijati nova europska tehnologija i eksaskalarna
  superračunala
  . Zbog važnosti tog područja i izazova s kojima se suočavaju dionici u Uniji potrebno je hitno djelovati kako bi se osigurali resursi i kapaciteti potrebni za zatvaranje kruga od istraživanja i razvoja do isporuke i puštanja u rad eksaskalarnih sustava računala visokih performansi. Stoga bi na razini Unije trebalo uspostaviti mehanizam koji bi služio za objedinjavanje i usmjeravanje potpore namijenjene uvođenju vrhunske europske infrastrukture računalstva visokih performansi te za provedbu istraživanja i razvoja u području računalstva visokih performansi od strane država članica, Unije i privatnog sektora. Tom bi se infrastrukturom trebao omogućiti pristup korisnicima iz javnog sektora, industrije
  , što uključuje mala
  i 
  srednja poduzeća (MSP), i
  akademske zajednice, uključujući znanstvene zajednice koje sudjeluju u europskom oblaku za otvorenu znanost. |
| --- | --- |

(8)

U Komunikaciji Komisije „Europski oblak – Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi” (22) od 19. travnja 2016. poziva se na uspostavu europske podatkovne infrastrukture koja će se temeljiti na vrhunskim mogućnostima računalstva visokih performansi i razvoju cjelokupnog europskog ekosustava računalstva visokih performansi u okviru kojeg će se moći razvijati nova europska tehnologija i eksaskalarna
  superračunala
  . Zbog važnosti tog područja i izazova s kojima se suočavaju dionici u Uniji potrebno je hitno djelovati kako bi se osigurali resursi i kapaciteti potrebni za zatvaranje kruga od istraživanja i razvoja do isporuke i puštanja u rad eksaskalarnih sustava računala visokih performansi. Stoga bi na razini Unije trebalo uspostaviti mehanizam koji bi služio za objedinjavanje i usmjeravanje potpore namijenjene uvođenju vrhunske europske infrastrukture računalstva visokih performansi te za provedbu istraživanja i razvoja u području računalstva visokih performansi od strane država članica, Unije i privatnog sektora. Tom bi se infrastrukturom trebao omogućiti pristup korisnicima iz javnog sektora, industrije
  , što uključuje mala
  i 
  srednja poduzeća (MSP), i
  akademske zajednice, uključujući znanstvene zajednice koje sudjeluju u europskom oblaku za otvorenu znanost.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8 a) | Iznimno je važno da Unija do 2022. postane jedna od vodećih svjetskih sila u području superračunalstva. Unija trenutno zaostaje kada je riječ o razvoju računalstva visokih performansi zbog nedovoljnog ulaganja u uspostavu cjelovitog sustava. Kako bi se nadoknadio taj zaostatak, Unija treba steći superračunala vrhunske kvalitete, osigurati sustav opskrbe i provesti usluge za industriju i MSP-ove za simulaciju, vizualizaciju i stvaranje prototipova, jamčeći pritom sustav računalstva visokih performansi u skladu s vrijednostima i načelima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8 a)

Iznimno je važno da Unija do 2022. postane jedna od vodećih svjetskih sila u području superračunalstva. Unija trenutno zaostaje kada je riječ o razvoju računalstva visokih performansi zbog nedovoljnog ulaganja u uspostavu cjelovitog sustava. Kako bi se nadoknadio taj zaostatak, Unija treba steći superračunala vrhunske kvalitete, osigurati sustav opskrbe i provesti usluge za industriju i MSP-ove za simulaciju, vizualizaciju i stvaranje prototipova, jamčeći pritom sustav računalstva visokih performansi u skladu s vrijednostima i načelima Unije.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Kako bi Unija raspolagala računalnim mogućnostima potrebnima za održavanje vrhunske razine istraživanja, trebalo bi uskladiti ulaganja država članica u računalstvo visokih performansi i povećati upotrebu tehnologije računalstva visokih performansi u industriji. Unija bi trebala povećati svoju učinkovitost kad je riječ o pretvaranju tehnološkog napretka u sustave računalstva visokih performansi koji bi se nabavljali u Europi na način da uspostavi učinkovite veze između opskrbe tehnologijom, sudjelovanja korisnika u dizajnu i zajedničke nabave vrhunskih sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Kako bi Unija raspolagala računalnim mogućnostima potrebnima za održavanje vrhunske razine istraživanja, trebalo bi uskladiti ulaganja država članica u računalstvo visokih performansi i povećati upotrebu tehnologije računalstva visokih performansi u industriji. Unija bi trebala povećati svoju učinkovitost kad je riječ o pretvaranju tehnološkog napretka u sustave računalstva visokih performansi koji bi se nabavljali u Europi na način da uspostavi učinkovite veze između opskrbe tehnologijom, sudjelovanja korisnika u dizajnu i zajedničke nabave vrhunskih sustava.

| (10) | Kako bi Unija raspolagala računalnim mogućnostima potrebnima za održavanje vrhunske razine istraživanja
  i kako bi se iskoristila dodana vrijednost zajedničkoga djelovanja na razini Unije
  , trebalo bi uskladiti ulaganja država članica u računalstvo visokih performansi i povećati upotrebu tehnologije računalstva visokih performansi u industriji. Unija bi trebala povećati svoju učinkovitost kad je riječ o pretvaranju tehnološkog napretka u sustave računalstva visokih performansi koji bi se nabavljali u Europi na način da uspostavi učinkovite veze između opskrbe tehnologijom, sudjelovanja korisnika u dizajnu i zajedničke nabave vrhunskih sustava. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi Unija raspolagala računalnim mogućnostima potrebnima za održavanje vrhunske razine istraživanja
  i kako bi se iskoristila dodana vrijednost zajedničkoga djelovanja na razini Unije
  , trebalo bi uskladiti ulaganja država članica u računalstvo visokih performansi i povećati upotrebu tehnologije računalstva visokih performansi u industriji. Unija bi trebala povećati svoju učinkovitost kad je riječ o pretvaranju tehnološkog napretka u sustave računalstva visokih performansi koji bi se nabavljali u Europi na način da uspostavi učinkovite veze između opskrbe tehnologijom, sudjelovanja korisnika u dizajnu i zajedničke nabave vrhunskih sustava.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Potrebno je da Komisija i države članice istraže odgovarajuće okvire upravljanja i financiranja, vodeći u dovoljnoj mjeri računa o inicijativi za zajedničko poduzeće EuroHPC i njezinoj održivosti te o potrebi za jednakim uvjetima za sve u čitavoj Uniji. Nadalje, države članice trebale bi razmotriti programe financiranja na način koji je usklađen s pristupom Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Potrebno je da Komisija i države članice istraže odgovarajuće okvire upravljanja i financiranja, vodeći u dovoljnoj mjeri računa o inicijativi za zajedničko poduzeće EuroHPC i njezinoj održivosti te o potrebi za jednakim uvjetima za sve u čitavoj Uniji. Nadalje, države članice trebale bi razmotriti programe financiranja na način koji je usklađen s pristupom Komisije.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | Europska tehnološka platforma i ugovorno javno-privatno partnerstvo u području računalstva visokih performansi ključni su za određivanje istraživačkih prioriteta Unije u razvoju tehnologije Unije u svim segmentima opskrbnoga lanca rješenja u području računalstva visokih performansi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Europska tehnološka platforma i ugovorno javno-privatno partnerstvo u području računalstva visokih performansi ključni su za određivanje istraživačkih prioriteta Unije u razvoju tehnologije Unije u svim segmentima opskrbnoga lanca rješenja u području računalstva visokih performansi.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Zadaća je zajedničkoga poduzeća da u Europi uspostavi i održava integrirani prvoklasni ekosustav računalstva visokih performansi i velikih podataka na temelju vodeće uloge Unije u tehnologiji računalstva visokih performansi, računalstva u oblaku i velikih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Zadaća je zajedničkoga poduzeća da u Europi uspostavi i održava integrirani prvoklasni ekosustav računalstva visokih performansi i velikih podataka na temelju vodeće uloge Unije u tehnologiji računalstva visokih performansi, računalstva u oblaku i velikih podataka.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se osnovati i započeti s radom 2019. kako bi se ostvario cilj uvođenja predeksaskalarne infrastrukture u Uniji do 2020. i cilj razvoja potrebnih tehnologija za realizaciju eksaskalarnih mogućnosti do
  2022./20123. Budući da ciklus razvoja tehnologije nove generacije obično traje od 4 do 5 godina, da bismo ostali konkurentni na globalnom tržištu sada moramo započeti s mjerama za postizanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se osnovati i započeti s radom 2019. kako bi se ostvario cilj uvođenja predeksaskalarne infrastrukture u Uniji do 2020. i cilj razvoja potrebnih tehnologija za realizaciju eksaskalarnih mogućnosti do
  2022./20123. Budući da ciklus razvoja tehnologije nove generacije obično traje od 4 do 5 godina, da bismo ostali konkurentni na globalnom tržištu sada moramo započeti s mjerama za postizanje tog cilja.

| (12) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se osnovati i započeti s radom 2019. kako bi se ostvario cilj uvođenja predeksaskalarne infrastrukture u Uniji do 2020. i cilj razvoja potrebnih tehnologija za realizaciju
  , po mogućnosti samostalnih,
  eksaskalarnih mogućnosti do
  2022./2023. Budući da ciklus razvoja tehnologije nove generacije obično traje od 4 do 5 godina, da bismo ostali konkurentni na globalnom tržištu moramo odmah započeti s mjerama za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(12)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se osnovati i započeti s radom 2019. kako bi se ostvario cilj uvođenja predeksaskalarne infrastrukture u Uniji do 2020. i cilj razvoja potrebnih tehnologija za realizaciju
  , po mogućnosti samostalnih,
  eksaskalarnih mogućnosti do
  2022./2023. Budući da ciklus razvoja tehnologije nove generacije obično traje od 4 do 5 godina, da bismo ostali konkurentni na globalnom tržištu moramo odmah započeti s mjerama za postizanje tog cilja.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Zajedničko poduzeće EuroHPC trebalo bi tretirati kao sastavni dio podatkovne infrastrukture Unije u cijelom ekosustavu te bi se njegove koristi trebale naširoko promicati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Zajedničko poduzeće EuroHPC trebalo bi tretirati kao sastavni dio podatkovne infrastrukture Unije u cijelom ekosustavu te bi se njegove koristi trebale naširoko promicati.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisiju bi trebala poticati više država članica da se pridruže zajedničkom poduzeću EuroHPC i koriste ga kao prioritetno područje za programe istraživanja i razvoja koji odgovaraju nacionalnim aktivnostima. Komisija bi također trebala promicati tu inicijativu u svim državama članicama u okviru snažnog političkog i gospodarskog angažmana u području digitalnih inovacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Komisiju bi trebala poticati više država članica da se pridruže zajedničkom poduzeću EuroHPC i koriste ga kao prioritetno područje za programe istraživanja i razvoja koji odgovaraju nacionalnim aktivnostima. Komisija bi također trebala promicati tu inicijativu u svim državama članicama u okviru snažnog političkog i gospodarskog angažmana u području digitalnih inovacija.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Unija, zemlje sudionice i privatni članovi zajedničkog poduzeća trebali bi dati financijski doprinos za pokrivanje administrativnih troškova zajedničkog poduzeća. Budući da se u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020. doprinos Unije administrativnim troškovima može mobilizirati za pokrivanje tekućih troškova samo do 2023., zemlje sudionice i privatni članovi zajedničkog poduzeća trebali bi od 2024. u potpunosti pokrivati administrativne troškove zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Unija, zemlje sudionice i privatni članovi zajedničkog poduzeća trebali bi dati financijski doprinos za pokrivanje administrativnih troškova zajedničkog poduzeća. Budući da se u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020. doprinos Unije administrativnim troškovima može mobilizirati za pokrivanje tekućih troškova samo do 2023., zemlje sudionice i privatni članovi zajedničkog poduzeća trebali bi od 2024. u potpunosti pokrivati administrativne troškove zajedničkog poduzeća.

| (14) | Unija, zemlje sudionice i privatni članovi zajedničkog poduzeća trebali bi dati financijski doprinos za pokrivanje administrativnih troškova zajedničkog poduzeća. Budući da se u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020. doprinos Unije administrativnim troškovima može mobilizirati za pokrivanje tekućih troškova samo do 2023., zemlje sudionice i privatni članovi zajedničkog poduzeća trebali bi od 2024. u potpunosti pokrivati administrativne troškove zajedničkog poduzeća
  kako bi se zajamčila dugoročna održivost zajedničkog poduzeća
  . |
| --- | --- |

(14)

Unija, zemlje sudionice i privatni članovi zajedničkog poduzeća trebali bi dati financijski doprinos za pokrivanje administrativnih troškova zajedničkog poduzeća. Budući da se u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020. doprinos Unije administrativnim troškovima može mobilizirati za pokrivanje tekućih troškova samo do 2023., zemlje sudionice i privatni članovi zajedničkog poduzeća trebali bi od 2024. u potpunosti pokrivati administrativne troškove zajedničkog poduzeća
  kako bi se zajamčila dugoročna održivost zajedničkog poduzeća
  .

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15 a) | Treba razmotriti i promicati sve moguće sinergije između Zajedničkog poduzeća EuroHPC i nacionalnih istraživačkih programa. Zajedničko poduzeće trebalo bi integrirati s postojećim vodećim strukturama za istraživanje i razvoj, poput Europske tehnološke platforme za javno-privatna partnerstva u području računalstva visokih performansi i velikih podataka, kako bi se maksimalno povećala učinkovitost i olakšala upotreba te kako bi se postavili temelji za prosperitetno gospodarstvo temeljeno na podacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15 a)

Treba razmotriti i promicati sve moguće sinergije između Zajedničkog poduzeća EuroHPC i nacionalnih istraživačkih programa. Zajedničko poduzeće trebalo bi integrirati s postojećim vodećim strukturama za istraživanje i razvoj, poput Europske tehnološke platforme za javno-privatna partnerstva u području računalstva visokih performansi i velikih podataka, kako bi se maksimalno povećala učinkovitost i olakšala upotreba te kako bi se postavili temelji za prosperitetno gospodarstvo temeljeno na podacima.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15 b) | Komisija i države članice trebale bi ojačati postojeći rad Europskog partnerstva za računalstvo u oblaku na temelju postojećih stupova PRACE i GEANT, izbjeći bilo kakve sukobe te da uvidjeti njihove ključne komplementarne uloge u ostvarivanju ekosustava EuroHPC-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15 b)

Komisija i države članice trebale bi ojačati postojeći rad Europskog partnerstva za računalstvo u oblaku na temelju postojećih stupova PRACE i GEANT, izbjeći bilo kakve sukobe te da uvidjeti njihove ključne komplementarne uloge u ostvarivanju ekosustava EuroHPC-a;

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se baviti jasno definiranim temama koje bi akademskoj zajednici i europskoj industriji u cijelosti omogućile osmišljavanje, razvoj i uporabu najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i uvođenje, na razini Unije, integrirane infrastrukture s vrhunskim mogućnostima HPC-a, velikom brzinom povezivosti i vodećim aplikacijama i podatkovnim i softverskim uslugama za potrebe svojih znanstvenika i drugih vodećih korisnika iz industrije,
  uključujući MSP-ove i javni sektor
  . Zajedničko poduzeće trebalo bi nastojati smanjiti specifičan problem nedostatka vještina u području HPC-a. Zajedničko poduzeće trebalo bi pripremiti teren za izgradnju prve hibridne infrastrukture HPC-a u Europi kojom bi se klasične računalne arhitekture povezale s kvantnim računalnim uređajima, pri čemu bi se, primjerice, kvantno računalo upotrebljavalo kao akcelerator za dretve u računalstvu visokih performansi. Kako bi se istraživačkim timovima i europskoj industriji pomoglo da zadrže vodeću ulogu u izrazito konkurentnom međunarodnom kontekstu zahvaljujući vrhunskim rezultatima i njihovoj integraciji u konkurentne sustave, kako bi se osiguralo brže i veće iskorištavanje europske tehnologije u industriji diljem Unije, čime bi se osigurao važan učinak prelijevanja na društvo, te kako bi se usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom osigurala podjela rizika i udruživanje snaga, potrebna je strukturirana i usklađena financijska potpora na europskoj razini. Po primitku obavijesti države članice ili skupine uključenih država članica Komisija može odlučiti da se inicijative zajedničkog poduzeća smatraju važnim projektima od zajedničkog europskog interesa ako su zadovoljeni svi odgovarajući uvjeti u skladu s okvirom Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije (25). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se baviti jasno definiranim temama koje bi akademskoj zajednici i europskoj industriji u cijelosti omogućile osmišljavanje, razvoj i uporabu najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i uvođenje, na razini Unije, integrirane infrastrukture s vrhunskim mogućnostima HPC-a, velikom brzinom povezivosti i vodećim aplikacijama i podatkovnim i softverskim uslugama za potrebe svojih znanstvenika i drugih vodećih korisnika iz industrije,
  uključujući MSP-ove i javni sektor
  . Zajedničko poduzeće trebalo bi nastojati smanjiti specifičan problem nedostatka vještina u području HPC-a. Zajedničko poduzeće trebalo bi pripremiti teren za izgradnju prve hibridne infrastrukture HPC-a u Europi kojom bi se klasične računalne arhitekture povezale s kvantnim računalnim uređajima, pri čemu bi se, primjerice, kvantno računalo upotrebljavalo kao akcelerator za dretve u računalstvu visokih performansi. Kako bi se istraživačkim timovima i europskoj industriji pomoglo da zadrže vodeću ulogu u izrazito konkurentnom međunarodnom kontekstu zahvaljujući vrhunskim rezultatima i njihovoj integraciji u konkurentne sustave, kako bi se osiguralo brže i veće iskorištavanje europske tehnologije u industriji diljem Unije, čime bi se osigurao važan učinak prelijevanja na društvo, te kako bi se usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom osigurala podjela rizika i udruživanje snaga, potrebna je strukturirana i usklađena financijska potpora na europskoj razini. Po primitku obavijesti države članice ili skupine uključenih država članica Komisija može odlučiti da se inicijative zajedničkog poduzeća smatraju važnim projektima od zajedničkog europskog interesa ako su zadovoljeni svi odgovarajući uvjeti u skladu s okvirom Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije (25).

| (18) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se baviti jasno definiranim temama koje bi akademskoj zajednici
  , ali
  i europskoj industriji u cijelosti omogućile osmišljavanje, razvoj i uporabu najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i uvođenje, na razini Unije, integrirane infrastrukture s vrhunskim mogućnostima HPC-a, velikom brzinom povezivosti i vodećim aplikacijama i podatkovnim i softverskim uslugama za potrebe svojih znanstvenika i drugih vodećih korisnika iz industrije,
  posebno MSP-ova i novoosnovanih poduzeća te javnog sektora
  . Zajedničko poduzeće trebalo bi nastojati smanjiti specifičan problem nedostatka vještina u području HPC-a
  te potaknuti kvalifikaciju radne snage, odabir karijere u području HPC-a i nuditi posebne programe za poticanje uravnotežene zastupljenosti muškaraca i žena u karijerama povezanima s HPC-om
  . Zajedničko poduzeće trebalo bi pripremiti teren za izgradnju prve hibridne infrastrukture HPC-a u Europi kojom bi se klasične računalne arhitekture povezale s kvantnim računalnim uređajima, pri čemu bi se, primjerice, kvantno računalo upotrebljavalo kao akcelerator za dretve u računalstvu visokih performansi. Kako bi se istraživačkim timovima i europskoj industriji pomoglo da zadrže vodeću ulogu u izrazito konkurentnom međunarodnom kontekstu zahvaljujući vrhunskim rezultatima i njihovoj integraciji u konkurentne sustave, kako bi se osiguralo brže i veće iskorištavanje europske tehnologije u industriji diljem Unije, čime bi se osigurao važan
  i koristan
  učinak prelijevanja na društvo, te kako bi se usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom osigurala podjela rizika i udruživanje snaga, potrebna je strukturirana i usklađena financijska potpora na europskoj razini. Po primitku obavijesti države članice ili skupine uključenih država članica Komisija može odlučiti da se inicijative zajedničkog poduzeća smatraju važnim projektima od zajedničkog europskog interesa ako su zadovoljeni svi odgovarajući uvjeti u skladu s okvirom Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije (25). |
| --- | --- |

(18)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se baviti jasno definiranim temama koje bi akademskoj zajednici
  , ali
  i europskoj industriji u cijelosti omogućile osmišljavanje, razvoj i uporabu najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i uvođenje, na razini Unije, integrirane infrastrukture s vrhunskim mogućnostima HPC-a, velikom brzinom povezivosti i vodećim aplikacijama i podatkovnim i softverskim uslugama za potrebe svojih znanstvenika i drugih vodećih korisnika iz industrije,
  posebno MSP-ova i novoosnovanih poduzeća te javnog sektora
  . Zajedničko poduzeće trebalo bi nastojati smanjiti specifičan problem nedostatka vještina u području HPC-a
  te potaknuti kvalifikaciju radne snage, odabir karijere u području HPC-a i nuditi posebne programe za poticanje uravnotežene zastupljenosti muškaraca i žena u karijerama povezanima s HPC-om
  . Zajedničko poduzeće trebalo bi pripremiti teren za izgradnju prve hibridne infrastrukture HPC-a u Europi kojom bi se klasične računalne arhitekture povezale s kvantnim računalnim uređajima, pri čemu bi se, primjerice, kvantno računalo upotrebljavalo kao akcelerator za dretve u računalstvu visokih performansi. Kako bi se istraživačkim timovima i europskoj industriji pomoglo da zadrže vodeću ulogu u izrazito konkurentnom međunarodnom kontekstu zahvaljujući vrhunskim rezultatima i njihovoj integraciji u konkurentne sustave, kako bi se osiguralo brže i veće iskorištavanje europske tehnologije u industriji diljem Unije, čime bi se osigurao važan
  i koristan
  učinak prelijevanja na društvo, te kako bi se usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom osigurala podjela rizika i udruživanje snaga, potrebna je strukturirana i usklađena financijska potpora na europskoj razini. Po primitku obavijesti države članice ili skupine uključenih država članica Komisija može odlučiti da se inicijative zajedničkog poduzeća smatraju važnim projektima od zajedničkog europskog interesa ako su zadovoljeni svi odgovarajući uvjeti u skladu s okvirom Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije (25).

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18 a) | Zajedničko poduzeće trebalo bi promicati i europskim znanstvenicima, industriji i javnom sektoru pružati pristup vrhunskim superračunalima i popratnim uslugama, dajući im alate kako bi zadržali vodeći položaj u znanstvenom i industrijskom natjecanju u cilju zadržavanja i podržavanja integrirane infrastrukture znanstvenih podataka i računalstva visokih performansi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18 a)

Zajedničko poduzeće trebalo bi promicati i europskim znanstvenicima, industriji i javnom sektoru pružati pristup vrhunskim superračunalima i popratnim uslugama, dajući im alate kako bi zadržali vodeći položaj u znanstvenom i industrijskom natjecanju u cilju zadržavanja i podržavanja integrirane infrastrukture znanstvenih podataka i računalstva visokih performansi.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18 b) | Zajedničko poduzeće trebalo biti otvoreno za sudjelovanje svih država članica koje se potiče da se pridruže zajedničkom poduzeću i da ga koriste kao prioritetno područje za programe istraživanja i razvoja koji odgovaraju nacionalnim aktivnostima. Zajedničko poduzeće trebalo bi također promicati aktivnosti superračunala kao dio jake političke i gospodarske predanosti digitalnim inovacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18 b)

Zajedničko poduzeće trebalo biti otvoreno za sudjelovanje svih država članica koje se potiče da se pridruže zajedničkom poduzeću i da ga koriste kao prioritetno područje za programe istraživanja i razvoja koji odgovaraju nacionalnim aktivnostima. Zajedničko poduzeće trebalo bi također promicati aktivnosti superračunala kao dio jake političke i gospodarske predanosti digitalnim inovacijama.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18 c) | Kako bi se izgradili potrebni kapaciteti i zajamčilo sudjelovanje svih država članica, u svakoj bi državi članici trebalo uspostaviti po jedan centar za kompetencije računalstva visokih performansi (Centar) povezan s nacionalnim centrom za superračunalstvo. Ti bi centri trebali olakšati i promicati pristup ekosustavu HPC-a, od pristupa superračunalima do pristupa aplikacijama i uslugama. Također bi korisnicima HPC-a trebali pružati tečajeve za učenje i osposobljavanje u pogledu izgradnje vještina HPC-a te bi trebali promicati podizanje razine osviještenosti i aktivnosti osposobljavanja i informiranja javnosti o koristima računalstva visokih performansi posebno za MSP-ove i započeti s aktivnostima umrežavanja s dionicima i drugim centrima radi poticanja raširenijih inovacija kojima se omogućuje daljnje usvajanje računalstva visokih performansi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18 c)

Kako bi se izgradili potrebni kapaciteti i zajamčilo sudjelovanje svih država članica, u svakoj bi državi članici trebalo uspostaviti po jedan centar za kompetencije računalstva visokih performansi (Centar) povezan s nacionalnim centrom za superračunalstvo. Ti bi centri trebali olakšati i promicati pristup ekosustavu HPC-a, od pristupa superračunalima do pristupa aplikacijama i uslugama. Također bi korisnicima HPC-a trebali pružati tečajeve za učenje i osposobljavanje u pogledu izgradnje vještina HPC-a te bi trebali promicati podizanje razine osviještenosti i aktivnosti osposobljavanja i informiranja javnosti o koristima računalstva visokih performansi posebno za MSP-ove i započeti s aktivnostima umrežavanja s dionicima i drugim centrima radi poticanja raširenijih inovacija kojima se omogućuje daljnje usvajanje računalstva visokih performansi.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18 d) | Široko sudjelovanje u cijeloj Uniji i pravedan i razuman pristup dionika iz trećih zemalja važni su kako bi se ostvario puni potencijal europskog superračunala sposobnog za doprinošenje izvrsnosti europske znanosti i regionalnoj konkurentnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18 d)

Široko sudjelovanje u cijeloj Uniji i pravedan i razuman pristup dionika iz trećih zemalja važni su kako bi se ostvario puni potencijal europskog superračunala sposobnog za doprinošenje izvrsnosti europske znanosti i regionalnoj konkurentnosti.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18 e) | Iako je vrijeme pristupa superračunalima razmjerno financijskim doprinosima, potrebno je osigurati jednake uvjete za sve države članice, znanstvenike i industrije u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18 e)

Iako je vrijeme pristupa superračunalima razmjerno financijskim doprinosima, potrebno je osigurati jednake uvjete za sve države članice, znanstvenike i industrije u Uniji.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18 f) | Vrijeme pristupa Unije trebalo bi se dodijeliti putem konkurentnih natječaja temeljenih na izvrsnosti, neovisno o tome iz koje države članice dolazi podnositelj. Uz to, države članice sudionice bi trebale moći svoje vrijeme pristupa staviti na raspolaganje drugim znanstvenicima, industrijama ili istraživačima iz Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18 f)

Vrijeme pristupa Unije trebalo bi se dodijeliti putem konkurentnih natječaja temeljenih na izvrsnosti, neovisno o tome iz koje države članice dolazi podnositelj. Uz to, države članice sudionice bi trebale moći svoje vrijeme pristupa staviti na raspolaganje drugim znanstvenicima, industrijama ili istraživačima iz Unije.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Superračunala koja nabavlja i održava zajedničko poduzeće trebala bi biti osmišljena i odabrana kako bi se maksimalno povećala njihova učinkovitost za znanstvene svrhe kao i za njihovu primjenu u industriji. Zbog tog razloga Komisija treba poduzeti korake za daljnje jačanje ocjene učinkovitosti i isplativosti u svojim evaluacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Superračunala koja nabavlja i održava zajedničko poduzeće trebala bi biti osmišljena i odabrana kako bi se maksimalno povećala njihova učinkovitost za znanstvene svrhe kao i za njihovu primjenu u industriji. Zbog tog razloga Komisija treba poduzeti korake za daljnje jačanje ocjene učinkovitosti i isplativosti u svojim evaluacijama.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Predeksaskalarna i petaskalarna superračunala trebala bi se upotrebljavati prije svega za potrebe javnog istraživanja i inovacija i biti na raspolaganju korisnicima iz akademske zajednice, industrije ili javnog sektora. Zajedničkom poduzeću trebalo bi dopustiti da se u ograničenoj mjeri bavi ekonomskim djelatnostima za privatne potrebe. Pristup bi trebalo odobriti korisnicima s poslovnim nastanom u Uniji ili u pridruženoj zemlji u programu Obzor 2020. Prava pristupa trebala bi se svim korisnicima dodijeliti ravnomjerno i transparentno. Upravni odbor trebao bi za svako superračunalo definirati prava pristupa koja odgovaraju Unijinu udjelu u vremenu pristupa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Predeksaskalarna i petaskalarna superračunala trebala bi se upotrebljavati prije svega za potrebe javnog istraživanja i inovacija i biti na raspolaganju korisnicima iz akademske zajednice, industrije ili javnog sektora. Zajedničkom poduzeću trebalo bi dopustiti da se u ograničenoj mjeri bavi ekonomskim djelatnostima za privatne potrebe. Pristup bi trebalo odobriti korisnicima s poslovnim nastanom u Uniji ili u pridruženoj zemlji u programu Obzor 2020. Prava pristupa trebala bi se svim korisnicima dodijeliti ravnomjerno i transparentno. Upravni odbor trebao bi za svako superračunalo definirati prava pristupa koja odgovaraju Unijinu udjelu u vremenu pristupa.

| (22) | Predeksaskalarna i petaskalarna superračunala trebala bi se upotrebljavati prije svega za potrebe javnog
  civilnog
  istraživanja i inovacija i biti na raspolaganju korisnicima iz akademske zajednice, industrije
  , uključujući MSP-ove,
  ili javnog sektora. Zajedničkom poduzeću trebalo bi dopustiti da se u ograničenoj mjeri bavi ekonomskim djelatnostima za privatne potrebe. Pristup bi trebalo odobriti korisnicima s poslovnim nastanom u Uniji ili u pridruženoj zemlji u programu Obzor 2020. Prava pristupa trebala bi se svim korisnicima dodijeliti ravnomjerno i transparentno. Upravni odbor trebao bi za svako superračunalo definirati prava pristupa koja odgovaraju Unijinu udjelu u vremenu pristupa. |
| --- | --- |

(22)

Predeksaskalarna i petaskalarna superračunala trebala bi se upotrebljavati prije svega za potrebe javnog
  civilnog
  istraživanja i inovacija i biti na raspolaganju korisnicima iz akademske zajednice, industrije
  , uključujući MSP-ove,
  ili javnog sektora. Zajedničkom poduzeću trebalo bi dopustiti da se u ograničenoj mjeri bavi ekonomskim djelatnostima za privatne potrebe. Pristup bi trebalo odobriti korisnicima s poslovnim nastanom u Uniji ili u pridruženoj zemlji u programu Obzor 2020. Prava pristupa trebala bi se svim korisnicima dodijeliti ravnomjerno i transparentno. Upravni odbor trebao bi za svako superračunalo definirati prava pristupa koja odgovaraju Unijinu udjelu u vremenu pristupa.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28a) | Odredbe programa Obzor 2020. o pravima intelektualnog vlasništva, prijenosu vlasništva tih prava, licenciranju i iskorištavanju trebala bi se primjenjivati kao minimum radi zaštite gospodarskih interesa Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28a)

Odredbe programa Obzor 2020. o pravima intelektualnog vlasništva, prijenosu vlasništva tih prava, licenciranju i iskorištavanju trebala bi se primjenjivati kao minimum radi zaštite gospodarskih interesa Europske unije.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29a) | Iznosom potrebnim za kupnju superračunala trebalo bi se ujedno financirati ulaganje u poboljšani protok podataka i priključivanje na mrežu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29a)

Iznosom potrebnim za kupnju superračunala trebalo bi se ujedno financirati ulaganje u poboljšani protok podataka i priključivanje na mrežu.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30a) | Pružatelji usluga računalstva visokih performansi koji djeluju na području Unije moraju se natjecati pod istim uvjetima i s jednakim pravilima koja se primjenjuju na sve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30a)

Pružatelji usluga računalstva visokih performansi koji djeluju na području Unije moraju se natjecati pod istim uvjetima i s jednakim pravilima koja se primjenjuju na sve.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30b) | Kako bi se osigurala dosljednost i izbjeglo udvostručivanje s drugim postojećim inicijativama u području računalstva visokih performansi i velikih podataka, osobito s ugovornim javno-privatnim partnerstvima u području računalstva visokih performansi i velikih podataka uspostavljenima 2014. i PRACE-om, te je inicijative potrebno pojednostaviti njihovim uključivanjem u zajedničko poduzeće u okviru za razdoblje nakon 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30b)

Kako bi se osigurala dosljednost i izbjeglo udvostručivanje s drugim postojećim inicijativama u području računalstva visokih performansi i velikih podataka, osobito s ugovornim javno-privatnim partnerstvima u području računalstva visokih performansi i velikih podataka uspostavljenima 2014. i PRACE-om, te je inicijative potrebno pojednostaviti njihovim uključivanjem u zajedničko poduzeće u okviru za razdoblje nakon 2020.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Pružanje financijske potpore aktivnostima iz
  programa
  Instrumenta za povezivanje Europe trebalo bi biti u skladu s pravilima tog programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Pružanje financijske potpore aktivnostima iz
  programa
  Instrumenta za povezivanje Europe trebalo bi biti u skladu s pravilima tog programa
  .

| (32) | Potrebno je pronaći način za administrativno pojednostavljivanje te izbjegavati istodobno postojanje različitih pravila u okviru istog zajedničkog poduzeća. Potrebno je uspostaviti jedinstveni skup pravila za sve aktivnosti zajedničkog poduzeća, umjesto supostojanja pravila
  programa
  Obzor 2020
  .
  i CEF-a. |
| --- | --- |

(32)

Potrebno je pronaći način za administrativno pojednostavljivanje te izbjegavati istodobno postojanje različitih pravila u okviru istog zajedničkog poduzeća. Potrebno je uspostaviti jedinstveni skup pravila za sve aktivnosti zajedničkog poduzeća, umjesto supostojanja pravila
  programa
  Obzor 2020
  .
  i CEF-a.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | U svim pozivima na podnošenje prijedloga i svim pozivima na podnošenje ponuda koje objavljuje zajedničko poduzeće trebalo bi prema potrebi uzeti u obzir trajanje okvirnog programa Obzor 2020. i programa Instrument za povezivanje Europe, osim u valjano opravdanim slučajevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

U svim pozivima na podnošenje prijedloga i svim pozivima na podnošenje ponuda koje objavljuje zajedničko poduzeće trebalo bi prema potrebi uzeti u obzir trajanje okvirnog programa Obzor 2020. i programa Instrument za povezivanje Europe, osim u valjano opravdanim slučajevima.

| (40) | U svim pozivima na podnošenje prijedloga i svim pozivima na podnošenje ponuda koje objavljuje zajedničko poduzeće trebalo bi prema potrebi uzeti u obzir trajanje okvirnog programa Obzor 2020. i programa Instrument za povezivanje Europe, osim u valjano opravdanim slučajevima.
  Za razdoblje koje nije obuhvaćeno okvirnim programom Obzor 2020. i programom Instrumenta za povezivanje Europe trebalo bi izvršiti prilagodbe kojima će se uzeti u obzir VFO za razdoblje nakon 2020. u svrhu nastavka aktivnosti zajedničkog poduzeća. |
| --- | --- |

(40)

U svim pozivima na podnošenje prijedloga i svim pozivima na podnošenje ponuda koje objavljuje zajedničko poduzeće trebalo bi prema potrebi uzeti u obzir trajanje okvirnog programa Obzor 2020. i programa Instrument za povezivanje Europe, osim u valjano opravdanim slučajevima.
  Za razdoblje koje nije obuhvaćeno okvirnim programom Obzor 2020. i programom Instrumenta za povezivanje Europe trebalo bi izvršiti prilagodbe kojima će se uzeti u obzir VFO za razdoblje nakon 2020. u svrhu nastavka aktivnosti zajedničkog poduzeća.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (41 a) | Računalstvo visokih performansi važno je za razvoj računalstva u oblaku i njegov puni potencijal može se ostvariti samo ako se podaci mogu slobodno kretati unutar Unije uz jasna pravila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41 a)

Računalstvo visokih performansi važno je za razvoj računalstva u oblaku i njegov puni potencijal može se ostvariti samo ako se podaci mogu slobodno kretati unutar Unije uz jasna pravila.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (41 b) | Uz to, pravo Unije u području zaštite, privatnosti i sigurnosti podataka može se primijeniti na sva superračunala koja su potpuno ili djelomično u vlasništvu zajedničkog poduzeća i na sva superračunala na kojima je zajedničkom poduzeću dostupno vrijeme za pristup. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41 b)

Uz to, pravo Unije u području zaštite, privatnosti i sigurnosti podataka može se primijeniti na sva superračunala koja su potpuno ili djelomično u vlasništvu zajedničkog poduzeća i na sva superračunala na kojima je zajedničkom poduzeću dostupno vrijeme za pristup.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (41 c) | Zajedničko poduzeće trebalo bi zajamčiti pristup superračunalima visokih performansi u Uniji isključivo subjektima koji poštuju pravo Unije o zaštiti, privatnosti i sigurnosti podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41 c)

Zajedničko poduzeće trebalo bi zajamčiti pristup superračunalima visokih performansi u Uniji isključivo subjektima koji poštuju pravo Unije o zaštiti, privatnosti i sigurnosti podataka.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (41 d) | Zajedničko poduzeće trebalo bi zajamčiti pristup superračunalima visokih performansi u Uniji isključivo subjektima s poslovnim nastanom u državama članicama ili pridruženim zemljama koje poštuju pravo Unije o zaštiti, privatnosti i sigurnosti podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41 d)

Zajedničko poduzeće trebalo bi zajamčiti pristup superračunalima visokih performansi u Uniji isključivo subjektima s poslovnim nastanom u državama članicama ili pridruženim zemljama koje poštuju pravo Unije o zaštiti, privatnosti i sigurnosti podataka.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (41 e) | Prema potrebi trebalo bi promicati međunarodnu suradnju s trećim zemljama i između zemalja sudionica. Pristup superračunalima u Uniji ne bi trebalo odobravati subjektima s poslovnim nastanom u trećim zemljama ako te zemlje ne odobravaju uzajamni pristup svojim superračunalima. Potrebno je poticati iskorištavanje podataka dobivenih s pomoću superračunala u Uniji, osiguravajući pritom poštovanje prava Unije o zaštiti, privatnosti i sigurnosti podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41 e)

Prema potrebi trebalo bi promicati međunarodnu suradnju s trećim zemljama i između zemalja sudionica. Pristup superračunalima u Uniji ne bi trebalo odobravati subjektima s poslovnim nastanom u trećim zemljama ako te zemlje ne odobravaju uzajamni pristup svojim superračunalima. Potrebno je poticati iskorištavanje podataka dobivenih s pomoću superračunala u Uniji, osiguravajući pritom poštovanje prava Unije o zaštiti, privatnosti i sigurnosti podataka.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | „subjekt domaćin” znači pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici koja sudjeluje u Zajedničkom poduzeću, što podrazumijeva i objekte za smještaj predeksaskalarnog superračunala i upravljanje predeksaskalarnim superračunalom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

„subjekt domaćin” znači pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici koja sudjeluje u Zajedničkom poduzeću, što podrazumijeva i objekte za smještaj predeksaskalarnog superračunala i upravljanje predeksaskalarnim superračunalom.

| (7) | „subjekt domaćin” znači pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici koja sudjeluje u Zajedničkom poduzeću, što podrazumijeva i objekte za smještaj
  petaskalarnog ili
  predeksaskalarnog superračunala i upravljanje
  petaskalarnim ili
  predeksaskalarnim superračunalom. |
| --- | --- |

(7)

„subjekt domaćin” znači pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici koja sudjeluje u Zajedničkom poduzeću, što podrazumijeva i objekte za smještaj
  petaskalarnog ili
  predeksaskalarnog superračunala i upravljanje
  petaskalarnim ili
  predeksaskalarnim superračunalom.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | znanstvenicima, industriji i javnom sektoru u Uniji ili pridruženim zemljama u programu Obzor 2020. osigurati najnoviju infrastrukturu u području računalstva visokih performansi i podatkovnu infrastrukturu te podupirati razvoj s time povezanih tehnologija i njihovu primjenu u velikom broju područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

znanstvenicima, industriji i javnom sektoru u Uniji ili pridruženim zemljama u programu Obzor 2020. osigurati najnoviju infrastrukturu u području računalstva visokih performansi i podatkovnu infrastrukturu te podupirati razvoj s time povezanih tehnologija i njihovu primjenu u velikom broju područja.

| (a) | znanstvenicima
  i istraživačima
  , industriji
  , uključujući novoosnovana poduzeća, mikropoduzeća
  i 
  MSP-ove, i
  javnom sektoru u Uniji ili pridruženim zemljama u programu Obzor 2020. osigurati najnoviju infrastrukturu u području računalstva visokih performansi i podatkovnu infrastrukturu te podupirati razvoj s time povezanih tehnologija i njihovu primjenu u velikom broju područja
  kao što su zdravstvo, energija, pametni gradovi, autonomni prijevoz i svemir; |
| --- | --- |

(a)

znanstvenicima
  i istraživačima
  , industriji
  , uključujući novoosnovana poduzeća, mikropoduzeća
  i 
  MSP-ove, i
  javnom sektoru u Uniji ili pridruženim zemljama u programu Obzor 2020. osigurati najnoviju infrastrukturu u području računalstva visokih performansi i podatkovnu infrastrukturu te podupirati razvoj s time povezanih tehnologija i njihovu primjenu u velikom broju područja
  kao što su zdravstvo, energija, pametni gradovi, autonomni prijevoz i svemir;

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osigurati okvir za nabavu integrirane vrhunske predeksaskalarne superračunalne i podatkovne infrastrukture u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

osigurati okvir za nabavu integrirane vrhunske predeksaskalarne superračunalne i podatkovne infrastrukture u Uniji;

| (b) | osigurati okvir za nabavu integrirane vrhunske predeksaskalarne superračunalne i podatkovne infrastrukture u Uniji
  , među ostalim podupiranjem nabave petaskalarnih superračunala
  ; |
| --- | --- |

(b)

osigurati okvir za nabavu integrirane vrhunske predeksaskalarne superračunalne i podatkovne infrastrukture u Uniji
  , među ostalim podupiranjem nabave petaskalarnih superračunala
  ;

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | podržati razvoj integriranog ekosustava HPC-a u Uniji koji bi obuhvaćao sve znanstvene i industrijske segmente lanca vrijednosti, konkretno, hardver, softver, aplikacije, usluge, inženjering, međusobnu povezanost, znanje i vještine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

podržati razvoj integriranog ekosustava HPC-a u Uniji koji bi obuhvaćao sve znanstvene i industrijske segmente lanca vrijednosti, konkretno, hardver, softver, aplikacije, usluge, inženjering, međusobnu povezanost, znanje i vještine.

| (d) | podržati razvoj integriranog ekosustava HPC-a u Uniji koji bi obuhvaćao sve znanstvene i industrijske segmente lanca vrijednosti, konkretno, hardver, softver, aplikacije, usluge, inženjering, međusobnu povezanost, znanje i vještine
  radi jačanja Unije kao svjetskoga središta za inovacije, čime se doprinosi konkurentnosti i unapređenju kapaciteta za istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

(d)

podržati razvoj integriranog ekosustava HPC-a u Uniji koji bi obuhvaćao sve znanstvene i industrijske segmente lanca vrijednosti, konkretno, hardver, softver, aplikacije, usluge, inženjering, međusobnu povezanost, znanje i vještine
  radi jačanja Unije kao svjetskoga središta za inovacije, čime se doprinosi konkurentnosti i unapređenju kapaciteta za istraživanje i razvoj;

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (d a) | omogućiti sinergije i pružiti dodanu vrijednost suradnje između država članica sudionica i drugih aktera; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d a)

omogućiti sinergije i pružiti dodanu vrijednost suradnje između država članica sudionica i drugih aktera;

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (d b) | povezati se s postojećim ugovornim javno-privatnim partnerstvima u području računalstva visokih performansi i velikih podataka radi stvaranja sinergija i integracije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d b)

povezati se s postojećim ugovornim javno-privatnim partnerstvima u području računalstva visokih performansi i velikih podataka radi stvaranja sinergija i integracije.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | razviti vrhunsku integriranu superračunalnu i podatkovnu infrastrukturu diljem Unije i upravljati njome
  jer je to
  bitan element za znanstvenu
  izvrsnosti
  i za digitalizaciju industrije i javnog sektora te za jačanje inovacijskih sposobnosti i globalne konkurentnosti za ostvarenje gospodarskog rasta i rasta zapošljavanja u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

razviti vrhunsku integriranu superračunalnu i podatkovnu infrastrukturu diljem Unije i upravljati njome
  jer je to
  bitan element za znanstvenu
  izvrsnosti
  i za digitalizaciju industrije i javnog sektora te za jačanje inovacijskih sposobnosti i globalne konkurentnosti za ostvarenje gospodarskog rasta i rasta zapošljavanja u Uniji;

| (d) | razviti vrhunsku integriranu superračunalnu i podatkovnu infrastrukturu diljem Unije i upravljati njome
  , pri čemu je ta infrastruktura osmišljena da bude učinkovita u znanstvene svrhe i pruža
  bitan element za znanstvenu
  izvrsnost
  i za digitalizaciju industrije i javnog sektora te za jačanje inovacijskih sposobnosti i globalne konkurentnosti za ostvarenje gospodarskog rasta i rasta zapošljavanja u Uniji; |
| --- | --- |

(d)

razviti vrhunsku integriranu superračunalnu i podatkovnu infrastrukturu diljem Unije i upravljati njome
  , pri čemu je ta infrastruktura osmišljena da bude učinkovita u znanstvene svrhe i pruža
  bitan element za znanstvenu
  izvrsnost
  i za digitalizaciju industrije i javnog sektora te za jačanje inovacijskih sposobnosti i globalne konkurentnosti za ostvarenje gospodarskog rasta i rasta zapošljavanja u Uniji;

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | osigurati pristup infrastrukturi i uslugama koje se temelje na HPC-u velikom broju korisnika iz istraživačke i znanstvene zajednice i industrije,
  uključujući mala i srednja poduzeća
  , te javnog sektora kako bi mogli imati pristup novim podacima i računalno zahtjevnim aplikacijama i uslugama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

osigurati pristup infrastrukturi i uslugama koje se temelje na HPC-u velikom broju korisnika iz istraživačke i znanstvene zajednice i industrije,
  uključujući mala i srednja poduzeća
  , te javnog sektora kako bi mogli imati pristup novim podacima i računalno zahtjevnim aplikacijama i uslugama;

| (e) | osigurati pristup infrastrukturi i uslugama koje se temelje na HPC-u velikom broju korisnika iz istraživačke i znanstvene zajednice i industrije,
  mikropoduzeća
  ,
  MSP-ova
  te javnog sektora kako bi mogli imati pristup novim podacima i računalno zahtjevnim aplikacijama i uslugama; |
| --- | --- |

(e)

osigurati pristup infrastrukturi i uslugama koje se temelje na HPC-u velikom broju korisnika iz istraživačke i znanstvene zajednice i industrije,
  mikropoduzeća
  ,
  MSP-ova
  te javnog sektora kako bi mogli imati pristup novim podacima i računalno zahtjevnim aplikacijama i uslugama;

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | premostiti jaz između istraživanja i razvoja i dostave eksaskalarnih sustava HPC-a jačanjem lanca opskrbe u području digitalne tehnologije u Uniji i omogućivanjem Zajedničkom poduzeću nabave vrhunskih superračunala; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(f)

premostiti jaz između istraživanja i razvoja i dostave eksaskalarnih sustava HPC-a jačanjem lanca opskrbe u području digitalne tehnologije u Uniji i omogućivanjem Zajedničkom poduzeću nabave vrhunskih superračunala;

| (f) | premostiti jaz između istraživanja i razvoja i dostave eksaskalarnih sustava HPC-a jačanjem lanca opskrbe u području digitalne tehnologije u Uniji i omogućivanjem Zajedničkom poduzeću nabave vrhunskih superračunala; |
| --- | --- |

(f)

premostiti jaz između istraživanja i razvoja i dostave eksaskalarnih sustava HPC-a jačanjem lanca opskrbe u području digitalne tehnologije u Uniji i omogućivanjem Zajedničkom poduzeću nabave vrhunskih superračunala;

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | povezati i objediniti regionalna, nacionalna i europska HPC superračunala s drugim računalnim sustavima, podatkovnim centrima i povezanim softverima i aplikacijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(h)

povezati i objediniti regionalna, nacionalna i europska HPC superračunala s drugim računalnim sustavima, podatkovnim centrima i povezanim softverima i aplikacijama;

| (h) | povezati i objediniti regionalna, nacionalna i europska HPC superračunala s drugim računalnim sustavima, podatkovnim centrima i povezanim softverima i aplikacijama
  ne dovodeći u pitanje zaštitu podataka i privatnost
  ; |
| --- | --- |

(h)

povezati i objediniti regionalna, nacionalna i europska HPC superračunala s drugim računalnim sustavima, podatkovnim centrima i povezanim softverima i aplikacijama
  ne dovodeći u pitanje zaštitu podataka i privatnost
  ;

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | povećati inovacijski potencijal industrije, a posebno potencijal
  malih i srednjih poduzeća
  , upotrebom napredne infrastrukture i usluga HPC-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(i)

povećati inovacijski potencijal industrije, a posebno potencijal
  malih i srednjih poduzeća
  , upotrebom napredne infrastrukture i usluga HPC-a;

| (i) | povećati inovacijski potencijal industrije, a posebno potencijal
  mikropoduzeća i MSP-ova
  ,
  kao i istraživačkih i znanstvenih zajednica
  upotrebom napredne infrastrukture i usluga HPC-a
  , uključujući nacionalne centre za računalstvo visokih performansi i superračunalstvo
  ; |
| --- | --- |

(i)

povećati inovacijski potencijal industrije, a posebno potencijal
  mikropoduzeća i MSP-ova
  ,
  kao i istraživačkih i znanstvenih zajednica
  upotrebom napredne infrastrukture i usluga HPC-a
  , uključujući nacionalne centre za računalstvo visokih performansi i superračunalstvo
  ;

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | poboljšati razumijevanje HPC-a i pridonijeti smanjenju nedostatka vještina u tom području u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(j)

poboljšati razumijevanje HPC-a i pridonijeti smanjenju nedostatka vještina u tom području u Uniji;

| (j) | poboljšati razumijevanje HPC-a i pridonijeti smanjenju nedostatka vještina u tom području u Uniji
  i poticanju kvalifikacije radne snage i uravnotežene zastupljenosti muškaraca i žena u karijerama u području računalstva visokih performansi
  ; |
| --- | --- |

(j)

poboljšati razumijevanje HPC-a i pridonijeti smanjenju nedostatka vještina u tom području u Uniji
  i poticanju kvalifikacije radne snage i uravnotežene zastupljenosti muškaraca i žena u karijerama u području računalstva visokih performansi
  ;

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Zajedničko poduzeće rad svakog pojedinačnog predeksaskalarnog superračunala koje posjeduje povjerava subjektu domaćinu odabranom u skladu sa stavkom 3. i financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća iz članka 11. | (1)   Zajedničko poduzeće rad svakog pojedinačnog
  petaskalarnog ili
  predeksaskalarnog superračunala koje posjeduje povjerava subjektu domaćinu
  , koji predstavlja jednu ili više zemalja sudionica,
  odabranom u skladu sa stavkom 3. i financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća iz članka 11. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)   Zajedničko poduzeće rad svakog pojedinačnog predeksaskalarnog superračunala koje posjeduje povjerava subjektu domaćinu odabranom u skladu sa stavkom 3. i financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća iz članka 11.

(1)   Zajedničko poduzeće rad svakog pojedinačnog
  petaskalarnog ili
  predeksaskalarnog superračunala koje posjeduje povjerava subjektu domaćinu
  , koji predstavlja jednu ili više zemalja sudionica,
  odabranom u skladu sa stavkom 3. i financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća iz članka 11.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Predeksaskalarno superračunalo smješteno je u državi sudionici koja je država članica Unije. Država članica može biti domaćin samo jednom predeksaskalarnom superračunalu. | (2)   
  Petaskalarno ili
  predeksaskalarno superračunalo smješteno je u državi sudionici koja je država članica Unije. Država članica može biti domaćin samo jednom predeksaskalarnom superračunalu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Predeksaskalarno superračunalo smješteno je u državi sudionici koja je država članica Unije. Država članica može biti domaćin samo jednom predeksaskalarnom superračunalu.

(2)   
  Petaskalarno ili
  predeksaskalarno superračunalo smješteno je u državi sudionici koja je država članica Unije. Država članica može biti domaćin samo jednom predeksaskalarnom superračunalu.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Subjekta domaćina upravni odbor odabire, među ostalim, na temelju sljedećih kriterija: | (3)   Subjekta domaćina upravni odbor odabire
  na temelju pravednog i transparentnog procesa
  , među ostalim, na temelju sljedećih kriterija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Subjekta domaćina upravni odbor odabire, među ostalim, na temelju sljedećih kriterija:

(3)   Subjekta domaćina upravni odbor odabire
  na temelju pravednog i transparentnog procesa
  , među ostalim, na temelju sljedećih kriterija:

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3. – točka c

Članak 6. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | iskustvo subjekta domaćina u instaliranju sličnih sustava
  i
  upravljanju njima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

iskustvo subjekta domaćina u instaliranju sličnih sustava
  i
  upravljanju njima;

i

| (c) | iskustvo subjekta domaćina u instaliranju sličnih sustava, upravljanju njima
  te njihovu održavanju, uključujući i energetsku potrebu superračunala
  ; |
| --- | --- |

(c)

iskustvo subjekta domaćina u instaliranju sličnih sustava, upravljanju njima
  te njihovu održavanju, uključujući i energetsku potrebu superračunala
  ;

te njihovu održavanju, uključujući i energetsku potrebu superračunala

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3. – točka ca (nova)

Članak 6. – stavak 3. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (c a) | visoka razina zaštite podataka, privatnosti i kibersigurnosti, uključujući najsuvremenije upravljanje rizicima i prijetnjama i otpornost na kibernapade; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c a)

(c a)

visoka razina zaštite podataka, privatnosti i kibersigurnosti, uključujući najsuvremenije upravljanje rizicima i prijetnjama i otpornost na kibernapade;

visoka razina zaštite podataka, privatnosti i kibersigurnosti, uključujući najsuvremenije upravljanje rizicima i prijetnjama i otpornost na kibernapade;

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 4.a (novi)

Članak 6. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4 a)
     
  Zajedničko poduzeće osigurava sinergije s ESIF-om nakon odabira subjekata domaćina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4 a)
     
  Zajedničko poduzeće osigurava sinergije s ESIF-om nakon odabira subjekata domaćina.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Upravni odbor utvrđuje opće uvjete pristupa i može odrediti posebne uvjete pristupa za različite vrste korisnika ili aplikacija. Kvaliteta usluge jednaka je za sve korisnike. | (2)   Upravni odbor utvrđuje opće uvjete pristupa i može odrediti posebne uvjete pristupa za različite vrste korisnika ili aplikacija. Kvaliteta usluge jednaka je za sve korisnike
  , ali mogu se unaprijed odrediti kriteriji za davanje prednosti, ne dovodeći u pitanje pristup svim potencijalnim korisnicima i aplikacijama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Upravni odbor utvrđuje opće uvjete pristupa i može odrediti posebne uvjete pristupa za različite vrste korisnika ili aplikacija. Kvaliteta usluge jednaka je za sve korisnike.

(2)   Upravni odbor utvrđuje opće uvjete pristupa i može odrediti posebne uvjete pristupa za različite vrste korisnika ili aplikacija. Kvaliteta usluge jednaka je za sve korisnike
  , ali mogu se unaprijed odrediti kriteriji za davanje prednosti, ne dovodeći u pitanje pristup svim potencijalnim korisnicima i aplikacijama
  .

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Ne dovodeći u pitanje međunarodne sporazume koje je Unija sklopila, vrijeme pristupa odobrava se samo korisnicima s boravištem, poslovnim nastanom ili sjedištem u državi članici ili u pridruženoj državi u programu Obzor 2020., osim ako upravni odbor odluči drukčije, u propisno opravdanim slučajevima, uzimajući u obzir interese Unije. | (3)   Ne dovodeći u pitanje međunarodne sporazume koje je Unija sklopila, vrijeme pristupa odobrava se samo korisnicima s boravištem, poslovnim nastanom ili sjedištem u državi članici ili u pridruženoj državi u programu Obzor 2020., osim ako upravni odbor odluči drukčije u propisno opravdanim slučajevima,
  posebno u pogledu trećih zemalja koje su potpisale međunarodne sporazume o znanstvenoj suradnji i, kad je to primjenjivo, ako su odobrile uzajamni pristup svojim superračunalima,
  uzimajući
  pritom
  u obzir interese Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Ne dovodeći u pitanje međunarodne sporazume koje je Unija sklopila, vrijeme pristupa odobrava se samo korisnicima s boravištem, poslovnim nastanom ili sjedištem u državi članici ili u pridruženoj državi u programu Obzor 2020., osim ako upravni odbor odluči drukčije, u propisno opravdanim slučajevima, uzimajući u obzir interese Unije.

(3)   Ne dovodeći u pitanje međunarodne sporazume koje je Unija sklopila, vrijeme pristupa odobrava se samo korisnicima s boravištem, poslovnim nastanom ili sjedištem u državi članici ili u pridruženoj državi u programu Obzor 2020., osim ako upravni odbor odluči drukčije u propisno opravdanim slučajevima,
  posebno u pogledu trećih zemalja koje su potpisale međunarodne sporazume o znanstvenoj suradnji i, kad je to primjenjivo, ako su odobrile uzajamni pristup svojim superračunalima,
  uzimajući
  pritom
  u obzir interese Unije.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Udio Unijina vremena pristupa svakom predeksaskalarnom superračunalu izravno je proporcionalan financijskom doprinosu Unije za troškove nabave u odnosu na ukupne troškove nabave i rada predeksaskalarnog superračunala. Upravni odbor definira za svako superračunalo prava pristupa koja odgovaraju Unijinu udjelu u vremenu pristupa. | Udio Unijina vremena pristupa svakom predeksaskalarnom superračunalu izravno je proporcionalan financijskom doprinosu Unije za troškove nabave u odnosu na ukupne troškove nabave i rada predeksaskalarnog superračunala.
  Pristup udjelu vremena Unije isključivo je usmjeren na civilne aplikacije.
  Upravni odbor definira za svako superračunalo prava pristupa koja odgovaraju Unijinu udjelu u vremenu pristupa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Udio Unijina vremena pristupa svakom predeksaskalarnom superračunalu izravno je proporcionalan financijskom doprinosu Unije za troškove nabave u odnosu na ukupne troškove nabave i rada predeksaskalarnog superračunala. Upravni odbor definira za svako superračunalo prava pristupa koja odgovaraju Unijinu udjelu u vremenu pristupa.

Udio Unijina vremena pristupa svakom predeksaskalarnom superračunalu izravno je proporcionalan financijskom doprinosu Unije za troškove nabave u odnosu na ukupne troškove nabave i rada predeksaskalarnog superračunala.
  Pristup udjelu vremena Unije isključivo je usmjeren na civilne aplikacije.
  Upravni odbor definira za svako superračunalo prava pristupa koja odgovaraju Unijinu udjelu u vremenu pristupa.

Pristup udjelu vremena Unije isključivo je usmjeren na civilne aplikacije.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Objavljuje se doprinos svake države sudionice trošku vremena pristupa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2a)
     
  Objavljuje se doprinos svake države sudionice trošku vremena pristupa.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Komisija do 30. lipnja 2022. uz pomoć neovisnih stručnjaka provodi privremenu evaluaciju Zajedničkog poduzeća, kojom se prije svega ocjenjuje razina sudjelovanja u 
  neizravnim
  djelovanjima i razina doprinosa tim djelovanjima država sudionica, privatnih članova i njihovih sastavnih subjekata i povezanih subjekata te drugih pravnih subjekata. Komisija sastavlja izvješće o toj evaluaciji koje sadržava zaključke evaluacije i zapažanja Komisije. Komisija to izvješće šalje Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2022. | (1)   Komisija do 30. lipnja 2022. uz pomoć neovisnih stručnjaka provodi privremenu evaluaciju Zajedničkog poduzeća, kojom se prije svega ocjenjuje razina sudjelovanja u djelovanjima i razina doprinosa tim djelovanjima država sudionica, privatnih članova i njihovih sastavnih subjekata i povezanih subjekata
  , kao i europske industrije općenito,
  te drugih pravnih subjekata.
  Tom bi se evaluacijom trebale utvrditi i moguće ostale potrebe te politike, uključujući procjenu stanja u određenim sektorima u pogledu njihove mogućnosti da imaju potpun pristup računalstvu visokih performansi i da se koriste mogućnostima koje ono nudi.
  Komisija sastavlja izvješće o toj evaluaciji koje sadržava zaključke evaluacije i zapažanja Komisije. Komisija to izvješće šalje Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2022. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Komisija do 30. lipnja 2022. uz pomoć neovisnih stručnjaka provodi privremenu evaluaciju Zajedničkog poduzeća, kojom se prije svega ocjenjuje razina sudjelovanja u 
  neizravnim
  djelovanjima i razina doprinosa tim djelovanjima država sudionica, privatnih članova i njihovih sastavnih subjekata i povezanih subjekata te drugih pravnih subjekata. Komisija sastavlja izvješće o toj evaluaciji koje sadržava zaključke evaluacije i zapažanja Komisije. Komisija to izvješće šalje Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2022.

(1)   Komisija do 30. lipnja 2022. uz pomoć neovisnih stručnjaka provodi privremenu evaluaciju Zajedničkog poduzeća, kojom se prije svega ocjenjuje razina sudjelovanja u djelovanjima i razina doprinosa tim djelovanjima država sudionica, privatnih članova i njihovih sastavnih subjekata i povezanih subjekata
  , kao i europske industrije općenito,
  te drugih pravnih subjekata.
  Tom bi se evaluacijom trebale utvrditi i moguće ostale potrebe te politike, uključujući procjenu stanja u određenim sektorima u pogledu njihove mogućnosti da imaju potpun pristup računalstvu visokih performansi i da se koriste mogućnostima koje ono nudi.
  Komisija sastavlja izvješće o toj evaluaciji koje sadržava zaključke evaluacije i zapažanja Komisije. Komisija to izvješće šalje Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2022.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3.a (novi)

Članak 17. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3 a)
     
  Evaluacija obuhvaća komercijalne usluge iz članka 12. na temelju stvarne uporabe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3 a)
     
  Evaluacija obuhvaća komercijalne usluge iz članka 12. na temelju stvarne uporabe.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka c

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | pokreće i upravlja postupkom nabave predeksaskalarnih superračunala, ocjenjuje primljene ponude, dodjeljuje sredstva unutar okvira raspoloživih sredstava, prati provedbu ugovora i upravlja ugovorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

pokreće i upravlja postupkom nabave predeksaskalarnih superračunala, ocjenjuje primljene ponude, dodjeljuje sredstva unutar okvira raspoloživih sredstava, prati provedbu ugovora i upravlja ugovorima;

| (c) | pokreće i upravlja postupkom nabave predeksaskalarnih superračunala
  na otvoren i transparentan način angažiranjem neovisnih stručnjaka
  , ocjenjuje primljene ponude, dodjeljuje sredstva unutar okvira raspoloživih sredstava, prati provedbu ugovora i upravlja ugovorima; |
| --- | --- |

(c)

pokreće i upravlja postupkom nabave predeksaskalarnih superračunala
  na otvoren i transparentan način angažiranjem neovisnih stručnjaka
  , ocjenjuje primljene ponude, dodjeljuje sredstva unutar okvira raspoloživih sredstava, prati provedbu ugovora i upravlja ugovorima;

na otvoren i transparentan način angažiranjem neovisnih stručnjaka

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka d

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | bira subjekta domaćina predeksaskalarnih superračunala u skladu
  sa svojim
  financijskim pravilima iz članka 11. ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

bira subjekta domaćina predeksaskalarnih superračunala u skladu
  sa svojim
  financijskim pravilima iz članka 11. ove Uredbe;

sa svojim

| (d) | bira subjekta domaćina predeksaskalarnih superračunala u skladu
  s člankom 6. stavkom 3. i
  financijskim pravilima iz članka 11. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(d)

bira subjekta domaćina predeksaskalarnih superračunala u skladu
  s člankom 6. stavkom 3. i
  financijskim pravilima iz članka 11. ove Uredbe;

s člankom 6. stavkom 3. i

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka i

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | pruža financijsku potporu, pretežito u obliku bespovratnih sredstava, usredotočujući se na prijave
  te
  aktivnosti informiranja, podizanja svijesti i profesionalnog razvoja radi privlačenja ljudskih resursa u računalstvo visokih performansi (HPC),
  kao
  i na unapređivanje vještina i 
  tehnoloških znanja
  u ekosustavu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

pruža financijsku potporu, pretežito u obliku bespovratnih sredstava, usredotočujući se na prijave
  te
  aktivnosti informiranja, podizanja svijesti i profesionalnog razvoja radi privlačenja ljudskih resursa u računalstvo visokih performansi (HPC),
  kao
  i na unapređivanje vještina i 
  tehnoloških znanja
  u ekosustavu;

te

kao

tehnoloških znanja

| (i) | pruža financijsku potporu, pretežito u obliku bespovratnih sredstava, usredotočujući se na prijave, aktivnosti informiranja, podizanja svijesti i profesionalnog razvoja
  te prekvalifikacije
  radi privlačenja ljudskih resursa u računalstvo visokih performansi (HPC),
  na promicanje uravnotežene zastupljenosti muškaraca
  i 
  žena te
  na unapređivanje vještina
  te inženjerskog znanja
  i 
  iskustva
  u ekosustavu; |
| --- | --- |

(i)

pruža financijsku potporu, pretežito u obliku bespovratnih sredstava, usredotočujući se na prijave, aktivnosti informiranja, podizanja svijesti i profesionalnog razvoja
  te prekvalifikacije
  radi privlačenja ljudskih resursa u računalstvo visokih performansi (HPC),
  na promicanje uravnotežene zastupljenosti muškaraca
  i 
  žena te
  na unapređivanje vještina
  te inženjerskog znanja
  i 
  iskustva
  u ekosustavu;

te prekvalifikacije

na promicanje uravnotežene zastupljenosti muškaraca

žena te

te inženjerskog znanja

iskustva

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 6. – točka 5.

Prilog – članak 6. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Upravni odbor izabire
  svojeg
  predsjednika na razdoblje od dvije godine. Mandat predsjednika produžuje se samo jednom na temelju odluke upravnog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)

Upravni odbor izabire
  svojeg
  predsjednika na razdoblje od dvije godine. Mandat predsjednika produžuje se samo jednom na temelju odluke upravnog odbora.

svojeg

| (5) | Upravni odbor izabire predsjednika
  među svojim članovima
  na razdoblje od dvije godine. Mandat predsjednika produžuje se samo jednom na temelju odluke upravnog odbora. |
| --- | --- |

(5)

Upravni odbor izabire predsjednika
  među svojim članovima
  na razdoblje od dvije godine. Mandat predsjednika produžuje se samo jednom na temelju odluke upravnog odbora.

među svojim članovima

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 8. – točka 1. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Prilog – članak 8. – točka 1. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Listu kandidata treba sastaviti tako da se zajamče ravnopravna zastupljenost i mogućnosti za muškarce i žene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Listu kandidata treba sastaviti tako da se zajamče ravnopravna zastupljenost i mogućnosti za muškarce i žene.

Listu kandidata treba sastaviti tako da se zajamče ravnopravna zastupljenost i mogućnosti za muškarce i žene.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 10. – točka 2.

Prilog – članak 10. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Savjetodavna skupina za istraživanje i inovacije ima najviše
  dvanaest
  članova, pri čemu najviše
  šest
  članova imenuju privatni članovi, a najviše
  šest
  članova imenuje upravni odbor. Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za članove koje imenuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

Savjetodavna skupina za istraživanje i inovacije ima najviše
  dvanaest
  članova, pri čemu najviše
  šest
  članova imenuju privatni članovi, a najviše
  šest
  članova imenuje upravni odbor. Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za članove koje imenuje.

dvanaest

šest

šest

| (2) | Savjetodavna skupina za istraživanje i inovacije ima najviše
  dvadeset
  članova, pri čemu najviše
  osam
  članova imenuju privatni članovi, a najviše
  dvanaest
  članova imenuje upravni odbor. Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za članove koje imenuje. |
| --- | --- |

(2)

Savjetodavna skupina za istraživanje i inovacije ima najviše
  dvadeset
  članova, pri čemu najviše
  osam
  članova imenuju privatni članovi, a najviše
  dvanaest
  članova imenuje upravni odbor. Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za članove koje imenuje.

dvadeset

osam

dvanaest

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 21. – stavak 1.a (novi)

Prilog – članak 21. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Zajedničko poduzeće osigurava poštovanje prava Unije o zaštiti podataka i privatnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zajedničko poduzeće osigurava poštovanje prava Unije o zaštiti podataka i privatnosti.

Zajedničko poduzeće osigurava poštovanje prava Unije o zaštiti podataka i privatnosti.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 23. – točka 2.

Prilog – članak 23. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Upravni odbor zajedničkog poduzeća donosi pravila za sprječavanje sukoba interesa svojih članova, tijela i zaposlenika te za postupanje u slučajevima
  sukobom
  interesa. Ta pravila uključuju odredbe namijenjene izbjegavanju sukoba interesa predstavnika članova zajedničkog poduzeća koji su članovi upravnog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

Upravni odbor zajedničkog poduzeća donosi pravila za sprječavanje sukoba interesa svojih članova, tijela i zaposlenika te za postupanje u slučajevima
  sukobom
  interesa. Ta pravila uključuju odredbe namijenjene izbjegavanju sukoba interesa predstavnika članova zajedničkog poduzeća koji su članovi upravnog odbora.

sukobom

| (2) | Upravni odbor zajedničkog poduzeća donosi pravila za sprječavanje sukoba interesa svojih članova, tijela i zaposlenika te za postupanje u slučajevima
  sukoba
  interesa
  , u skladu s najboljim praksama Unije
  . Ta pravila uključuju
  i
  odredbe namijenjene izbjegavanju sukoba interesa predstavnika članova zajedničkog poduzeća koji su članovi upravnog odbora. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor zajedničkog poduzeća donosi pravila za sprječavanje sukoba interesa svojih članova, tijela i zaposlenika te za postupanje u slučajevima
  sukoba
  interesa
  , u skladu s najboljim praksama Unije
  . Ta pravila uključuju
  i
  odredbe namijenjene izbjegavanju sukoba interesa predstavnika članova zajedničkog poduzeća koji su članovi upravnog odbora.

sukoba

, u skladu s najboljim praksama Unije

i

---

(15)  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

15

(15)  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

15

(22)  KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA – Inicijativa Europski oblak – Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi, COM(2016)0178.

22

(22)  KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA – Inicijativa Europski oblak – Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi, COM(2016)0178.

22

(25)  Komunikacija Komisije – Kriteriji za analizu jesu li državne potpore za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa spojive s unutarnjim tržištem (SL C 188, 20.6.2014., str. 4.).

25

(25)  Komunikacija Komisije – Kriteriji za analizu jesu li državne potpore za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa spojive s unutarnjim tržištem (SL C 188, 20.6.2014., str. 4.).

25

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/208 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/208

---

P8_TA(2018)0272

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2017/009 FR/Air France

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Francuska – EGF/2017/009 FR/ Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

(2020/C 118/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0230 – C8-0161/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0230 – C8-0161/2018),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0210/2018),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće; |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće;

| C. | budući da je Francuska podnijela zahtjev EGF/2017/009 FR/Air France za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 1 858 radnika u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 51 NACE-a Rev. 2 (Zračni promet) u regijama Île-de-France (FR10) i Provansa-Alpe-Azurna obala (FR82) u Francuskoj koje pripadaju razini NUTS 2; |
| --- | --- |

C.

budući da je Francuska podnijela zahtjev EGF/2017/009 FR/Air France za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 1 858 radnika u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 51 NACE-a Rev. 2 (Zračni promet) u regijama Île-de-France (FR10) i Provansa-Alpe-Azurna obala (FR82) u Francuskoj koje pripadaju razini NUTS 2;

| D. | budući da je pružanje potpore zračnim prijevoznicima u Uniji ključno s obzirom na to da je tržišni udio Unije u međunarodnom zračnom prometu u padu; |
| --- | --- |

D.

budući da je pružanje potpore zračnim prijevoznicima u Uniji ključno s obzirom na to da je tržišni udio Unije u međunarodnom zračnom prometu u padu;

| E. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u, kojima se uvjetuje da najmanje 500 radnika u poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati svoju djelatnost; |
| --- | --- |

E.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u, kojima se uvjetuje da najmanje 500 radnika u poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati svoju djelatnost;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Francuska u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 9 894 483 EUR, odnosno 60 % ukupnog troška od 16 490 805 EUR, što obuhvaća troškove za usluge prilagođene potrebama radnika u iznosu od 16 410 805 EUR i troškove za pripremne, upravljačke, informacijske i reklamne aktivnosti te aktivnosti kontrole i izvješćivanja u iznosu od 80 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su francuske vlasti zahtjev podnijele 23. listopada 2017. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Francuska pružila, Komisija ocjenjivanje zahtjeva dovršila 23. travnja 2018. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da je Francuska počela s pružanjem usluga prilagođenih potrebama radnika ciljnim korisnicima 19. svibnja 2015. i da će stoga razdoblje prihvatljivosti za financijski doprinos iz EGF-a trajati od 19. svibnja 2015. do 23. listopada 2019.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da je to drugi zahtjev Francuske, i treći koji se odnosi na zračni promet, za financijski doprinos iz EGF-a u vezi s otpuštanjima u poduzeću Air France, nakon podnošenja prethodnih zahtjeva EGF/2013/014 FR/Air France u prosincu 2013., EGF/2015/004 IT Alitalia i njihova odobrenja (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je financijski doprinos iz EGF-a usmjeren na otpuštene radnike kako bi im se pomoglo u pronalaženju drugog radnog mjesta i ne predstavlja subvenciju za poduzeća; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da Francuska tvrdi kako su otpuštanja povezana s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije, a posebno s ozbiljnim ekonomskim poremećajima koje je pretrpio sektor međunarodnog zračnog prijevoza, osobito smanjenjem tržišnog udjela EU-a naspram nezapamćenog rasta triju najvećih poduzeća Perzijskog zaljeva koja dobivaju vrlo visoku razinu državne pomoći i potpore i koja podliježu manje restriktivnim socijalnim i okolišnim propisima za razliku od poduzeća u Uniji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava žaljenje zbog razine subvencija i državne potpore koju primaju zrakoplovne kompanije Emirates, Qatar Airways i Etihad Airways što dovodi do ogromnog povećanja njihova kapaciteta i do slabljenja položaja europskih zračnih luka kao čvorišta, uključujući i zračnu luku Pariz Charles de Gaulle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da je Komisija 8. lipnja 2017. predložila uredbu o zaštiti tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu (5) kojom se nastoji zajamčiti pravedno natjecanje između zračnih prijevoznika EU-a i onih iz trećih zemalja kako bi se održali uvjeti kojima se omogućuje visoka razina povezanosti; napominje da se očekuje da će Parlament i Vijeće započeti pregovore o tom zakonodavnom prijedlogu na jesen 2018.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da se očekuje da će otpuštanja u poduzeću Air France imati znatan nepovoljan učinak za lokalno gospodarstvo koje ima problem s dugotrajnom nezaposlenošću i ponovnim uključivanjem na tržište rada radnika starijih od 50 godina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Air France da zajamči potrebni kvalitetan socijalni dijalog; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da se zahtjev odnosi na 1 858 radnika otpuštenih u poduzeću Air France, od kojih je većina u dobi od 55 do 64 godine, pri čemu je 76,2 % ukupnih otpuštanja zabilježeno u regiji Île-de-France; uviđa važnost aktivnih mjera za unaprjeđenje tržišta rada koje sufinancira EGF kako bi se povećali izgledi da se ponovno uključe na tržište rada; nadalje napominje da nijedan od radnika proglašenih viškom nije u dobnoj skupini od 25 do 29 godina ili stariji od 64 godine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatira da Francuska priprema pet vrsta mjera za otpuštene radnike zbog kojih je podnesen taj zahtjev:






  i. | usluge savjetovanja i profesionalnog usmjeravanja za radnike, |
| --- | --- | --- |

12.

i.

usluge savjetovanja i profesionalnog usmjeravanja za radnike,

| ii. | strukovno osposobljavanje, |
| --- | --- |

ii.

strukovno osposobljavanje,

| iii. | potpora oporavku ili pokretanju poslovanja, |
| --- | --- |

iii.

potpora oporavku ili pokretanju poslovanja,

| iv. | naknada za traženje zaposlenja, |
| --- | --- |

iv.

naknada za traženje zaposlenja,

| v. | naknada za mobilnost; |
| --- | --- |

v.

naknada za mobilnost;

| 13. | pozdravlja način na koji je izrađen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika i socijalnim partnerima kao i sporazume između poduzeća Air France, sindikata i Središnjeg radničkog vijeća, čime se osiguralo da su svi odlasci dobrovoljni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da su EGF-om sufinancirane usluge namijenjene radnicima koji prilikom dobrovoljnog odlaska nemaju konkretne planove za ponovno uključivanje na tržište rada te koji bi htjeli iskoristiti mjere za prekvalifikaciju, savjetovanje, usmjeravanje ili pomoć pri osnivanju ili preuzimanju poduzeća; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uviđa da se francuskim Zakonikom o radu od poduzeća koje zapošljava više od tisuću osoba zahtijeva da predloži mjere te da se zahtjevom za doprinos iz EGF-a ne predviđaju nikakvi doprinosi za prva četiri mjeseca dopusta za ponovno uključivanje na tržište rada koji odgovaraju minimalnom trajanju koje je predviđeno francuskim zakonom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da mjere za potporu dohotka čine najviše 35 % ukupnog paketa mjera prilagođenih potrebama iz Uredbe o EGF-u te da te aktivnosti ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju zaposlenja ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća da bi u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u pri izradi usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama otpuštenih radnika trebalo predvidjeti buduće izglede na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen odgovarati zaokretu prema održivom gospodarstvu koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da su francuske vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata ili fondova Unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja da doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima odgovorna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da potakne nacionalne vlasti da u budućim prijedlozima preciznije utvrde sektore koji imaju potencijal za rast, a stoga i za zapošljavanje, te da prikupe utemeljene podatke o učinku financiranja iz EGF-a, pa i one o kvaliteti radnih mjesta te stopi ponovnog uključenja na tržište rada zahvaljujući EGF-u; nadalje poziva Komisiju da prati provedbu EGF-a i da o tome izvijesti Parlament; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Odluka (EU) 2015/44 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2014. o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/014 FR/Air France iz Francuske) (SL L 8, 14.1.2015., str. 18.).

(5)  COM(2017)0289.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji slijedom zahtjeva Francuske – EGF/2017/009 FR/ Air France

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/1093.)

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/213

---

P8_TA(2018)0275

Europski program industrijskog razvoja u području obrane ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije EU-a (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0294), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0294),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 173. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0180/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 173. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0180/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 7. prosinca 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 7. prosinca 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za proračune i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za proračune i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0037/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 129, 11.4.2018., str. 51.

---

P8_TC1-COD(2017)0125

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1092.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA O FINANCIRANJU EUROPSKOG PROGRAMA INDUSTRIJSKOG RAZVOJA U PODRUČJU OBRANE

Europski parlament i Vijeće dogovorili su, ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela u okviru godišnjeg proračunskog postupka, da će se financiranje Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane u 2019. i 2020. pokriti iz sljedećih izvora:

| — | 200 milijuna EUR iz nedodijeljene razlike; |
| --- | --- |

—

200 milijuna EUR iz nedodijeljene razlike;

| — | 116,1 milijuna EUR iz Instrumenta za povezivanje Europe; |
| --- | --- |

—

116,1 milijuna EUR iz Instrumenta za povezivanje Europe;

| — | 3,9 milijuna EUR iz programa EGNOS; |
| --- | --- |

—

3,9 milijuna EUR iz programa EGNOS;

| — | 104,1 milijuna EUR iz programa Galileo; |
| --- | --- |

—

104,1 milijuna EUR iz programa Galileo;

| — | 12 milijuna EUR iz programa Copernicus; |
| --- | --- |

—

12 milijuna EUR iz programa Copernicus;

| — | 63,9 milijuna EUR iz sredstava Europskog zajedničkog poduzeća za ITER. |
| --- | --- |

—

63,9 milijuna EUR iz sredstava Europskog zajedničkog poduzeća za ITER.

IZJAVA KOMISIJE KOJU JE PODRŽAO EUROPSKI PARLAMENT U POGLEDU PROVEDBE EUROPSKOG PROGRAMA INDUSTRIJSKOG RAZVOJA U PODRUČJU OBRANE

Kako bi se učinkovito proveo Europski program industrijskog razvoja u području obrane i osigurala puna dosljednost s drugim inicijativama Unije, Komisija namjerava provesti program pod izravnim upravljanjem u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/215

---

P8_TA(2018)0276

Integrirana statistika na razini poljoprivrednih gospodarstava ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o integriranoj statistici na razini poljoprivrednih gospodarstava i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1166/2008 i (EU) br. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2016)0786), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2016)0786),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0514/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0514/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 8. svibnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 8. svibnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0300/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0300/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0389

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o integriranoj statistici na razini poljoprivrednih gospodarstava i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1166/2008 i (EU) br. 1337/2011

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1091.)

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/216

---

P8_TA(2018)0277

Obavješćivanje o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture: stavljanje izvan snage ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 256/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o obavješćivanju Komisije o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture u Europskoj uniji (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0769), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0769),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0448/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0448/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. veljače 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. veljače 2018. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 27. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 27. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0211/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 227, 28.6.2018., str. 103.

---

P8_TC1-COD(2017)0347

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 256/2014 o obavješćivanju Komisije o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture u Europskoj uniji

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1504.)

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/217 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/217

---

P8_TA(2018)0278

Mjere za jačanje administrativne suradnje u području poreza na dodanu vrijednost *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. srpnja 2018. o izmijenjenom Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 118/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2017)0706), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2017)0706),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0441/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0441/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0215/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0215/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Prijevare u području PDV-a često su povezane s organiziranim kriminalom, a vrlo mali broj tih organiziranih mreža može biti odgovorno za više milijardi eura u prekograničnim prijevarama u području PDV-a, što utječe i na naplate prihoda u državama članicama, ali ima i negativan utjecaj na vlastita sredstva Unije. Države članice stoga imaju zajedničku odgovornost za zaštitu svih prihoda država članica od PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Prijevare u području PDV-a često su povezane s organiziranim kriminalom, a vrlo mali broj tih organiziranih mreža može biti odgovorno za više milijardi eura u prekograničnim prijevarama u području PDV-a, što utječe i na naplate prihoda u državama članicama, ali ima i negativan utjecaj na vlastita sredstva Unije. Države članice stoga imaju zajedničku odgovornost za zaštitu svih prihoda država članica od PDV-a.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Često
  je nužno provesti
  istražne radnje radi suzbijanja prijevara u području PDV-a,
  a
  posebno ako porezni obveznik nema nastan u državi članici u kojoj postoji obveza plaćanja poreza. Kako bi se osigurala pravilna naplata PDV-a
  i
  izbjeglo udvostručivanje rada i 
  administrativnog opterećenja
  za porezna tijela i poduzeća,
  ako barem dvije države članice smatraju da je potrebna istražna radnja
  u pogledu iznosa koje je prijavio porezni obveznik koji nema poslovni nastan na njihovu državnom području, ali je taj iznos na tom području oporeziv, država članica poslovnog nastana tog poreznog obveznika
  trebala bi
  provesti istražnu radnju, a države članice koje zahtijevaju istražnu radnju
  trebale bi
  aktivnim sudjelovanjem u tom postupku pomagati državi članici poslovnog nastana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Često
  je nužno provesti
  istražne radnje radi suzbijanja prijevara u području PDV-a,
  a
  posebno ako porezni obveznik nema nastan u državi članici u kojoj postoji obveza plaćanja poreza. Kako bi se osigurala pravilna naplata PDV-a
  i
  izbjeglo udvostručivanje rada i 
  administrativnog opterećenja
  za porezna tijela i poduzeća,
  ako barem dvije države članice smatraju da je potrebna istražna radnja
  u pogledu iznosa koje je prijavio porezni obveznik koji nema poslovni nastan na njihovu državnom području, ali je taj iznos na tom području oporeziv, država članica poslovnog nastana tog poreznog obveznika
  trebala bi
  provesti istražnu radnju, a države članice koje zahtijevaju istražnu radnju
  trebale bi
  aktivnim sudjelovanjem u tom postupku pomagati državi članici poslovnog nastana.

| (2) | Često
  su nužne
  istražne radnje radi suzbijanja prijevara u području PDV-a, posebno ako porezni obveznik nema nastan u državi članici u kojoj postoji obveza plaćanja poreza. Kako bi se osigurala pravilna naplata PDV-a, izbjeglo udvostručivanje rada i 
  smanjilo administrativno opterećenje
  za porezna tijela i poduzeća,
  potrebno je provesti istražnu radnju
  u pogledu iznosa koje je prijavio porezni obveznik koji nema poslovni nastan na njihovu državnom području, ali je taj iznos na tom području oporeziv, država članica poslovnog nastana tog poreznog obveznika
  mora
  provesti istražnu radnju, a 
  država članica odnosno
  države članice koje zahtijevaju istražnu radnju
  moraju
  aktivnim sudjelovanjem u tom postupku pomagati državi članici poslovnog nastana. |
| --- | --- |

(2)

Često
  su nužne
  istražne radnje radi suzbijanja prijevara u području PDV-a, posebno ako porezni obveznik nema nastan u državi članici u kojoj postoji obveza plaćanja poreza. Kako bi se osigurala pravilna naplata PDV-a, izbjeglo udvostručivanje rada i 
  smanjilo administrativno opterećenje
  za porezna tijela i poduzeća,
  potrebno je provesti istražnu radnju
  u pogledu iznosa koje je prijavio porezni obveznik koji nema poslovni nastan na njihovu državnom području, ali je taj iznos na tom području oporeziv, država članica poslovnog nastana tog poreznog obveznika
  mora
  provesti istražnu radnju, a 
  država članica odnosno
  države članice koje zahtijevaju istražnu radnju
  moraju
  aktivnim sudjelovanjem u tom postupku pomagati državi članici poslovnog nastana.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Uredbom (EU) br. 904/2010 predviđena je prisutnost službenika u službenim prostorijama i tijekom istražnih radnji u drugim državama članicama radi osiguravanja djelotvornog i učinkovitog praćenja PDV-a na prekogranične transakcije. Kako bi se osnažili kapaciteti poreznih tijela za provjere prekograničnih isporuka, trebalo bi provoditi zajedničke revizije u okviru kojih bi se službenici iz dviju ili više država članica okupili u zajednički revizorski tim koji bi proveo zajedničke istražne radnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Uredbom (EU) br. 904/2010 predviđena je prisutnost službenika u službenim prostorijama i tijekom istražnih radnji u drugim državama članicama radi osiguravanja djelotvornog i učinkovitog praćenja PDV-a na prekogranične transakcije. Kako bi se osnažili kapaciteti poreznih tijela za provjere prekograničnih isporuka, trebalo bi provoditi zajedničke revizije u okviru kojih bi se službenici iz dviju ili više država članica okupili u zajednički revizorski tim koji bi proveo zajedničke istražne radnje.

| (11) | Uredbom (EU) br. 904/2010 predviđena je prisutnost službenika u službenim prostorijama i tijekom istražnih radnji u drugim državama članicama radi osiguravanja djelotvornog i učinkovitog praćenja PDV-a na prekogranične transakcije. Kako bi se
  na temelju boljih tehničkih i brojnijih ljudskih resursa
  osnažili kapaciteti poreznih tijela za provjere prekograničnih isporuka, trebalo bi provoditi zajedničke revizije u okviru kojih bi se službenici iz dviju ili više država članica okupili u zajednički revizorski tim koji bi proveo zajedničke istražne radnje
  u duhu suradnje i produktivnosti te pod uvjetima usuglašenima među državama članicama kako bi se otkrile i suzbile prekogranične prijevare u području PDV-a, koje su trenutačno uzrok smanjenja poreznih osnovica država članica
  . |
| --- | --- |

(11)

Uredbom (EU) br. 904/2010 predviđena je prisutnost službenika u službenim prostorijama i tijekom istražnih radnji u drugim državama članicama radi osiguravanja djelotvornog i učinkovitog praćenja PDV-a na prekogranične transakcije. Kako bi se
  na temelju boljih tehničkih i brojnijih ljudskih resursa
  osnažili kapaciteti poreznih tijela za provjere prekograničnih isporuka, trebalo bi provoditi zajedničke revizije u okviru kojih bi se službenici iz dviju ili više država članica okupili u zajednički revizorski tim koji bi proveo zajedničke istražne radnje
  u duhu suradnje i produktivnosti te pod uvjetima usuglašenima među državama članicama kako bi se otkrile i suzbile prekogranične prijevare u području PDV-a, koje su trenutačno uzrok smanjenja poreznih osnovica država članica
  .

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Potrebno je pojasniti i osnažiti upravljanje, zadaće i funkcioniranje
  Eurofisc-a
  radi suzbijanja najtežih sustavnih prekograničnih prijevara. Službenici za vezu za Eurofisc trebali bi moći brzo pristupati svim potrebnim informacijama, razmjenjivati ih, obrađivati i analizirati te koordinirati eventualne daljnje mjere. Usto je potrebno osnažiti suradnju s drugim tijelima uključenima u borbu protiv prijevara u području PDV-a na razini Unije, a posebno razmjenom ciljanih informacija s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara. Stoga bi službenici za vezu za Eurofisc trebali
  moći
  spontano ili na zahtjev dijeliti informacije i obavještajne podatke s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara. To bi službenicima za vezu za Eurofisc omogućilo primanje informacija i obavještajnih podataka od Europola i Europskog ureda za borbu protiv prijevara kako bi mogli utvrditi stvarne počinitelje prijevara u području PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Potrebno je pojasniti i osnažiti upravljanje, zadaće i funkcioniranje
  Eurofisc-a
  radi suzbijanja najtežih sustavnih prekograničnih prijevara. Službenici za vezu za Eurofisc trebali bi moći brzo pristupati svim potrebnim informacijama, razmjenjivati ih, obrađivati i analizirati te koordinirati eventualne daljnje mjere. Usto je potrebno osnažiti suradnju s drugim tijelima uključenima u borbu protiv prijevara u području PDV-a na razini Unije, a posebno razmjenom ciljanih informacija s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara. Stoga bi službenici za vezu za Eurofisc trebali
  moći
  spontano ili na zahtjev dijeliti informacije i obavještajne podatke s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara. To bi službenicima za vezu za Eurofisc omogućilo primanje informacija i obavještajnih podataka od Europola i Europskog ureda za borbu protiv prijevara kako bi mogli utvrditi stvarne počinitelje prijevara u području PDV-a.

| (13) | Potrebno je pojasniti i osnažiti upravljanje, zadaće i funkcioniranje
  Eurofisca
  radi suzbijanja najtežih sustavnih prekograničnih prijevara. Službenici za vezu za Eurofisc trebali bi moći brzo pristupati svim potrebnim informacijama, razmjenjivati ih, obrađivati i analizirati te koordinirati eventualne daljnje mjere. Usto je potrebno osnažiti suradnju s drugim tijelima uključenima u borbu protiv prijevara u području PDV-a na razini Unije, a posebno razmjenom ciljanih informacija s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara. Stoga bi službenici za vezu za Eurofisc trebali spontano ili na zahtjev dijeliti informacije i obavještajne podatke s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara
  , a kada je riječ o sudjelujućim državama članicama, s Uredom europskog javnog tužitelja, posebno ako postoji sumnja na prijevaru u području PDV-a iznad određenog iznosa
  . To bi službenicima za vezu za Eurofisc omogućilo primanje informacija i obavještajnih podataka od Europola i Europskog ureda za borbu protiv prijevara kako bi mogli utvrditi stvarne počinitelje prijevara u području PDV-a. |
| --- | --- |

(13)

Potrebno je pojasniti i osnažiti upravljanje, zadaće i funkcioniranje
  Eurofisca
  radi suzbijanja najtežih sustavnih prekograničnih prijevara. Službenici za vezu za Eurofisc trebali bi moći brzo pristupati svim potrebnim informacijama, razmjenjivati ih, obrađivati i analizirati te koordinirati eventualne daljnje mjere. Usto je potrebno osnažiti suradnju s drugim tijelima uključenima u borbu protiv prijevara u području PDV-a na razini Unije, a posebno razmjenom ciljanih informacija s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara. Stoga bi službenici za vezu za Eurofisc trebali spontano ili na zahtjev dijeliti informacije i obavještajne podatke s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara
  , a kada je riječ o sudjelujućim državama članicama, s Uredom europskog javnog tužitelja, posebno ako postoji sumnja na prijevaru u području PDV-a iznad određenog iznosa
  . To bi službenicima za vezu za Eurofisc omogućilo primanje informacija i obavještajnih podataka od Europola i Europskog ureda za borbu protiv prijevara kako bi mogli utvrditi stvarne počinitelje prijevara u području PDV-a.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Organiziranjem prosljeđivanja zahtjeva za povrat PDV-a u skladu s člankom 5. Direktive Vijeća 2008/9/EZ (35) pruža se prilika za smanjivanje opterećenja nadležnih tijela pri
  ubiranju duga PDV-a
  u državi članici poslovnog nastana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Organiziranjem prosljeđivanja zahtjeva za povrat PDV-a u skladu s člankom 5. Direktive Vijeća 2008/9/EZ (35) pruža se prilika za smanjivanje opterećenja nadležnih tijela pri
  ubiranju duga PDV-a
  u državi članici poslovnog nastana.

| (15) | Organiziranjem prosljeđivanja zahtjeva za povrat PDV-a u skladu s člankom 5. Direktive Vijeća 2008/9/EZ (35) pruža se prilika za smanjivanje
  administrativnog
  opterećenja nadležnih tijela pri
  naplati neplaćenih poreznih obveza
  u državi članici poslovnog nastana. |
| --- | --- |

(15)

Organiziranjem prosljeđivanja zahtjeva za povrat PDV-a u skladu s člankom 5. Direktive Vijeća 2008/9/EZ (35) pruža se prilika za smanjivanje
  administrativnog
  opterećenja nadležnih tijela pri
  naplati neplaćenih poreznih obveza
  u državi članici poslovnog nastana.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Kako bi se financijski interesi Unije zaštitili od teških prekograničnih prijevara u području PDV-a, države članice koje sudjeluju u Uredu europskog javnog tužitelja trebale bi tom uredu, uključujući posredovanjem službenika za vezu za Eurofisc, dostavljati informacije o najtežim kaznenim djelima u području PDV-a kako je opisano u 
  članku 2
  .
  stavku 2.
  Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (36). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Kako bi se financijski interesi Unije zaštitili od teških prekograničnih prijevara u području PDV-a, države članice koje sudjeluju u Uredu europskog javnog tužitelja trebale bi tom uredu, uključujući posredovanjem službenika za vezu za Eurofisc, dostavljati informacije o najtežim kaznenim djelima u području PDV-a kako je opisano u 
  članku 2
  .
  stavku 2.
  Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (36).

| (16) | Kako bi se financijski interesi Unije zaštitili od teških prekograničnih prijevara u području PDV-a, države članice koje sudjeluju u Uredu europskog javnog tužitelja trebale bi tom uredu, uključujući posredovanjem službenika za vezu za Eurofisc,
  pravovremeno
  dostavljati informacije o najtežim kaznenim djelima u području PDV-a kako je opisano u 
  članku 2
  .
  stavku 2.
  Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (36). |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se financijski interesi Unije zaštitili od teških prekograničnih prijevara u području PDV-a, države članice koje sudjeluju u Uredu europskog javnog tužitelja trebale bi tom uredu, uključujući posredovanjem službenika za vezu za Eurofisc,
  pravovremeno
  dostavljati informacije o najtežim kaznenim djelima u području PDV-a kako je opisano u 
  članku 2
  .
  stavku 2.
  Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (36).

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Komisija
  smije
  imati pristup informacijama koje su dostavljene ili prikupljene na temelju Uredbe (EU) br. 904/2010
  samo
  u mjeri u kojoj je to nužno za nadzor, održavanje i razvoj elektroničkih sustava kojima upravlja Komisija i koje države članice upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Komisija
  smije
  imati pristup informacijama koje su dostavljene ili prikupljene na temelju Uredbe (EU) br. 904/2010
  samo
  u mjeri u kojoj je to nužno za nadzor, održavanje i razvoj elektroničkih sustava kojima upravlja Komisija i koje države članice upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe.

| (18) | Komisija
  bi trebala
  imati pristup informacijama koje su dostavljene ili prikupljene na temelju Uredbe (EU) br. 904/2010 u mjeri u kojoj je to nužno za nadzor, održavanje i razvoj elektroničkih sustava kojima upravlja Komisija i koje države članice upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe
  , i za jamčenje ispravne provedbe ove Uredbe
  .
  Osim toga, Komisija bi trebala imati mogućnost posjeta državama članicama radi ocjene njihovih postupaka za administrativnu suradnju. |
| --- | --- |

(18)

Komisija
  bi trebala
  imati pristup informacijama koje su dostavljene ili prikupljene na temelju Uredbe (EU) br. 904/2010 u mjeri u kojoj je to nužno za nadzor, održavanje i razvoj elektroničkih sustava kojima upravlja Komisija i koje države članice upotrebljavaju za potrebe ove Uredbe
  , i za jamčenje ispravne provedbe ove Uredbe
  .
  Osim toga, Komisija bi trebala imati mogućnost posjeta državama članicama radi ocjene njihovih postupaka za administrativnu suradnju.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Za potrebe ove Uredbe primjereno je razmotriti ograničenja pojedinih prava i obveza utvrđenih Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (37) kako bi se zaštitili interesi navedeni u članku 23. stavku 1. točki (e) te Uredbe. Takva su ograničenja potrebna i proporcionalna imajući u vidu mogući gubitak prihoda za države članice i presudnu važnost ostvarivanja raspoloživosti informacija za djelotvornu borbu protiv prijevara. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Za potrebe ove Uredbe primjereno je razmotriti ograničenja pojedinih prava i obveza utvrđenih Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (37) kako bi se zaštitili interesi navedeni u članku 23. stavku 1. točki (e) te Uredbe. Takva su ograničenja potrebna i proporcionalna imajući u vidu mogući gubitak prihoda za države članice i presudnu važnost ostvarivanja raspoloživosti informacija za djelotvornu borbu protiv prijevara.

| (19) | Za potrebe ove Uredbe primjereno je razmotriti ograničenja pojedinih prava i obveza utvrđenih Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (37) kako bi se zaštitili interesi navedeni u članku 23. stavku 1. točki (e) te Uredbe. Takva su ograničenja potrebna i proporcionalna imajući u vidu mogući gubitak prihoda za države članice i presudnu važnost ostvarivanja raspoloživosti informacija za djelotvornu borbu protiv prijevara.
  Ipak, ta ograničenja ne smiju prekoračiti ono što je apsolutno nužno za ostvarivanje tog cilja te moraju zadovoljavati visoke standarde propisane člankom 52. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Osim toga, svi budući provedbeni akti doneseni sukladno ovoj Uredbi moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu zaštite podataka utvrđene u Uredbi (EU) 2016/679 i Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.

   (37a) |
| --- | --- |

(19)

Za potrebe ove Uredbe primjereno je razmotriti ograničenja pojedinih prava i obveza utvrđenih Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (37) kako bi se zaštitili interesi navedeni u članku 23. stavku 1. točki (e) te Uredbe. Takva su ograničenja potrebna i proporcionalna imajući u vidu mogući gubitak prihoda za države članice i presudnu važnost ostvarivanja raspoloživosti informacija za djelotvornu borbu protiv prijevara.
  Ipak, ta ograničenja ne smiju prekoračiti ono što je apsolutno nužno za ostvarivanje tog cilja te moraju zadovoljavati visoke standarde propisane člankom 52. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Osim toga, svi budući provedbeni akti doneseni sukladno ovoj Uredbi moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu zaštite podataka utvrđene u Uredbi (EU) 2016/679 i Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.

   (37a)

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | S obzirom na mali broj država članica koje objavljuju procjene gubitka PDV-a zbog prijevara unutar Zajednice, usporedivi podaci o prijevarama unutar Zajednice u području PDV-a doprinijeli bi bolje usmjerenoj suradnju između država članica. Stoga bi Komisija trebala izraditi zajednički statistički pristup zajedno s državama članicama radi kvantificiranja i analize prijevara u području PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

S obzirom na mali broj država članica koje objavljuju procjene gubitka PDV-a zbog prijevara unutar Zajednice, usporedivi podaci o prijevarama unutar Zajednice u području PDV-a doprinijeli bi bolje usmjerenoj suradnju između država članica. Stoga bi Komisija trebala izraditi zajednički statistički pristup zajedno s državama članicama radi kvantificiranja i analize prijevara u području PDV-a.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 7 — stavak 4

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Zahtjev naveden u stavku 1. može sadržavati obrazložen zahtjev za posebnu istražnu radnju. Tijelo koje prima zahtjev provodi istražnu radnju u koordinaciji s tijelom koje podnosi zahtjev. Mogu se upotrijebiti alati i postupci iz članaka od 28. do 30. ove Uredbe. Ako tijelo koje prima zahtjev smatra da istražna radnja nije potrebna, ono odmah obavješćuje tijelo koje podnosi zahtjev o razlozima takvog stajališta. | 4.   
  Ako nadležno tijelo države članice smatra da je potrebna istražna radnja, ono mora podnijeti propisno obrazložen zahtjev
  . Tijelo koje prima zahtjev
  ne smije odbiti provesti tu
  istražnu radnju
  i, ako su informacije već dostupne, mora ih prije zaprimanja zahtjeva dostaviti tijelima koja podnose zahtjev. Države članice osiguravaju uspostavljanje aranžmana između tih tijela koja podnose zahtjev i tijela koje prima zahtjev
  u 
  skladu
  s 
  kojima službenici koje je ovlastilo tijelo
  koje podnosi zahtjev
  sudjeluju u istražnim radnjama koje
  se
  provode na državnom području države članice koja prima zahtjev u cilju prikupljanja informacija iz drugog podstavka
  .
  Takve istražne radnje zajednički obavljaju službenici tijela koja podnose zahtjev i tijela koje prima zahtjev u duhu suradnje i produktivnosti
  .
  Službenici tijela koje podnosi zahtjev imaju pristup istim informacijama, dokumentima i prostorima te,
  ako
  je to u skladu s pravom države članice koja
  prima zahtjev
  , moraju imati mogućnost izravnog ispitivanja fizičkih osoba u svrhu otkrivanja i suzbijanja prekograničnih prijevara u području PDV-a,
  koje
  su trenutačno uzrok smanjenja poreznih osnovica država članica
  . |
| Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, provedba istražne radnje u vezi s iznosima koje je prijavio porezni obveznik s poslovnim nastanom u državi članici tijela koje prima zahtjev te koji su oporezivi u državi članici tijela koje podnosi zahtjev, može biti odbijeno samo na temelju sljedećeg: | |
| (a) | razloga predviđenih u članku 54. stavku 1. koje ocjenjuje tijelo koje prima zahtjev u skladu s izjavom o najboljim praksama u pogledu međudjelovanja ovog stavka i članka 54. stavka 1., a koje treba donijeti u skladu s postupkom predviđenim u članku 58. stavku 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   
  Zahtjev naveden u stavku 1. može sadržavati obrazložen zahtjev za posebnu istražnu radnju. Tijelo koje prima zahtjev provodi istražnu radnju u koordinaciji s tijelom koje podnosi zahtjev. Mogu se upotrijebiti alati i postupci iz članaka od 28. do 30. ove Uredbe. Ako tijelo koje prima zahtjev smatra da istražna radnja nije potrebna, ono odmah obavješćuje tijelo koje podnosi zahtjev o razlozima takvog stajališta.

4.   
  Ako nadležno tijelo države članice smatra da je potrebna istražna radnja, ono mora podnijeti propisno obrazložen zahtjev
  . Tijelo koje prima zahtjev
  ne smije odbiti provesti tu
  istražnu radnju
  i, ako su informacije već dostupne, mora ih prije zaprimanja zahtjeva dostaviti tijelima koja podnose zahtjev. Države članice osiguravaju uspostavljanje aranžmana između tih tijela koja podnose zahtjev i tijela koje prima zahtjev
  u 
  skladu
  s 
  kojima službenici koje je ovlastilo tijelo
  koje podnosi zahtjev
  sudjeluju u istražnim radnjama koje
  se
  provode na državnom području države članice koja prima zahtjev u cilju prikupljanja informacija iz drugog podstavka
  .
  Takve istražne radnje zajednički obavljaju službenici tijela koja podnose zahtjev i tijela koje prima zahtjev u duhu suradnje i produktivnosti
  .
  Službenici tijela koje podnosi zahtjev imaju pristup istim informacijama, dokumentima i prostorima te,
  ako
  je to u skladu s pravom države članice koja
  prima zahtjev
  , moraju imati mogućnost izravnog ispitivanja fizičkih osoba u svrhu otkrivanja i suzbijanja prekograničnih prijevara u području PDV-a,
  koje
  su trenutačno uzrok smanjenja poreznih osnovica država članica
  .

Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, provedba istražne radnje u vezi s iznosima koje je prijavio porezni obveznik s poslovnim nastanom u državi članici tijela koje prima zahtjev te koji su oporezivi u državi članici tijela koje podnosi zahtjev, može biti odbijeno samo na temelju sljedećeg:

Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, provedba istražne radnje u vezi s iznosima koje je prijavio porezni obveznik s poslovnim nastanom u državi članici tijela koje prima zahtjev te koji su oporezivi u državi članici tijela koje podnosi zahtjev, može biti odbijeno samo na temelju sljedećeg:

(a)

(a)

razloga predviđenih u članku 54. stavku 1. koje ocjenjuje tijelo koje prima zahtjev u skladu s izjavom o najboljim praksama u pogledu međudjelovanja ovog stavka i članka 54. stavka 1., a koje treba donijeti u skladu s postupkom predviđenim u članku 58. stavku 2.;

razloga predviđenih u članku 54. stavku 1. koje ocjenjuje tijelo koje prima zahtjev u skladu s izjavom o najboljim praksama u pogledu međudjelovanja ovog stavka i članka 54. stavka 1., a koje treba donijeti u skladu s postupkom predviđenim u članku 58. stavku 2.;

| (b) | razloga predviđenih u članku 54. stavcima 2., 3. i 4.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

razloga predviđenih u članku 54. stavcima 2., 3. i 4.;

razloga predviđenih u članku 54. stavcima 2., 3. i 4.;

| (c) | na temelju činjenice da je tijelo koje prima zahtjev već dostavilo tijelu koje podnosi zahtjev informacije o istom poreznom obvezniku dobivene tijekom istražne radnje provedene prije manje od dvije godine. |
| --- | --- |

(c)

(c)

na temelju činjenice da je tijelo koje prima zahtjev već dostavilo tijelu koje podnosi zahtjev informacije o istom poreznom obvezniku dobivene tijekom istražne radnje provedene prije manje od dvije godine.

na temelju činjenice da je tijelo koje prima zahtjev već dostavilo tijelu koje podnosi zahtjev informacije o istom poreznom obvezniku dobivene tijekom istražne radnje provedene prije manje od dvije godine.

Ako tijelo koje prima zahtjev odbija istražnu radnju navedenu u drugom podstavku zbog razloga određenih u točkama (a) ili (b), ono neovisno o tome dostavlja tijelu koje podnosi zahtjev datume i vrijednosti svih relevantnih isporuka koje je obavio porezni obveznik tijekom prethodne dvije godine u državi članici tijela koje podnosi zahtjev.

Ako tijelo koje prima zahtjev odbija istražnu radnju navedenu u drugom podstavku zbog razloga određenih u točkama (a) ili (b), ono neovisno o tome dostavlja tijelu koje podnosi zahtjev datume i vrijednosti svih relevantnih isporuka koje je obavio porezni obveznik tijekom prethodne dvije godine u državi članici tijela koje podnosi zahtjev.

Tijelo koje prima zahtjev ne smije odbiti provesti tu istražnu radnju ako nadležna tijela iz barem dvije države članice smatraju da je istražna radnja potrebna. Države članice osiguravaju uspostavljanje aranžmana između tih tijela koja podnose zahtjev i tijela koje prima zahtjev u skladu s kojima službenici koje je ovlastilo tijelo koje podnosi zahtjev sudjeluju u istražnim radnjama koje se provode na državnom području države članice koja prima zahtjev u cilju prikupljanja informacija iz drugog podstavka. Takve istražne radnje zajednički obavljaju službenici tijela koja podnose zahtjev i tijela koje prima zahtjev. Službenici tijela koja podnose zahtjev imaju ovlasti inspekcije istovjetne ovlastima prenesenima na službenike tijela koje prima zahtjev. Službenici tijela koje podnosi zahtjev imaju pristup istim prostorima i dokumentima kao i službenici tijela koje prima zahtjev, no isključivo u svrhu provođenja istražne radnje.

Tijelo koje prima zahtjev ne smije odbiti provesti tu istražnu radnju ako nadležna tijela iz barem dvije države članice smatraju da je istražna radnja potrebna. Države članice osiguravaju uspostavljanje aranžmana između tih tijela koja podnose zahtjev i tijela koje prima zahtjev u skladu s kojima službenici koje je ovlastilo tijelo koje podnosi zahtjev sudjeluju u istražnim radnjama koje se provode na državnom području države članice koja prima zahtjev u cilju prikupljanja informacija iz drugog podstavka. Takve istražne radnje zajednički obavljaju službenici tijela koja podnose zahtjev i tijela koje prima zahtjev. Službenici tijela koja podnose zahtjev imaju ovlasti inspekcije istovjetne ovlastima prenesenima na službenike tijela koje prima zahtjev. Službenici tijela koje podnosi zahtjev imaju pristup istim prostorima i dokumentima kao i službenici tijela koje prima zahtjev, no isključivo u svrhu provođenja istražne radnje.

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 12.a




  Sve države članice provode niz operativnih ciljeva za smanjenje postotka kasnih odgovora i poboljšanje kvalitete zahtjeva za informacije te obavješćuju Komisiju o svojim ciljevima.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1a)

(1a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 12.a

Sve države članice provode niz operativnih ciljeva za smanjenje postotka kasnih odgovora i poboljšanje kvalitete zahtjeva za informacije te obavješćuju Komisiju o svojim ciljevima.”;

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 13. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Informacije se prosljeđuju
  na standardnim obrascima ili drugim sredstvima
  koje pojedinačna nadležna tijela smatraju prikladnima. Komisija provedbenim aktima
  utvrđuje standardne obrasce
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”; | 3.   Informacije se prosljeđuju
  u obliku standardnih obrazaca ili drugih sredstava
  koje pojedinačna nadležna tijela smatraju prikladnima. Komisija
  standardne obrasce donosi
  provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Informacije se prosljeđuju
  na standardnim obrascima ili drugim sredstvima
  koje pojedinačna nadležna tijela smatraju prikladnima. Komisija provedbenim aktima
  utvrđuje standardne obrasce
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”;

3.   Informacije se prosljeđuju
  u obliku standardnih obrazaca ili drugih sredstava
  koje pojedinačna nadležna tijela smatraju prikladnima. Komisija
  standardne obrasce donosi
  provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | U članku 14. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(2a)

(2a)

U članku 14. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

Država članica može biti suzdržana od sudjelovanja u automatskoj razmjeni informacija s obzirom na jednu ili više kategorija kada bi prikupljanje informacija za takvu razmjenu zahtijevalo uvođenje
  novih
  obveza obveznicima PDV-a ili bi nametnulo nerazmjerno administrativno opterećenje za državu članicu.

„Država članica može biti suzdržana od sudjelovanja u automatskoj razmjeni informacija s obzirom na jednu ili više kategorija kada bi prikupljanje informacija za takvu razmjenu zahtijevalo uvođenje
  nerazmjernih
  obveza obveznicima PDV-a ili bi nametnulo nerazmjerno administrativno opterećenje za državu članicu.”;

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – točka a

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 17. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | informacije o statusu ovjerenog poreznog obveznika u skladu s člankom 13.a Direktive 2006/112/EZ, kao i datum kada je taj status odobren, odbijen ili oduzet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

informacije o statusu ovjerenog poreznog obveznika u skladu s člankom 13.a Direktive 2006/112/EZ, kao i datum kada je taj status odobren, odbijen ili oduzet.

| (e) | informacije o statusu ovjerenog poreznog obveznika u skladu s člankom 13.a Direktive 2006/112/EZ, kao i datum kada je taj status odobren, odbijen ili oduzet.; |
| --- | --- |

(e)

informacije o statusu ovjerenog poreznog obveznika u skladu s člankom 13.a Direktive 2006/112/EZ, kao i datum kada je taj status odobren, odbijen ili oduzet.;

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 17. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „(f) | informacije koje prikuplja u skladu s 
  člankom 143
  .
  stavkom 2.
  točkama (a) i (b) Direktive 2006/112/EZ, kao i zemlju podrijetla, zemlju odredišta, tarifnu oznaku, valutu, ukupni iznos, valutni tečaj, cijenu
  pojedinačnih stavki
  i neto težinu.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„(f)

informacije koje prikuplja u skladu s 
  člankom 143
  .
  stavkom 2.
  točkama (a) i (b) Direktive 2006/112/EZ, kao i zemlju podrijetla, zemlju odredišta, tarifnu oznaku, valutu, ukupni iznos, valutni tečaj, cijenu
  pojedinačnih stavki
  i neto težinu.”;

člankom 143

stavkom 2.

pojedinačnih stavki

| „(f) | informacije koje prikuplja u skladu s 
  člankom 143
  .
  stavkom 2.
  točkama (a) i (b) Direktive 2006/112/EZ, kao i zemlju podrijetla,
  identifikacijske podatke izvoznika,
  zemlju odredišta, tarifnu oznaku, valutu, ukupni iznos, valutni tečaj, cijenu
  stavke
  i neto težinu.”; |
| --- | --- |

„(f)

informacije koje prikuplja u skladu s 
  člankom 143
  .
  stavkom 2.
  točkama (a) i (b) Direktive 2006/112/EZ, kao i zemlju podrijetla,
  identifikacijske podatke izvoznika,
  zemlju odredišta, tarifnu oznaku, valutu, ukupni iznos, valutni tečaj, cijenu
  stavke
  i neto težinu.”;

člankom 143

stavkom 2.

identifikacijske podatke izvoznika,

stavke

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka e

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 17. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija provedbenim aktima utvrđuje
  točne
  kategorije informacija iz stavka 1. točke (f) ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”; | 3.   Komisija provedbenim aktima utvrđuje
  posebne
  kategorije
  koje se sastoje od standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za pružanje
  informacija iz stavka 1. točke (f) ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija provedbenim aktima utvrđuje
  točne
  kategorije informacija iz stavka 1. točke (f) ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”;

3.   Komisija provedbenim aktima utvrđuje
  posebne
  kategorije
  koje se sastoje od standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za pružanje
  informacija iz stavka 1. točke (f) ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”;

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21. – stavak 1.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1a.   Svaka država članica svojim službenicima koji provjeravaju zahtjeve iz
  članka 143
  .
  stavka 2.
  Direktive 2006/112/EZ odobrava pristup informacijama iz
  članka 17
  .
  stavka 1.
  točaka (b) i (c) ove Uredbe za koje su druge države članice odobrile automatski pristup.”; | 1a.   Svaka država članica svojim službenicima koji provjeravaju zahtjeve iz
  članka 143
  .
  stavka 2.
  Direktive 2006/112/EZ odobrava pristup informacijama iz
  članka 17
  .
  stavka 1.
  točaka (b) i (c) ove Uredbe
  , uključujući pristup registru u kojemu se navode ovjereni porezni obveznici,
  za koje su druge države članice odobrile automatski pristup.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.   Svaka država članica svojim službenicima koji provjeravaju zahtjeve iz
  članka 143
  .
  stavka 2.
  Direktive 2006/112/EZ odobrava pristup informacijama iz
  članka 17
  .
  stavka 1.
  točaka (b) i (c) ove Uredbe za koje su druge države članice odobrile automatski pristup.”;

1a.   Svaka država članica svojim službenicima koji provjeravaju zahtjeve iz
  članka 143
  .
  stavka 2.
  Direktive 2006/112/EZ odobrava pristup informacijama iz
  članka 17
  .
  stavka 1.
  točaka (b) i (c) ove Uredbe
  , uključujući pristup registru u kojemu se navode ovjereni porezni obveznici,
  za koje su druge države članice odobrile automatski pristup.;

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b – podtočka i.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21. – stavak 2. – točka e – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare;

| i. | pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare
  i ozbiljne povrede dužnosti
  ; |
| --- | --- |

i.

pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare
  i ozbiljne povrede dužnosti
  ;

i ozbiljne povrede dužnosti

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b – podtočka i.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21. – stavak 2. – točka e – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | pristup se omogućuje posredovanjem službenika za vezu za Eurofisc, kako je navedeno u članku 36. stavku 1., koji posjeduje osobnu korisničku identifikaciju za elektroničke sustave kojima se omogućuje pristup tim informacijama.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

pristup se omogućuje posredovanjem službenika za vezu za Eurofisc, kako je navedeno u članku 36. stavku 1., koji posjeduje osobnu korisničku identifikaciju za elektroničke sustave kojima se omogućuje pristup tim informacijama.”;

| ii. | pristup se omogućuje posredovanjem službenika za vezu za Eurofisc, kako je navedeno u članku 36. stavku 1., koji posjeduje osobnu korisničku identifikaciju za elektroničke sustave kojima se omogućuje pristup tim informacijama
  i registru ovjerenih poreznih obveznika
  ; |
| --- | --- |

ii.

pristup se omogućuje posredovanjem službenika za vezu za Eurofisc, kako je navedeno u članku 36. stavku 1., koji posjeduje osobnu korisničku identifikaciju za elektroničke sustave kojima se omogućuje pristup tim informacijama
  i registru ovjerenih poreznih obveznika
  ;

i registru ovjerenih poreznih obveznika

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21. – stavak 2.a – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uzimajući u obzir informacije navedene u članku 17. stavku 1. točki (f), barem
  sljedeći podaci
  moraju biti
  dostupni
  : | Uzimajući u obzir informacije navedene u članku 17. stavku 1. točki (f), barem
  sljedeće informacije
  moraju biti
  dostupne
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uzimajući u obzir informacije navedene u članku 17. stavku 1. točki (f), barem
  sljedeći podaci
  moraju biti
  dostupni
  :

sljedeći podaci

dostupni

Uzimajući u obzir informacije navedene u članku 17. stavku 1. točki (f), barem
  sljedeće informacije
  moraju biti
  dostupne
  :

sljedeće informacije

dostupne

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21. – stavak 2.a – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | PDV identifikacijski brojevi koje izdaje država članica koja prima informacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

PDV identifikacijski brojevi koje izdaje država članica koja prima informacije;

| (a) | PDV identifikacijski brojevi koje izdaje država članica koja prima informacije
  i registar ovjerenih poreznih obveznika
  ; |
| --- | --- |

(a)

PDV identifikacijski brojevi koje izdaje država članica koja prima informacije
  i registar ovjerenih poreznih obveznika
  ;

i registar ovjerenih poreznih obveznika

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21. – stavak 2.a – podstavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | zemlja podrijetla, zemlja odredišta, tarifna oznaka, valuta, ukupni iznos, valutni tečaj,
  cijene pojedinačnih stavki
  i neto težina uvezene robe, nakon čega slijedi isporuka robe unutar Zajednice koju svaka osoba iz točke (b) obavlja za svaku osobu koja posjeduje PDV identifikacijski broj iz točke (a); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

zemlja podrijetla, zemlja odredišta, tarifna oznaka, valuta, ukupni iznos, valutni tečaj,
  cijene pojedinačnih stavki
  i neto težina uvezene robe, nakon čega slijedi isporuka robe unutar Zajednice koju svaka osoba iz točke (b) obavlja za svaku osobu koja posjeduje PDV identifikacijski broj iz točke (a);

cijene pojedinačnih stavki

| (c) | zemlja podrijetla, zemlja odredišta, tarifna oznaka, valuta, ukupni iznos, valutni tečaj,
  cijena stavke
  i neto težina uvezene robe, nakon čega slijedi isporuka robe unutar Zajednice koju svaka osoba iz točke (b) obavlja za svaku osobu koja posjeduje PDV identifikacijski broj iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

zemlja podrijetla, zemlja odredišta, tarifna oznaka, valuta, ukupni iznos, valutni tečaj,
  cijena stavke
  i neto težina uvezene robe, nakon čega slijedi isporuka robe unutar Zajednice koju svaka osoba iz točke (b) obavlja za svaku osobu koja posjeduje PDV identifikacijski broj iz točke (a);

cijena stavke

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21. – stavak 2.a – podstavak 1. – točka d – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | zemlja podrijetla, zemlja odredišta, tarifna oznaka, valuta, ukupni iznos, valutni tečaj,
  cijene pojedinačnih stavki
  i neto težina uvezene robe, nakon čega slijedi isporuka robe unutar Zajednice koju svaka osoba iz točke (b) obavlja za svaku osobu koja posjeduje PDV identifikacijski broj koji je izdala druga država članica uz sljedeće uvjete: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

zemlja podrijetla, zemlja odredišta, tarifna oznaka, valuta, ukupni iznos, valutni tečaj,
  cijene pojedinačnih stavki
  i neto težina uvezene robe, nakon čega slijedi isporuka robe unutar Zajednice koju svaka osoba iz točke (b) obavlja za svaku osobu koja posjeduje PDV identifikacijski broj koji je izdala druga država članica uz sljedeće uvjete:

cijene pojedinačnih stavki

| (d) | zemlja podrijetla, zemlja odredišta, tarifna oznaka, valuta, ukupni iznos, valutni tečaj,
  cijena stavke
  i neto težina uvezene robe, nakon čega slijedi isporuka robe unutar Zajednice koju svaka osoba iz točke (b) obavlja za svaku osobu koja posjeduje PDV identifikacijski broj koji je izdala druga država članica uz sljedeće uvjete: |
| --- | --- |

(d)

zemlja podrijetla, zemlja odredišta, tarifna oznaka, valuta, ukupni iznos, valutni tečaj,
  cijena stavke
  i neto težina uvezene robe, nakon čega slijedi isporuka robe unutar Zajednice koju svaka osoba iz točke (b) obavlja za svaku osobu koja posjeduje PDV identifikacijski broj koji je izdala druga država članica uz sljedeće uvjete:

cijena stavke

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21. – stavak 2.a – podstavak 1. – točka d – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare;

| i. | pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare
  i ozbiljne povrede dužnosti
  ; |
| --- | --- |

i.

pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare
  i ozbiljne povrede dužnosti
  ;

i ozbiljne povrede dužnosti

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 21.a – stavak 2. – podstavak 1. – točka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare;

| i. | pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare
  i ozbiljne povrede dužnosti
  ; |
| --- | --- |

i.

pristup je povezan s istragom u kojoj se sumnja na prijevaru ili s istragom radi otkrivanja ili utvrđivanja počinitelja prijevare
  i ozbiljne povrede dužnosti
  ;

i ozbiljne povrede dužnosti

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 8. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 8. – podtočka a

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 28. – stavak 2.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „2.a   Na temelju sporazuma tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev i u skladu s aranžmanima koje utvrđuje tijelo koje prima zahtjev, službenici koje je ovlastilo tijelo koje podnosi zahtjev mogu, u cilju prikupljanja i razmjene informacija navedenih u članku 1., sudjelovati u istražnim radnjama koje se provode na državnom području države članice koja prima zahtjev. Takve istražne radnje zajednički
  obavljaju
  službenici tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev
  . Službenici
  tijela
  koje podnosi zahtjev imaju ovlasti inspekcije istovjetne ovlastima prenesenima na službenike
  tijela koje prima zahtjev. Službenici tijela koje podnosi zahtjev imaju pristup istim prostorima i dokumentima kao i službenici tijela koje prima zahtjev, no isključivo u svrhu provođenja istražne radnje. Na temelju sporazuma tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev i u skladu s aranžmanima koje utvrđuje tijelo koje prima zahtjev,
  službenici obaju
  tijela mogu sastaviti zajedničko izvješće o reviziji.”; | „2.a   Na temelju sporazuma tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev i u skladu s aranžmanima koje utvrđuje tijelo koje prima zahtjev, službenici koje je ovlastilo tijelo koje podnosi zahtjev mogu, u cilju prikupljanja i razmjene informacija navedenih u članku 1., sudjelovati u istražnim radnjama koje se provode na državnom području države članice koja prima zahtjev. Takve istražne radnje zajednički
  provode
  službenici tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev
  pridržavajući se administrativnih praksi tih
  tijela
  i nacionalnog prava države članice
  tijela koje prima zahtjev
  s ciljem suzbijanja prekograničnih prijevara u području PDV-a
  . Službenici tijela koje podnosi zahtjev imaju pristup istim prostorima i dokumentima kao i službenici tijela koje prima zahtjev, no isključivo u svrhu provođenja istražne radnje. Na temelju sporazuma tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev i u skladu s aranžmanima koje utvrđuje tijelo koje prima zahtjev, tijela
  koja sudjeluju u istražnim radnjama
  mogu sastaviti zajedničko izvješće o reviziji.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„2.a   Na temelju sporazuma tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev i u skladu s aranžmanima koje utvrđuje tijelo koje prima zahtjev, službenici koje je ovlastilo tijelo koje podnosi zahtjev mogu, u cilju prikupljanja i razmjene informacija navedenih u članku 1., sudjelovati u istražnim radnjama koje se provode na državnom području države članice koja prima zahtjev. Takve istražne radnje zajednički
  obavljaju
  službenici tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev
  . Službenici
  tijela
  koje podnosi zahtjev imaju ovlasti inspekcije istovjetne ovlastima prenesenima na službenike
  tijela koje prima zahtjev. Službenici tijela koje podnosi zahtjev imaju pristup istim prostorima i dokumentima kao i službenici tijela koje prima zahtjev, no isključivo u svrhu provođenja istražne radnje. Na temelju sporazuma tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev i u skladu s aranžmanima koje utvrđuje tijelo koje prima zahtjev,
  službenici obaju
  tijela mogu sastaviti zajedničko izvješće o reviziji.”;

„2.a   Na temelju sporazuma tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev i u skladu s aranžmanima koje utvrđuje tijelo koje prima zahtjev, službenici koje je ovlastilo tijelo koje podnosi zahtjev mogu, u cilju prikupljanja i razmjene informacija navedenih u članku 1., sudjelovati u istražnim radnjama koje se provode na državnom području države članice koja prima zahtjev. Takve istražne radnje zajednički
  provode
  službenici tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev
  pridržavajući se administrativnih praksi tih
  tijela
  i nacionalnog prava države članice
  tijela koje prima zahtjev
  s ciljem suzbijanja prekograničnih prijevara u području PDV-a
  . Službenici tijela koje podnosi zahtjev imaju pristup istim prostorima i dokumentima kao i službenici tijela koje prima zahtjev, no isključivo u svrhu provođenja istražne radnje. Na temelju sporazuma tijela koje podnosi zahtjev i tijela koje prima zahtjev i u skladu s aranžmanima koje utvrđuje tijelo koje prima zahtjev, tijela
  koja sudjeluju u istražnim radnjama
  mogu sastaviti zajedničko izvješće o reviziji.”;

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka a

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 33. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kako bi se potaknula i olakšala multilateralna suradnja u borbi protiv prijevara u području PDV-a, ovim se poglavljem utvrđuje mreža za brzu razmjenu, obradu i analizu ciljanih informacija među državama članicama i za koordinaciju eventualnih daljnjih mjera („Eurofisc”).”; | 1.   Kako bi se potaknula i olakšala multilateralna suradnja u borbi protiv prijevara u području PDV-a, ovim se poglavljem utvrđuje mreža za brzu razmjenu, obradu i analizu ciljanih informacija
  o prekograničnim prijevarama
  među državama članicama i za koordinaciju eventualnih daljnjih mjera („Eurofisc”).”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kako bi se potaknula i olakšala multilateralna suradnja u borbi protiv prijevara u području PDV-a, ovim se poglavljem utvrđuje mreža za brzu razmjenu, obradu i analizu ciljanih informacija među državama članicama i za koordinaciju eventualnih daljnjih mjera („Eurofisc”).”;

1.   Kako bi se potaknula i olakšala multilateralna suradnja u borbi protiv prijevara u području PDV-a, ovim se poglavljem utvrđuje mreža za brzu razmjenu, obradu i analizu ciljanih informacija
  o prekograničnim prijevarama
  među državama članicama i za koordinaciju eventualnih daljnjih mjera („Eurofisc”).”;

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka b – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka b – podtočka i.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 33. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | provode i koordiniraju brzu multilateralnu razmjenu ciljanih informacija te njihovu zajedničku obradu i analizu u područjima u kojima djeluje Eurofisc (‚područja rada
  Eurofisc-a
  ’); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

provode i koordiniraju brzu multilateralnu razmjenu ciljanih informacija te njihovu zajedničku obradu i analizu u područjima u kojima djeluje Eurofisc (‚područja rada
  Eurofisc-a
  ’);

Eurofisc-a

| (b) | provode i koordiniraju brzu multilateralnu razmjenu ciljanih informacija
  o prekograničnim prijevarama
  te njihovu zajedničku obradu i analizu u područjima u kojima djeluje Eurofisc (‚područja rada
  Eurofisca
  ’); |
| --- | --- |

(b)

provode i koordiniraju brzu multilateralnu razmjenu ciljanih informacija
  o prekograničnim prijevarama
  te njihovu zajedničku obradu i analizu u područjima u kojima djeluje Eurofisc (‚područja rada
  Eurofisca
  ’);

o prekograničnim prijevarama

Eurofisca

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka b – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka b – podtočka i.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 33. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | koordinira istražne radnje sudjelujućih država članica u pogledu
  osumnjičenika ili počinitelja
  prijevara koje su utvrdili službenici za vezu za Eurofisc, kako je utvrđeno u članku 36. stavku 1.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

koordinira istražne radnje sudjelujućih država članica u pogledu
  osumnjičenika ili počinitelja
  prijevara koje su utvrdili službenici za vezu za Eurofisc, kako je utvrđeno u članku 36. stavku 1.”;

osumnjičenika ili počinitelja

| (d) | koordinira istražne radnje sudjelujućih država članica u pogledu prijevara koje su utvrdili službenici za vezu za Eurofisc, kako je utvrđeno u članku 36. stavku 1.”; |
| --- | --- |

(d)

koordinira istražne radnje sudjelujućih država članica u pogledu prijevara koje su utvrdili službenici za vezu za Eurofisc, kako je utvrđeno u članku 36. stavku 1.”;

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 34. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice koje su odabrale sudjelovati u području rada
  Eurofisc-a
  aktivno sudjeluju u multilateralnoj razmjeni i zajedničkoj obradi i analizi ciljanih informacija među sudjelujućim državama članicama, kao i u koordiniranju eventualnih daljnjih mjera.”; | 2.   Države članice koje su odabrale sudjelovati u području rada
  Eurofisca
  aktivno sudjeluju u multilateralnoj razmjeni i zajedničkoj obradi i analizi ciljanih informacija
  o prekograničnim prijevarama
  među sudjelujućim državama članicama, kao i u koordiniranju eventualnih daljnjih mjera.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice koje su odabrale sudjelovati u području rada
  Eurofisc-a
  aktivno sudjeluju u multilateralnoj razmjeni i zajedničkoj obradi i analizi ciljanih informacija među sudjelujućim državama članicama, kao i u koordiniranju eventualnih daljnjih mjera.”;

2.   Države članice koje su odabrale sudjelovati u području rada
  Eurofisca
  aktivno sudjeluju u multilateralnoj razmjeni i zajedničkoj obradi i analizi ciljanih informacija
  o prekograničnim prijevarama
  među sudjelujućim državama članicama, kao i u koordiniranju eventualnih daljnjih mjera.”;

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 35. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija osigurava tehničku i logističku potporu za Eurofisc. Komisija
  nema
  pristup informacijama navedenima u članku 1. koje se razmjenjuju putem
  Eurofisc-a, osim
  u okolnostima predviđenima u članku 55. stavku 2.”; | Komisija osigurava
  potrebnu
  tehničku i logističku potporu za Eurofisc. Komisija
  ima
  pristup informacijama navedenima u članku 1. koje se razmjenjuju putem
  Eurofisca
  u okolnostima predviđenima u članku 55. stavku 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija osigurava tehničku i logističku potporu za Eurofisc. Komisija
  nema
  pristup informacijama navedenima u članku 1. koje se razmjenjuju putem
  Eurofisc-a, osim
  u okolnostima predviđenima u članku 55. stavku 2.”;

nema

Eurofisc-a, osim

Komisija osigurava
  potrebnu
  tehničku i logističku potporu za Eurofisc. Komisija
  ima
  pristup informacijama navedenima u članku 1. koje se razmjenjuju putem
  Eurofisca
  u okolnostima predviđenima u članku 55. stavku 2.;

potrebnu

ima

Eurofisca

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka c

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 36. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Koordinatori za područje rada
  Eurofisc-a
  mogu na vlastitu inicijativu ili na zahtjev proslijediti
  određene prikupljene i obrađene
  informacije Europolu i Europskom uredu za borbu protiv prijevara („OLAF”), kako je dogovoreno među sudionicima u području rada. | 3.   Koordinatori za područje rada
  Eurofisca
  mogu na vlastitu inicijativu ili na zahtjev proslijediti
  relevantne
  informacije
  o najtežim prekograničnim kaznenim djelima u području PDV-a
  Europolu i Europskom uredu za borbu protiv prijevara („OLAF”), kako je dogovoreno među sudionicima u području rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Koordinatori za područje rada
  Eurofisc-a
  mogu na vlastitu inicijativu ili na zahtjev proslijediti
  određene prikupljene i obrađene
  informacije Europolu i Europskom uredu za borbu protiv prijevara („OLAF”), kako je dogovoreno među sudionicima u području rada.

3.   Koordinatori za područje rada
  Eurofisca
  mogu na vlastitu inicijativu ili na zahtjev proslijediti
  relevantne
  informacije
  o najtežim prekograničnim kaznenim djelima u području PDV-a
  Europolu i Europskom uredu za borbu protiv prijevara („OLAF”), kako je dogovoreno među sudionicima u području rada.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka c

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 36. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Koordinatori za područje rada
  Eurofisc-a
  ostalim sudjelujućim službenicima za vezu za Eurofisc stavljaju na raspolaganje informacije primljene od Europola ili OLAF-a; te se informacije razmjenjuju
  elektroničkim putem
  . | 4.   Koordinatori za područje rada
  Eurofisca mogu zatražiti relevantne informacije od Europola i OLAF-a. Koordinatori za područje rada Eurofisca
  ostalim sudjelujućim službenicima za vezu za Eurofisc stavljaju na raspolaganje informacije primljene od Europola ili OLAF-a; te se informacije razmjenjuju
  elektronički
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Koordinatori za područje rada
  Eurofisc-a
  ostalim sudjelujućim službenicima za vezu za Eurofisc stavljaju na raspolaganje informacije primljene od Europola ili OLAF-a; te se informacije razmjenjuju
  elektroničkim putem
  .

4.   Koordinatori za područje rada
  Eurofisca mogu zatražiti relevantne informacije od Europola i OLAF-a. Koordinatori za područje rada Eurofisca
  ostalim sudjelujućim službenicima za vezu za Eurofisc stavljaju na raspolaganje informacije primljene od Europola ili OLAF-a; te se informacije razmjenjuju
  elektronički
  .

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 16.

Članak 1. – stavak 1. – točka 16.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 48. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Ako država članica poslovnog nastana uvidi da porezni obveznik koji podnosi zahtjev za povrat PDV-a na temelju članka 5. Direktive 2008/9/EZ ima neosporen dug PDV-a u toj državi članici poslovnog nastana, ta država
  može obavijestiti
  državu članicu povrata o tom dugu kako bi država članica povrata od poreznog obveznika zatražila pristanak na izravan prijenos povrata PDV-a državi članici poslovnog nastana radi naplate tog duga PDV-a. Ako porezni obveznik pristane na taj prijenos, država članica povrata u ime poreznog obveznika prenosi taj iznos državi članici poslovnog nastana u mjeri u kojoj je to potrebno za prebijanje neplaćenog duga PDV-a. Država članica poslovnog nastana u roku od
  15
  dana od primitka prijenosa iz države članice povrata obavješćuje poreznog obveznika o tome je li preneseni iznos dovoljan za potpuno ili djelomično prebijanje duga PDV-a. | „Ako država članica poslovnog nastana uvidi da porezni obveznik koji podnosi zahtjev za povrat PDV-a na temelju članka 5. Direktive 2008/9/EZ ima neosporen dug PDV-a u toj državi članici poslovnog nastana, ta država
  obavještava
  državu članicu povrata o tom dugu kako bi država članica povrata od poreznog obveznika zatražila pristanak na izravan prijenos povrata PDV-a državi članici poslovnog nastana radi naplate tog duga PDV-a. Ako porezni obveznik pristane na taj prijenos, država članica povrata u ime poreznog obveznika prenosi taj iznos državi članici poslovnog nastana u mjeri u kojoj je to potrebno za prebijanje neplaćenog duga PDV-a. Država članica poslovnog nastana u roku od
  10 radnih
  dana od primitka prijenosa iz države članice povrata obavješćuje poreznog obveznika o tome je li preneseni iznos dovoljan za potpuno ili djelomično prebijanje duga PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Ako država članica poslovnog nastana uvidi da porezni obveznik koji podnosi zahtjev za povrat PDV-a na temelju članka 5. Direktive 2008/9/EZ ima neosporen dug PDV-a u toj državi članici poslovnog nastana, ta država
  može obavijestiti
  državu članicu povrata o tom dugu kako bi država članica povrata od poreznog obveznika zatražila pristanak na izravan prijenos povrata PDV-a državi članici poslovnog nastana radi naplate tog duga PDV-a. Ako porezni obveznik pristane na taj prijenos, država članica povrata u ime poreznog obveznika prenosi taj iznos državi članici poslovnog nastana u mjeri u kojoj je to potrebno za prebijanje neplaćenog duga PDV-a. Država članica poslovnog nastana u roku od
  15
  dana od primitka prijenosa iz države članice povrata obavješćuje poreznog obveznika o tome je li preneseni iznos dovoljan za potpuno ili djelomično prebijanje duga PDV-a.

može obavijestiti

15

„Ako država članica poslovnog nastana uvidi da porezni obveznik koji podnosi zahtjev za povrat PDV-a na temelju članka 5. Direktive 2008/9/EZ ima neosporen dug PDV-a u toj državi članici poslovnog nastana, ta država
  obavještava
  državu članicu povrata o tom dugu kako bi država članica povrata od poreznog obveznika zatražila pristanak na izravan prijenos povrata PDV-a državi članici poslovnog nastana radi naplate tog duga PDV-a. Ako porezni obveznik pristane na taj prijenos, država članica povrata u ime poreznog obveznika prenosi taj iznos državi članici poslovnog nastana u mjeri u kojoj je to potrebno za prebijanje neplaćenog duga PDV-a. Država članica poslovnog nastana u roku od
  10 radnih
  dana od primitka prijenosa iz države članice povrata obavješćuje poreznog obveznika o tome je li preneseni iznos dovoljan za potpuno ili djelomično prebijanje duga PDV-a.

obavještava

10 radnih

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 49. – stavak 2.a – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice mogu dostaviti Europskom uredu za borbu protiv prijevara sve raspoložive informacije o kaznenim djelima protiv zajedničkog sustava PDV-a kako bi tom uredu omogućile razmatranje odgovarajućih mjera u skladu s njegovim zadaćama.”; | Ne dovodeći u pitanje članak 36. stavak 3.,
  države članice mogu dostaviti Europskom uredu za borbu protiv prijevara sve raspoložive informacije o kaznenim djelima protiv zajedničkog sustava PDV-a kako bi tom uredu omogućile razmatranje odgovarajućih mjera u skladu s njegovim zadaćama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice mogu dostaviti Europskom uredu za borbu protiv prijevara sve raspoložive informacije o kaznenim djelima protiv zajedničkog sustava PDV-a kako bi tom uredu omogućile razmatranje odgovarajućih mjera u skladu s njegovim zadaćama.”;

Ne dovodeći u pitanje članak 36. stavak 3.,
  države članice mogu dostaviti Europskom uredu za borbu protiv prijevara sve raspoložive informacije o kaznenim djelima protiv zajedničkog sustava PDV-a kako bi tom uredu omogućile razmatranje odgovarajućih mjera u skladu s njegovim zadaćama.

Ne dovodeći u pitanje članak 36. stavak 3.,

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.a (nova)

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 49.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 49.a




  Države članice i Komisija uspostavljaju zajednički sustav za prikupljanje statističkih podataka o prijevarama unutar Zajednice u području PDV-a i objavljuju nacionalne procjene gubitka PDV-a zbog prijevara kao i procjene za Uniju u cjelini. Komisija provedbenim aktima utvrđuje praktične aranžmane za takav statistički sustav. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(18a)

(18a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 49.a

Države članice i Komisija uspostavljaju zajednički sustav za prikupljanje statističkih podataka o prijevarama unutar Zajednice u području PDV-a i objavljuju nacionalne procjene gubitka PDV-a zbog prijevara kao i procjene za Uniju u cjelini. Komisija provedbenim aktima utvrđuje praktične aranžmane za takav statistički sustav. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.b (nova)

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 50. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18b) | U članku 50. umeće se sljedeći stavak:




  „1a.
     
  Kada država članica trećoj zemlji pruža opsežnije informacije od onih predviđenih u skladu s poglavljima II. i III. ove Uredbe, ta država članica ne može odbiti pružiti tu informaciju bilo kojoj drugoj državi članici koja traži suradnju ili kojoj je u interesu da dobije te podatke.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(18b)

(18b)

U članku 50. umeće se sljedeći stavak:

„1a.
     
  Kada država članica trećoj zemlji pruža opsežnije informacije od onih predviđenih u skladu s poglavljima II. i III. ove Uredbe, ta država članica ne može odbiti pružiti tu informaciju bilo kojoj drugoj državi članici koja traži suradnju ili kojoj je u interesu da dobije te podatke.”

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 19. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 19. – podtočka a

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 55. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Osobe koje je za to ovlastio Komisijin Ured za sigurnosnu akreditaciju
  mogu
  imati pristup ovim informacijama
  samo
  ako je to potrebno za nadzor, održavanje i razvoj elektroničkih sustava kojima upravlja Komisija i koje države članice upotrebljavaju za provedbu ove Uredbe.”. | 2.   Osobe koje je za to ovlastio Komisijin Ured za sigurnosnu akreditaciju
  moraju
  imati pristup ovim informacijama ako je to potrebno za nadzor, održavanje i razvoj elektroničkih sustava kojima upravlja Komisija i koje države članice upotrebljavaju za provedbu ove Uredbe
  te kako bi se zajamčila ispravna provedba ove Uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Osobe koje je za to ovlastio Komisijin Ured za sigurnosnu akreditaciju
  mogu
  imati pristup ovim informacijama
  samo
  ako je to potrebno za nadzor, održavanje i razvoj elektroničkih sustava kojima upravlja Komisija i koje države članice upotrebljavaju za provedbu ove Uredbe.”.

2.   Osobe koje je za to ovlastio Komisijin Ured za sigurnosnu akreditaciju
  moraju
  imati pristup ovim informacijama ako je to potrebno za nadzor, održavanje i razvoj elektroničkih sustava kojima upravlja Komisija i koje države članice upotrebljavaju za provedbu ove Uredbe
  te kako bi se zajamčila ispravna provedba ove Uredbe
  .

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 19. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 19. – podtočka b

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 55. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Sva pohrana ili razmjena informacija navedena u ovoj Uredbi podliježe odredbama Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća(*). Međutim, države članice u svrhu pravilne primjene ove Uredbe ograničuju područje primjene obveza i prava iz članka 5., članaka od 12. do 22. i članka 34. Uredbe (EU) 2016/679 u mjeri potrebnoj za zaštitu interesa navedenih u članku 23. stavku 1. točki (e) te Uredbe. Sva obrada i razmjena informacija navedena u ovoj Uredbi
  provodi
  se isključivo za svrhe navedene u 
  članku 1
  .
  stavku 1.
  ove Uredbe i trajanje je pohrane tih informacija ograničeno u mjeri koja je nužna za ispunjavanje tih svrha.”; | 5.   Sva pohrana
  , obrada
  ili razmjena informacija navedena u ovoj Uredbi podliježe odredbama Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća(*). Međutim, države članice u svrhu pravilne primjene ove Uredbe ograničuju područje primjene obveza i prava iz članka 5., članaka od 12. do 22. i članka 34. Uredbe (EU) 2016/679 u mjeri potrebnoj za zaštitu interesa navedenih u članku 23. stavku 1. točki (e) te Uredbe. Sva obrada i razmjena informacija navedena u ovoj Uredbi
  odobrava
  se isključivo za svrhe navedene u 
  članku 1
  .
  stavku 1.
  ove Uredbe i trajanje je pohrane tih informacija ograničeno u mjeri koja je nužna za ispunjavanje tih svrha.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Sva pohrana ili razmjena informacija navedena u ovoj Uredbi podliježe odredbama Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća(*). Međutim, države članice u svrhu pravilne primjene ove Uredbe ograničuju područje primjene obveza i prava iz članka 5., članaka od 12. do 22. i članka 34. Uredbe (EU) 2016/679 u mjeri potrebnoj za zaštitu interesa navedenih u članku 23. stavku 1. točki (e) te Uredbe. Sva obrada i razmjena informacija navedena u ovoj Uredbi
  provodi
  se isključivo za svrhe navedene u 
  članku 1
  .
  stavku 1.
  ove Uredbe i trajanje je pohrane tih informacija ograničeno u mjeri koja je nužna za ispunjavanje tih svrha.”;

5.   Sva pohrana
  , obrada
  ili razmjena informacija navedena u ovoj Uredbi podliježe odredbama Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća(*). Međutim, države članice u svrhu pravilne primjene ove Uredbe ograničuju područje primjene obveza i prava iz članka 5., članaka od 12. do 22. i članka 34. Uredbe (EU) 2016/679 u mjeri potrebnoj za zaštitu interesa navedenih u članku 23. stavku 1. točki (e) te Uredbe. Sva obrada i razmjena informacija navedena u ovoj Uredbi
  odobrava
  se isključivo za svrhe navedene u 
  članku 1
  .
  stavku 1.
  ove Uredbe i trajanje je pohrane tih informacija ograničeno u mjeri koja je nužna za ispunjavanje tih svrha.”

---

(35)  Direktiva Vijeća 2008/9/EZ od
  12. veljače 2008. o utvrđivanju detaljnih pravila za povrat poreza na dodanu vrijednost, predviđenih u Direktivi 2006/112/EZ, poreznim obveznicima koji nemaju poslovni nastan u državi članici povrata, već u drugoj državi članici (SL L 44, 20.2.2008., str. 23.).

35

12. veljače 2008. o utvrđivanju detaljnih pravila za povrat poreza na dodanu vrijednost, predviđenih u Direktivi 2006/112/EZ, poreznim obveznicima koji nemaju poslovni nastan u državi članici povrata, već u drugoj državi članici (SL L 44, 20.2.2008., str. 23.).

(35)  Direktiva Vijeća 2008/9/EZ od
  12. veljače 2008. o utvrđivanju detaljnih pravila za povrat poreza na dodanu vrijednost, predviđenih u Direktivi 2006/112/EZ, poreznim obveznicima koji nemaju poslovni nastan u državi članici povrata, već u drugoj državi članici (SL L 44, 20.2.2008., str. 23.).

35

12. veljače 2008. o utvrđivanju detaljnih pravila za povrat poreza na dodanu vrijednost, predviđenih u Direktivi 2006/112/EZ, poreznim obveznicima koji nemaju poslovni nastan u državi članici povrata, već u drugoj državi članici (SL L 44, 20.2.2008., str. 23.).

(36)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

36

(36)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

36

(37)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

37

(37)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

37

(37a)  
  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

37a

Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

---

Srijeda, 4. srpnja 2018.

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/237 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/237

---

P8_TA(2018)0281

Program potpore strukturnim reformama: financijska omotnica i opći cilj ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament od 4. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/35)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Unija mora pomoći državama članicama u jačanju njihovih administrativnih kapaciteta za provedbu prava Unije na njihov zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

Unija mora pomoći državama članicama u jačanju njihovih administrativnih kapaciteta za provedbu prava Unije na njihov zahtjev.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Program potpore strukturnim reformama („Program”) uspostavljen je s ciljem jačanja kapaciteta država članica da pripreme i provedu administrativne i strukturne reforme kojima se održava rast, među ostalim putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije. Potporu u okviru Programa pruža Komisija na zahtjev države članice, a ona može obuhvaćati razna područja politike. Razvoj otpornih gospodarstava utemeljenih na snažnim gospodarskih i 
  socijalnim
  strukturama, koja državama članicama omogućuju da učinkovito apsorbiraju šokove i brzo se oporave od njih, pridonosi gospodarskoj i 
  socijalnoj
  koheziji. Za ostvarivanje tog razvoja
  primjeren je alat
  provedba institucijskih i administrativnih reformi te strukturnih reformi kojima se održava rast. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Program potpore strukturnim reformama („Program”) uspostavljen je s ciljem jačanja kapaciteta država članica da pripreme i provedu administrativne i strukturne reforme kojima se održava rast, među ostalim putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije. Potporu u okviru Programa pruža Komisija na zahtjev države članice, a ona može obuhvaćati razna područja politike. Razvoj otpornih gospodarstava utemeljenih na snažnim gospodarskih i 
  socijalnim
  strukturama, koja državama članicama omogućuju da učinkovito apsorbiraju šokove i brzo se oporave od njih, pridonosi gospodarskoj i 
  socijalnoj
  koheziji. Za ostvarivanje tog razvoja
  primjeren je alat
  provedba institucijskih i administrativnih reformi te strukturnih reformi kojima se održava rast.

| (1) | Program potpore strukturnim reformama („Program”) uspostavljen je s ciljem jačanja kapaciteta država članica da pripreme i provedu administrativne i strukturne reforme
  s europskom dodanom vrijednosti
  kojima se održava rast, među ostalim putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije. Potporu u okviru Programa pruža Komisija na zahtjev države članice, a ona može obuhvaćati razna područja politike. Razvoj otpornih gospodarstava
  i otpornog društva
  utemeljenih na snažnim gospodarskih
  , socijalnim
  i 
  teritorijalnim
  strukturama, koja državama članicama omogućuju da učinkovito apsorbiraju šokove i brzo se oporave od njih, pridonosi gospodarskoj
  , socijalnoj
  i 
  teritorijalnoj
  koheziji.
  Reforme koje se podupiru iz Programa iziskuju učinkovite i efikasne nacionalne i regionalne javne uprave te odgovornost i aktivno sudjelovanje svih dionika. Primjereni alati
  za ostvarivanje tog razvoja
  jesu
  provedba institucijskih i administrativnih reformi te strukturnih reformi kojima se održava rast
  specifičnih za svaku pojedinu državu kao i preuzimanje odgovornosti za praktičnu provedbu strukturnih reformi koje su u interesu Unije, u prvom redu putem lokalnih i regionalnih tijela i socijalnih partnera
  . |
| --- | --- |

(1)

Program potpore strukturnim reformama („Program”) uspostavljen je s ciljem jačanja kapaciteta država članica da pripreme i provedu administrativne i strukturne reforme
  s europskom dodanom vrijednosti
  kojima se održava rast, među ostalim putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije. Potporu u okviru Programa pruža Komisija na zahtjev države članice, a ona može obuhvaćati razna područja politike. Razvoj otpornih gospodarstava
  i otpornog društva
  utemeljenih na snažnim gospodarskih
  , socijalnim
  i 
  teritorijalnim
  strukturama, koja državama članicama omogućuju da učinkovito apsorbiraju šokove i brzo se oporave od njih, pridonosi gospodarskoj
  , socijalnoj
  i 
  teritorijalnoj
  koheziji.
  Reforme koje se podupiru iz Programa iziskuju učinkovite i efikasne nacionalne i regionalne javne uprave te odgovornost i aktivno sudjelovanje svih dionika. Primjereni alati
  za ostvarivanje tog razvoja
  jesu
  provedba institucijskih i administrativnih reformi te strukturnih reformi kojima se održava rast
  specifičnih za svaku pojedinu državu kao i preuzimanje odgovornosti za praktičnu provedbu strukturnih reformi koje su u interesu Unije, u prvom redu putem lokalnih i regionalnih tijela i socijalnih partnera
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Potrebni su učinkovito informiranje i komunikacija rezultata Programa na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi se osigurala vidljivost rezultata reformi koje su provedene na temelju zahtjeva svake države članice. Time bi se osigurala razmjena znanja, iskustva i najboljih praksi, što je ujedno i jedan od ciljeva Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Potrebni su učinkovito informiranje i komunikacija rezultata Programa na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi se osigurala vidljivost rezultata reformi koje su provedene na temelju zahtjeva svake države članice. Time bi se osigurala razmjena znanja, iskustva i najboljih praksi, što je ujedno i jedan od ciljeva Programa.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Očekuje se da će potražnja za potporom u okviru Programa ostati velika, što znači da će se određenim zahtjevima morati dati prioritet. Prednost bi, gdje je to primjereno, trebalo dati zahtjevima kojima je cilj preusmjeriti oporezivanje s rada na bogatstvo i onečišćenje, promicati snažnije politike zapošljavanja i socijalne politike, a time i socijalnu uključenost, boriti se protiv poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza zahvaljujući većoj transparentnosti, uspostaviti strategije za inovativnu i održivu reindustrijalizaciju te uvesti poboljšanja u sustave obrazovanja i osposobljavanja. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti zahtjevima za potporu koji imaju visoku razinu demokratske podrške i uključenosti partnera te učinak prelijevanja na druge sektore. Program bi trebao biti nadopuna drugim instrumentima kako bi se izbjegla preklapanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Očekuje se da će potražnja za potporom u okviru Programa ostati velika, što znači da će se određenim zahtjevima morati dati prioritet. Prednost bi, gdje je to primjereno, trebalo dati zahtjevima kojima je cilj preusmjeriti oporezivanje s rada na bogatstvo i onečišćenje, promicati snažnije politike zapošljavanja i socijalne politike, a time i socijalnu uključenost, boriti se protiv poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza zahvaljujući većoj transparentnosti, uspostaviti strategije za inovativnu i održivu reindustrijalizaciju te uvesti poboljšanja u sustave obrazovanja i osposobljavanja. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti zahtjevima za potporu koji imaju visoku razinu demokratske podrške i uključenosti partnera te učinak prelijevanja na druge sektore. Program bi trebao biti nadopuna drugim instrumentima kako bi se izbjegla preklapanja.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1 c) | U pogledu nastojanja da se ojača sposobnost država članica za pripremu i provedbu strukturnih reformi kojima se održava rast, Program ne bi trebao zamijeniti financijska sredstva iz nacionalnih proračuna država članica ili se upotrebljavati za pokrivanje tekućih rashoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1 c)

U pogledu nastojanja da se ojača sposobnost država članica za pripremu i provedbu strukturnih reformi kojima se održava rast, Program ne bi trebao zamijeniti financijska sredstva iz nacionalnih proračuna država članica ili se upotrebljavati za pokrivanje tekućih rashoda.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Jačanje gospodarske i 
  socijalne
  kohezije s pomoću
  intenzivnije provedbe strukturnih reformi
  neophodno je za uspješno sudjelovanje u ekonomskoj i monetarnoj uniji. To je posebno važno za države članice čija valuta nije euro u njihovoj pripremi za pridruživanje europodručju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Jačanje gospodarske i 
  socijalne
  kohezije s pomoću
  intenzivnije provedbe strukturnih reformi
  neophodno je za uspješno sudjelovanje u ekonomskoj i monetarnoj uniji. To je posebno važno za države članice čija valuta nije euro u njihovoj pripremi za pridruživanje europodručju.

| (3) | Jačanje gospodarske
  , socijalne
  i 
  teritorijalne
  kohezije s pomoću
  strukturnih reformi koje koriste Uniji i u skladu su s njezinim načelima i vrijednostima
  neophodno je za uspješno sudjelovanje
  i veću stvarnu konvergenciju
  u ekonomskoj i monetarnoj uniji
  , te osigurava njezinu dugoročnu stabilnost i prosperitet
  . To je posebno važno za države članice čija valuta
  još
  nije euro u njihovoj pripremi za pridruživanje europodručju. |
| --- | --- |

(3)

Jačanje gospodarske
  , socijalne
  i 
  teritorijalne
  kohezije s pomoću
  strukturnih reformi koje koriste Uniji i u skladu su s njezinim načelima i vrijednostima
  neophodno je za uspješno sudjelovanje
  i veću stvarnu konvergenciju
  u ekonomskoj i monetarnoj uniji
  , te osigurava njezinu dugoročnu stabilnost i prosperitet
  . To je posebno važno za države članice čija valuta
  još
  nije euro u njihovoj pripremi za pridruživanje europodručju.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Stoga je primjereno u općem cilju Programa – u okviru njegova doprinosa odgovoru na ekonomske i društvene izazove – istaknuti da bi poboljšanja kohezije, konkurentnosti, produktivnosti, održivog rasta
  i stvaranja
  radnih mjesta
  trebala
  doprinijeti i pripremi za pridruživanje europodručju država članica čija valuta nije euro. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Stoga je primjereno u općem cilju Programa – u okviru njegova doprinosa odgovoru na ekonomske i društvene izazove – istaknuti da bi poboljšanja kohezije, konkurentnosti, produktivnosti, održivog rasta
  i stvaranja
  radnih mjesta
  trebala
  doprinijeti i pripremi za pridruživanje europodručju država članica čija valuta nije euro.

| (4) | Stoga je primjereno u općem cilju Programa – u okviru njegova doprinosa odgovoru na ekonomske i društvene izazove – istaknuti da bi poboljšanja
  gospodarske, socijalne i teritorijalne
  kohezije, konkurentnosti, produktivnosti
  i
  održivog rasta
  , otvaranje
  radnih mjesta
  , socijalna uključenost te smanjenje razlika među državama članicama i regijama trebali
  doprinijeti i pripremi za pridruživanje europodručju država članica čija valuta
  još
  nije euro. |
| --- | --- |

(4)

Stoga je primjereno u općem cilju Programa – u okviru njegova doprinosa odgovoru na ekonomske i društvene izazove – istaknuti da bi poboljšanja
  gospodarske, socijalne i teritorijalne
  kohezije, konkurentnosti, produktivnosti
  i
  održivog rasta
  , otvaranje
  radnih mjesta
  , socijalna uključenost te smanjenje razlika među državama članicama i regijama trebali
  doprinijeti i pripremi za pridruživanje europodručju država članica čija valuta
  još
  nije euro.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Osim toga
  ,
  potrebno
  je navesti da se mjerama i aktivnostima u okviru Programa može pružati potpora reformama koje bi državama članicama koje žele uvesti euro mogle pomoći u pripremi za pristupanje europodručju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Osim toga
  ,
  potrebno
  je navesti da se mjerama i aktivnostima u okviru Programa može pružati potpora reformama koje bi državama članicama koje žele uvesti euro mogle pomoći u pripremi za pristupanje europodručju.

| (5) | Imajući na umu pozitivno iskustvo Unije u pogledu tehničke pomoći pružene drugim zemljama koje su već uvele euro
  ,
  također
  je
  potrebno
  navesti da se mjerama i aktivnostima u okviru Programa može pružati potpora reformama koje bi državama članicama koje
  su kasnije pristupile Europskoj uniji, a koje
  žele uvesti euro, mogle pomoći u pripremi za pristupanje europodručju. |
| --- | --- |

(5)

Imajući na umu pozitivno iskustvo Unije u pogledu tehničke pomoći pružene drugim zemljama koje su već uvele euro
  ,
  također
  je
  potrebno
  navesti da se mjerama i aktivnostima u okviru Programa može pružati potpora reformama koje bi državama članicama koje
  su kasnije pristupile Europskoj uniji, a koje
  žele uvesti euro, mogle pomoći u pripremi za pristupanje europodručju.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | U skladu s Ugovorom sedam država članica obvezno je pripremiti se za sudjelovanje u europodručju. Riječ je o Bugarskoj, Češkoj, Hrvatskoj, Mađarskoj, Poljskoj, Rumunjskoj i Švedskoj. Neke od tih država posljednjih su nekoliko godina ostvarile tek mali napredak u ostvarivanju navedenog cilja pa je stoga potpora Unije za njihovo sudjelovanje u euru sve važnija. Danska i Ujedinjena Kraljevina nemaju obvezu pristupanja europodručju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

U skladu s Ugovorom sedam država članica obvezno je pripremiti se za sudjelovanje u europodručju. Riječ je o Bugarskoj, Češkoj, Hrvatskoj, Mađarskoj, Poljskoj, Rumunjskoj i Švedskoj. Neke od tih država posljednjih su nekoliko godina ostvarile tek mali napredak u ostvarivanju navedenog cilja pa je stoga potpora Unije za njihovo sudjelovanje u euru sve važnija. Danska i Ujedinjena Kraljevina nemaju obvezu pristupanja europodručju.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | Regionalna i lokalna tijela imaju važnu ulogu u strukturnoj reformi, u mjeri koja ovisi o ustavnoj i administrativnoj organizaciji svake države članice. Stoga je u pripremi i provedbi strukturnih reformi potrebno predvidjeti odgovarajuću razinu sudjelovanja i konzultiranja regionalnih i lokalnih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5b)

Regionalna i lokalna tijela imaju važnu ulogu u strukturnoj reformi, u mjeri koja ovisi o ustavnoj i administrativnoj organizaciji svake države članice. Stoga je u pripremi i provedbi strukturnih reformi potrebno predvidjeti odgovarajuću razinu sudjelovanja i konzultiranja regionalnih i lokalnih tijela.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se zadovoljila sve veća potražnja država članica za potporom te s obzirom na potrebu za potporom u provedbi strukturnih reformi u državama članicama čija valuta nije euro, financijska sredstva dodijeljena za Program trebalo bi povećati do razine koja bi bila dovoljna da Unija može pružiti potporu u skladu s potrebama država članica koje podnesu zahtjeve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se zadovoljila sve veća potražnja država članica za potporom te s obzirom na potrebu za potporom u provedbi strukturnih reformi u državama članicama čija valuta nije euro, financijska sredstva dodijeljena za Program trebalo bi povećati do razine koja bi bila dovoljna da Unija može pružiti potporu u skladu s potrebama država članica koje podnesu zahtjeve.

| (6) | Kako bi se zadovoljila sve veća potražnja država članica za potporom te s obzirom na potrebu za potporom u provedbi strukturnih reformi
  koje su u interesu Unije
  u državama članicama čija valuta
  još
  nije euro, financijska sredstva dodijeljena za Program trebalo bi
  na temelju instrumenta fleksibilnosti iz Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/20131A

   (1a) povećati do razine koja bi bila dovoljna da Unija može pružiti potporu u skladu s potrebama država članica koje podnesu zahtjeve.
  To povećanje ne bi trebalo negativno utjecati na druge prioritete kohezijske politike. Povrh toga, od država članica ne bi trebalo zahtjevati da prenesu svoja nacionalna i regionalna sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) radi popunjavanja nedostataka u financiranju iz Programa. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se zadovoljila sve veća potražnja država članica za potporom te s obzirom na potrebu za potporom u provedbi strukturnih reformi
  koje su u interesu Unije
  u državama članicama čija valuta
  još
  nije euro, financijska sredstva dodijeljena za Program trebalo bi
  na temelju instrumenta fleksibilnosti iz Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/20131A

   (1a) povećati do razine koja bi bila dovoljna da Unija može pružiti potporu u skladu s potrebama država članica koje podnesu zahtjeve.
  To povećanje ne bi trebalo negativno utjecati na druge prioritete kohezijske politike. Povrh toga, od država članica ne bi trebalo zahtjevati da prenesu svoja nacionalna i regionalna sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) radi popunjavanja nedostataka u financiranju iz Programa.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Kako bi se potpora pružila što prije, Komisija bi trebala dio financijske omotnice moći iskoristiti i za financiranje troškova pomoćnih aktivnosti u okviru Programa, kao što su troškovi povezani s kontrolom kvalitete i 
  praćenjem
  projekata na terenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Kako bi se potpora pružila što prije, Komisija bi trebala dio financijske omotnice moći iskoristiti i za financiranje troškova pomoćnih aktivnosti u okviru Programa, kao što su troškovi povezani s kontrolom kvalitete i 
  praćenjem
  projekata na terenu.

| (7) | Kako bi se
  kvalitetna
  potpora pružila što prije, Komisija bi trebala dio financijske omotnice moći iskoristiti i za financiranje troškova pomoćnih aktivnosti u okviru Programa, kao što su troškovi povezani s kontrolom kvalitete
  , praćenjem
  i 
  evaluacijom
  projekata na terenu.
  Ti bi troškovi trebali biti razmjerni ukupnom iznosu rashoda u okviru projekata potpore. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se
  kvalitetna
  potpora pružila što prije, Komisija bi trebala dio financijske omotnice moći iskoristiti i za financiranje troškova pomoćnih aktivnosti u okviru Programa, kao što su troškovi povezani s kontrolom kvalitete
  , praćenjem
  i 
  evaluacijom
  projekata na terenu.
  Ti bi troškovi trebali biti razmjerni ukupnom iznosu rashoda u okviru projekata potpore.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Kako bi se osiguralo neometano izvješćivanje o provedbi Programa Europskom parlamentu i Vijeću, treba biti naveden rok u kojem Komisija dostavlja godišnja izvješća o praćenju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Kako bi se osiguralo neometano izvješćivanje o provedbi Programa Europskom parlamentu i Vijeću, treba biti naveden rok u kojem Komisija dostavlja godišnja izvješća o praćenju.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) 2017/825

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Opći je cilj Programa doprinijeti institucijskim i administrativnim reformama te strukturnim reformama kojima se održava rast u državama članicama pružanjem potpore
  nacionalnim tijelima
  za mjere usmjerene na reformiranje i jačanje institucija, upravljanja, javne uprave te gospodarskog i socijalnog sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a s ciljem poboljšanja kohezije, konkurentnosti, produktivnosti, održivog rasta,
  stvaranja
  radnih mjesta i ulaganja, što doprinosi i pripremi za pridruživanje europodručju, osobito u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, među ostalim putem pomoći za učinkovito, djelotvorno i transparentno korištenje fondova Unije. | Opći je cilj Programa doprinijeti institucijskim i administrativnim reformama te strukturnim reformama kojima se održava rast u državama članicama pružanjem potpore
  tijelima država članica, uključujući po potrebi regionalna i lokalna tijela,
  za mjere usmjerene na reformiranje i jačanje institucija, upravljanja, javne uprave te gospodarskog i socijalnog sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a s ciljem poboljšanja
  gospodarske, socijalne i teritorijalne
  kohezije, konkurentnosti, produktivnosti, održivog rasta,
  otvaranja
  radnih mjesta
  , socijalne uključenosti, borbe protiv utaje poreza
  i 
  siromaštva,
  ulaganja
  i stvarne konvergencije unutar Unije
  , što doprinosi i pripremi za pridruživanje europodručju, osobito u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, među ostalim putem pomoći za učinkovito, djelotvorno i transparentno korištenje fondova Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Opći je cilj Programa doprinijeti institucijskim i administrativnim reformama te strukturnim reformama kojima se održava rast u državama članicama pružanjem potpore
  nacionalnim tijelima
  za mjere usmjerene na reformiranje i jačanje institucija, upravljanja, javne uprave te gospodarskog i socijalnog sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a s ciljem poboljšanja kohezije, konkurentnosti, produktivnosti, održivog rasta,
  stvaranja
  radnih mjesta i ulaganja, što doprinosi i pripremi za pridruživanje europodručju, osobito u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, među ostalim putem pomoći za učinkovito, djelotvorno i transparentno korištenje fondova Unije.

Opći je cilj Programa doprinijeti institucijskim i administrativnim reformama te strukturnim reformama kojima se održava rast u državama članicama pružanjem potpore
  tijelima država članica, uključujući po potrebi regionalna i lokalna tijela,
  za mjere usmjerene na reformiranje i jačanje institucija, upravljanja, javne uprave te gospodarskog i socijalnog sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a s ciljem poboljšanja
  gospodarske, socijalne i teritorijalne
  kohezije, konkurentnosti, produktivnosti, održivog rasta,
  otvaranja
  radnih mjesta
  , socijalne uključenosti, borbe protiv utaje poreza
  i 
  siromaštva,
  ulaganja
  i stvarne konvergencije unutar Unije
  , što doprinosi i pripremi za pridruživanje europodručju, osobito u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, među ostalim putem pomoći za učinkovito, djelotvorno i transparentno korištenje fondova Unije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EU) 2017/825

Članak 5. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  u članku 5. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:










  (da) | podupiranje sudjelovanja i konzultiranja regionalnih i lokalnih tijela u pripremi i provedbi mjera strukturnih reformi u opsegu koji odgovara ovlastima i nadležnostima tih regionalnih i lokalnih tijela u okviru ustavne i administrativne strukture svake države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)
     
  u članku 5. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

(da)

podupiranje sudjelovanja i konzultiranja regionalnih i lokalnih tijela u pripremi i provedbi mjera strukturnih reformi u opsegu koji odgovara ovlastima i nadležnostima tih regionalnih i lokalnih tijela u okviru ustavne i administrativne strukture svake države članice.

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a

Uredba (EU) 2017/825

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa iznosi 222 800 000  EUR prema tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa iznosi 222 800 000 EUR prema tekućim cijenama
  , od čega se 80 000 000 EUR pruža iz instrumenta fleksibilnosti u okviru Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013



   (*1)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa iznosi 222 800 000  EUR prema tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa iznosi 222 800 000 EUR prema tekućim cijenama
  , od čega se 80 000 000 EUR pruža iz instrumenta fleksibilnosti u okviru Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013



   (*1)

  .

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Uredba (EU) 2017/825

Članak 16. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | U članku 16. stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(3a)

(3a)

U članku 16. stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

2.   
  Komisija
  Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja godišnje izvješće o praćenju provedbe Programa. To izvješće sadržava informacije o:

„2.   
  U razdoblju od 2018. do i uključujući 2021., Komisija
  Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja godišnje izvješće o praćenju provedbe Programa. To izvješće sadržava informacije o:”

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

Uredba (EU) 2017/825

Članak 16. – stavak 2. – podstavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | U članku 16. stavku 2. dodaje se točka (da):









  „(da) | rezultatima kontrole kvalitete i praćenja projekata potpore na terenu;” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3b)

(3b)

U članku 16. stavku 2. dodaje se točka (da):

„(da)

„(da)

rezultatima kontrole kvalitete i praćenja projekata potpore na terenu;”

rezultatima kontrole kvalitete i praćenja projekata potpore na terenu;”

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0227/2018).

1

(1a)  
  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

1a

Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

(*1)  
  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

*1

Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/246 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/246

---

P8_TA(2018)0282

Reforma izbornog zakona Europske unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Akta o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, priloženog Odluci Vijeća 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom od 20. rujna 1976. (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2020/C 118/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09425/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09425/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 223. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0276/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 223. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0276/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije i njoj priloženi Prijedlog odluke Vijeća o usvajanju odredbi za izmjenu Akta o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije i njoj priloženi Prijedlog odluke Vijeća o usvajanju odredbi za izmjenu Akta o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima (1),

| — | uzimajući u obzir obrazložena stajališta, koja su u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti dostavili francuski Senat, luksemburški Zastupnički dom, nizozemski Senat i nizozemski Zastupnički dom, Švedski parlament, Zastupnički dom Ujedinjene Kraljevine i Dom lordova Ujedinjene Kraljevine, u kojima se navodi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena stajališta, koja su u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti dostavili francuski Senat, luksemburški Zastupnički dom, nizozemski Senat i nizozemski Zastupnički dom, Švedski parlament, Zastupnički dom Ujedinjene Kraljevine i Dom lordova Ujedinjene Kraljevine, u kojima se navodi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ustavna pitanja (A8-0248/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ustavna pitanja (A8-0248/2018),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 366, 27.10.2017., str. 7.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/247 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/247

---

P8_TA(2018)0283

Sporazum o partnerstvu između EU-a i EZAE-a i Armenije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 118/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12543/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12543/2017),

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatan i pojačan sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12548/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatan i pojačan sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (12548/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji te u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člancima 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a), člankom 218. stavkom 7. i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji te u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člancima 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a), člankom 218. stavkom 7. i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0422/2017),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2018. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2018. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0177/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Armenije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0284.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/248 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/248

---

P8_TA(2018)0285

Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Iraka ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 118/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10209/1/2012),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (5784/2/2011 i 8318/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (5784/2/2011 i 8318/2012),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 91., 100., 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 91., 100., 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0038/2018),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 17. siječnja 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 17. siječnja 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Iraka, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir promjenu pravne osnove nakon presude Suda od 11. lipnja 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir promjenu pravne osnove nakon presude Suda od 11. lipnja 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2018. (3) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 4. srpnja 2018. (3) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0222/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0222/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Iraka. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 440, 30.12.2015., str. 301.

(2)  Presuda Suda od 11. lipnja 2014., u predmetu Komisija protiv Vijeća, o Okvirnom sporazumu o partnerstvu i suradnji između Europske unije i Republike Filipina, C-377/12, ECLI: EU:C:2014:1903.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0286.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/249 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/249

---

P8_TA(2018)0287

Sporazum između EU-a i Novog Zelanda u pogledu izmjene koncesija (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 118/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10670/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10670/2017),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (10672/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (10672/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0121/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0121/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0220/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0220/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Novog Zelanda. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/250 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/250

---

P8_TA(2018)0288

Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni članka 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/40)

Amandman 1

Nacrt odluke

Uvodna izjava 1.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Temeljne zadaće koje se trebaju obavljati putem Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) uključuju određivanje i provedbu monetarne politike Unije i promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava. Sigurne i učinkovite tržišne infrastrukture, posebice klirinški sustavi, bitni su za ispunjenje ovih temeljnih zadaća. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

1.

Temeljne zadaće koje se trebaju obavljati putem Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) uključuju određivanje i provedbu monetarne politike Unije i promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava. Sigurne i učinkovite tržišne infrastrukture, posebice klirinški sustavi, bitni su za ispunjenje ovih temeljnih zadaća.

| 1. | Temeljne zadaće koje se trebaju obavljati putem Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) uključuju određivanje i provedbu monetarne politike Unije i promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava
  , što je od temeljne važnosti za održavanje financijske stabilnosti
  . Sigurne i učinkovite tržišne infrastrukture, posebice klirinški sustavi, bitni su za ispunjenje ovih temeljnih zadaća. |
| --- | --- |

1.

Temeljne zadaće koje se trebaju obavljati putem Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) uključuju određivanje i provedbu monetarne politike Unije i promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava
  , što je od temeljne važnosti za održavanje financijske stabilnosti
  . Sigurne i učinkovite tržišne infrastrukture, posebice klirinški sustavi, bitni su za ispunjenje ovih temeljnih zadaća.

Amandman 2

Nacrt odluke

Uvodna izjava 3.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Opći sud je 4. ožujka 2015. donio svoju presudu u predmetu Ujedinjena Kraljevina protiv ESB-a,
  predmetT-
  496/11 (7) kojom je određeno da
  ESB
  nema potrebnu nadležnost za uređivanje klirinških sustava. Opći sud je naveo da članak 129. stavak 3. Ugovora omogućuje Europskom parlamentu i Vijeću, koji djeluju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i na temelju preporuke ESB-a, da izmijene članak 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”).
  Sud
  je zaključio da „bi bila zadaća ESB-a, ako bi smatrao da je dodjela ovlasti za uređenje infrastruktura za klirinške transakcije vrijednosnim papirima bitna za ispravno obavljanje zadaće određene u četvrtoj alineji članka 127. stavka 2. UFEU-a, da zahtijeva od zakonodavnih tijela EU-a da izmijene članak 22. Statuta, dodavanjem izravnog upućivanja na sustave za kliring vrijednosnih papira.” |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

3.

Opći sud je 4. ožujka 2015. donio svoju presudu u predmetu Ujedinjena Kraljevina protiv ESB-a,
  predmetT-
  496/11 (7) kojom je određeno da
  ESB
  nema potrebnu nadležnost za uređivanje klirinških sustava. Opći sud je naveo da članak 129. stavak 3. Ugovora omogućuje Europskom parlamentu i Vijeću, koji djeluju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i na temelju preporuke ESB-a, da izmijene članak 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”).
  Sud
  je zaključio da „bi bila zadaća ESB-a, ako bi smatrao da je dodjela ovlasti za uređenje infrastruktura za klirinške transakcije vrijednosnim papirima bitna za ispravno obavljanje zadaće određene u četvrtoj alineji članka 127. stavka 2. UFEU-a, da zahtijeva od zakonodavnih tijela EU-a da izmijene članak 22. Statuta, dodavanjem izravnog upućivanja na sustave za kliring vrijednosnih papira.”

| 3. | Opći sud je 4. ožujka 2015. donio svoju presudu u predmetu Ujedinjena Kraljevina protiv ESB-a,
  predmet T-
  496/11 (7) kojom je određeno da
  „da ESB nije nadležan donositi propise u odnosu na aktivnost klirinških sustava vrijednosnih papira, tako da se Okvir nadzorne politike, u dijelu u kojem nalaže središnjim drugim ugovornim stranama koje sudjeluju u kliringu financijskih vrijednosnih papira obvezu smještaja unutar europodručja, treba poništiti zbog nenadležnosti.”
  Opći sud je naveo da članak 129. stavak 3. Ugovora omogućuje Europskom parlamentu i Vijeću, koji djeluju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i na temelju preporuke ESB-a, da izmijene članak 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”).
  Na taj
  je
  način
  zaključio da „bi bila zadaća ESB-a, ako bi smatrao da je dodjela ovlasti za uređenje infrastruktura za klirinške transakcije vrijednosnim papirima bitna za ispravno obavljanje zadaće određene u četvrtoj alineji članka 127. stavka 2. UFEU-a, da zahtijeva od zakonodavnih tijela EU-a da izmijene članak 22. Statuta, dodavanjem izravnog upućivanja na sustave za kliring vrijednosnih papira.” |
| --- | --- |

3.

Opći sud je 4. ožujka 2015. donio svoju presudu u predmetu Ujedinjena Kraljevina protiv ESB-a,
  predmet T-
  496/11 (7) kojom je određeno da
  „da ESB nije nadležan donositi propise u odnosu na aktivnost klirinških sustava vrijednosnih papira, tako da se Okvir nadzorne politike, u dijelu u kojem nalaže središnjim drugim ugovornim stranama koje sudjeluju u kliringu financijskih vrijednosnih papira obvezu smještaja unutar europodručja, treba poništiti zbog nenadležnosti.”
  Opći sud je naveo da članak 129. stavak 3. Ugovora omogućuje Europskom parlamentu i Vijeću, koji djeluju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i na temelju preporuke ESB-a, da izmijene članak 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”).
  Na taj
  je
  način
  zaključio da „bi bila zadaća ESB-a, ako bi smatrao da je dodjela ovlasti za uređenje infrastruktura za klirinške transakcije vrijednosnim papirima bitna za ispravno obavljanje zadaće određene u četvrtoj alineji članka 127. stavka 2. UFEU-a, da zahtijeva od zakonodavnih tijela EU-a da izmijene članak 22. Statuta, dodavanjem izravnog upućivanja na sustave za kliring vrijednosnih papira.”

Amandman 3

Nacrt odluke

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | Iako su klirinški sustavi za vrijednosne papire vrsta sustava plaćanja, pitanje treba dodatno pojasniti s obzirom na presudu Općeg suda od 4. ožujka 2015. u predmetu T-496/11 i stoga objasniti nadležnost nad njima revizijom članka 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

(3.a)

Iako su klirinški sustavi za vrijednosne papire vrsta sustava plaćanja, pitanje treba dodatno pojasniti s obzirom na presudu Općeg suda od 4. ožujka 2015. u predmetu T-496/11 i stoga objasniti nadležnost nad njima revizijom članka 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke.

Amandman 4

Nacrt odluke

Uvodna izjava 4.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Očekuje se da će značajna kretanja na globalnoj i europskoj razini povećati rizike koje stvaraju klirinški sustavi, posebice središnje druge ugovorne strane, nesmetanom funkcioniranju platnih sustava i provedbi jedinstvene monetarne politike, koja će na kraju utjecati na održavanje stabilnosti cijena, što je glavni cilj Eurosustava. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

4.

Očekuje se da će značajna kretanja na globalnoj i europskoj razini povećati rizike koje stvaraju klirinški sustavi, posebice središnje druge ugovorne strane, nesmetanom funkcioniranju platnih sustava i provedbi jedinstvene monetarne politike, koja će na kraju utjecati na održavanje stabilnosti cijena, što je glavni cilj Eurosustava.

| 4. | Očekuje se da će značajna kretanja na globalnoj i europskoj razini povećati rizike koje stvaraju klirinški sustavi, posebice središnje druge ugovorne strane, nesmetanom funkcioniranju platnih sustava i provedbi jedinstvene monetarne politike, koja će na kraju utjecati na
  financijsku stabilnost, uključujući
  održavanje stabilnosti cijena, što je glavni cilj Eurosustava. |
| --- | --- |

4.

Očekuje se da će značajna kretanja na globalnoj i europskoj razini povećati rizike koje stvaraju klirinški sustavi, posebice središnje druge ugovorne strane, nesmetanom funkcioniranju platnih sustava i provedbi jedinstvene monetarne politike, koja će na kraju utjecati na
  financijsku stabilnost, uključujući
  održavanje stabilnosti cijena, što je glavni cilj Eurosustava.

Amandman 5

Nacrt odluke

Uvodna izjava 5.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske obavijestila je 29. ožujka 2017. Vijeće Europske unije o svojoj namjeri povlačenja iz Europske unije. Povlačenje Ujedinjene Kraljevine dovest će do temeljnih promjena u tome kako će se uređivati, nadgledavati i nadzirati neke sistemski važne klirinške aktivnosti nominirane u eurima koje će na taj način negativno utjecati na sposobnost Eurosustava da prati i upravlja rizicima nesmetanom funkcioniranju platnih sustava i provedbi monetarne politike Eurosustava. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

5.

Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske obavijestila je 29. ožujka 2017. Vijeće Europske unije o svojoj namjeri povlačenja iz Europske unije. Povlačenje Ujedinjene Kraljevine dovest će do temeljnih promjena u tome kako će se uređivati, nadgledavati i nadzirati neke sistemski važne klirinške aktivnosti nominirane u eurima koje će na taj način negativno utjecati na sposobnost Eurosustava da prati i upravlja rizicima nesmetanom funkcioniranju platnih sustava i provedbi monetarne politike Eurosustava.

Briše se.

Amandman 6

Nacrt odluke

Uvodna izjava 6.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 6. | Središnji kliring postao je po svojoj prirodi izrazito prekograničan i sistemski važan. Imajući u vidu njihovo raznoliko članstvo i paneuropsku prirodu financijskih usluga koje pružaju, središnje druge ugovorne strane su od ključne važnosti za Uniju u cjelini, a naročito za europodručje. To se odražava u Uredbi (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

   (8)

  koja određuje kolektivne nadzorne mehanizme u obliku kolegija, koji se sastoje od relevantnih nacionalnih tijela i tijela Unije, uključujući Eurosustav u svojoj ulozi središnje emisijske bake za euro. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

6.

Središnji kliring postao je po svojoj prirodi izrazito prekograničan i sistemski važan. Imajući u vidu njihovo raznoliko članstvo i paneuropsku prirodu financijskih usluga koje pružaju, središnje druge ugovorne strane su od ključne važnosti za Uniju u cjelini, a naročito za europodručje. To se odražava u Uredbi (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

   (8)

  koja određuje kolektivne nadzorne mehanizme u obliku kolegija, koji se sastoje od relevantnih nacionalnih tijela i tijela Unije, uključujući Eurosustav u svojoj ulozi središnje emisijske bake za euro.

| 6. | Središnji kliring postao je po svojoj prirodi izrazito prekograničan i sistemski važan. Imajući u vidu njihovo raznoliko članstvo i paneuropsku prirodu financijskih usluga koje pružaju, središnje druge ugovorne strane su od ključne važnosti za Uniju u cjelini, a naročito za europodručje. To se odražava u Uredbi (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća koja određuje kolektivne nadzorne mehanizme u obliku kolegija, koji se sastoje od relevantnih nacionalnih tijela i tijela Unije, uključujući Eurosustav u svojoj ulozi središnje emisijske bake za euro
  , valutu Unije
  . |
| --- | --- |

6.

Središnji kliring postao je po svojoj prirodi izrazito prekograničan i sistemski važan. Imajući u vidu njihovo raznoliko članstvo i paneuropsku prirodu financijskih usluga koje pružaju, središnje druge ugovorne strane su od ključne važnosti za Uniju u cjelini, a naročito za europodručje. To se odražava u Uredbi (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća koja određuje kolektivne nadzorne mehanizme u obliku kolegija, koji se sastoje od relevantnih nacionalnih tijela i tijela Unije, uključujući Eurosustav u svojoj ulozi središnje emisijske bake za euro
  , valutu Unije
  .

Amandman 7

Nacrt odluke

Uvodna izjava 7.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 7. | Kako bi se raspravljalo o ovim pitanjima, Komisija je 13. lipnja 2017. predstavila svoj zakonodavni prijedlog za osiguravanje financijske stabilnosti te sigurnosti i otpornosti središnjih drugih ugovornih strana koje su od sistemske važnosti za financijska tržišta diljem Unije. Kako bi se osiguralo da Eurosustav kao središnja emisijska banka za euro može ispuniti ulogu predviđenu zakonodavnim prijedlogom, od ključne je važnosti da ima odgovarajuće ovlasti u skladu s Ugovorom i Statutom ESSB-a. Posebno, Eurosustav bi trebao imati regulatorne ovlasti za donošenje obvezujućih ocjena i zahtijevanje popravnih mjera u uskoj suradnji s drugim tijelima Unije. Osim toga, kada je potrebno radi očuvanja stabilnosti eura, ESB bi također trebao imati regulatorne ovlasti za donošenje dodatnih zahtjeva za središnje druge ugovorne strane uključene u kliring znatnih iznosa transakcija nominiranih u eurima. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

7.

Kako bi se raspravljalo o ovim pitanjima, Komisija je 13. lipnja 2017. predstavila svoj zakonodavni prijedlog za osiguravanje financijske stabilnosti te sigurnosti i otpornosti središnjih drugih ugovornih strana koje su od sistemske važnosti za financijska tržišta diljem Unije. Kako bi se osiguralo da Eurosustav kao središnja emisijska banka za euro može ispuniti ulogu predviđenu zakonodavnim prijedlogom, od ključne je važnosti da ima odgovarajuće ovlasti u skladu s Ugovorom i Statutom ESSB-a. Posebno, Eurosustav bi trebao imati regulatorne ovlasti za donošenje obvezujućih ocjena i zahtijevanje popravnih mjera u uskoj suradnji s drugim tijelima Unije. Osim toga, kada je potrebno radi očuvanja stabilnosti eura, ESB bi također trebao imati regulatorne ovlasti za donošenje dodatnih zahtjeva za središnje druge ugovorne strane uključene u kliring znatnih iznosa transakcija nominiranih u eurima.

| 7. | Kako bi se raspravljalo o ovim pitanjima, Komisija je 13. lipnja 2017. predstavila svoj zakonodavni prijedlog za osiguravanje financijske stabilnosti te sigurnosti i otpornosti središnjih drugih ugovornih strana koje su od sistemske važnosti za financijska tržišta diljem Unije. Kako bi se osiguralo da Eurosustav kao središnja emisijska banka za euro može ispuniti ulogu predviđenu zakonodavnim prijedlogom, od ključne je važnosti da ima odgovarajuće ovlasti u skladu s Ugovorom i Statutom ESSB-a. Posebno, Eurosustav bi trebao imati regulatorne ovlasti za donošenje obvezujućih ocjena i zahtijevanje popravnih mjera u uskoj suradnji s drugim tijelima Unije. Osim toga, kada je potrebno radi očuvanja stabilnosti eura, ESB bi također trebao imati regulatorne ovlasti za donošenje dodatnih zahtjeva za središnje druge ugovorne strane uključene u kliring znatnih iznosa transakcija nominiranih u eurima.
  Tim bi se zahtjevima trebao štititi integritet jedinstvenog tržišta i zajamčiti nadređenost prava Unije i sudske prakse Suda Europske unije u pogledu nadzora središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. |
| --- | --- |

7.

Kako bi se raspravljalo o ovim pitanjima, Komisija je 13. lipnja 2017. predstavila svoj zakonodavni prijedlog za osiguravanje financijske stabilnosti te sigurnosti i otpornosti središnjih drugih ugovornih strana koje su od sistemske važnosti za financijska tržišta diljem Unije. Kako bi se osiguralo da Eurosustav kao središnja emisijska banka za euro može ispuniti ulogu predviđenu zakonodavnim prijedlogom, od ključne je važnosti da ima odgovarajuće ovlasti u skladu s Ugovorom i Statutom ESSB-a. Posebno, Eurosustav bi trebao imati regulatorne ovlasti za donošenje obvezujućih ocjena i zahtijevanje popravnih mjera u uskoj suradnji s drugim tijelima Unije. Osim toga, kada je potrebno radi očuvanja stabilnosti eura, ESB bi također trebao imati regulatorne ovlasti za donošenje dodatnih zahtjeva za središnje druge ugovorne strane uključene u kliring znatnih iznosa transakcija nominiranih u eurima.
  Tim bi se zahtjevima trebao štititi integritet jedinstvenog tržišta i zajamčiti nadređenost prava Unije i sudske prakse Suda Europske unije u pogledu nadzora središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja.

Amandman 8

Nacrt odluke

Uvodna izjava 8.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| 8. | Članak 22. Statuta ESSB-a je dio Poglavlja IV POGLAVLJE IV. „Monetarne funkcije i poslovanje ESSB-a”. Dodijeljene zadaće trebale bi stoga služiti samo za potrebe monetarne politike. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

8.

Članak 22. Statuta ESSB-a je dio Poglavlja IV POGLAVLJE IV. „Monetarne funkcije i poslovanje ESSB-a”. Dodijeljene zadaće trebale bi stoga služiti samo za potrebe monetarne politike.

| 8. | Članak 22. Statuta ESSB-a je dio Poglavlja IV POGLAVLJE IV. „Monetarne funkcije i poslovanje ESSB-a”. Dodijeljene zadaće trebale bi stoga služiti samo za potrebe monetarne politike.
  Kad je riječ o klirinškim sustavima za financijske instrumente, zahtjevi koji se mogu primjenjivati na temelju tog članka trebali bi obuhvaćati zahtjeve u pogledu izvješćivanja i zahtjeve nametnute klirinškom sustavu u pogledu suradnje s ESB-om i nacionalnim središnjim bankama pri njihovoj procjeni otpornosti sustava na nepovoljne tržišne uvjete. Takvi zahtjevi trebali bi uključivati i otvaranje računa za prekonoćni depozit u ESSB-u u skladu s relevantnim kriterijima za pristup i zahtjevima ESSB-a. Osim toga, trebali bi uključivati i zahtjeve koji su potrebni za rješavanje situacija u kojima klirinški sustav za financijske instrumente predstavlja neposrednu opasnost od znatne štete za financijske institucije ili tržišta Unije ili financijski sustav Unije ili neke od njezinih država članica, kao što su zahtjevi u pogledu kontrole likvidnosnog rizika, namira, nadoknada, kolaterala ili sporazuma o međudjelovanju . Kad je riječ o klirinškim sustavima trećih zemalja za financijske instrumente od sistemske važnosti, Uredbom (EU) br. ... /... [Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjeva za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja] pruža se mogućnost da ESB predloži dodatne zahtjeve u pogledu tih sustava. |
| --- | --- |

8.

Članak 22. Statuta ESSB-a je dio Poglavlja IV POGLAVLJE IV. „Monetarne funkcije i poslovanje ESSB-a”. Dodijeljene zadaće trebale bi stoga služiti samo za potrebe monetarne politike.
  Kad je riječ o klirinškim sustavima za financijske instrumente, zahtjevi koji se mogu primjenjivati na temelju tog članka trebali bi obuhvaćati zahtjeve u pogledu izvješćivanja i zahtjeve nametnute klirinškom sustavu u pogledu suradnje s ESB-om i nacionalnim središnjim bankama pri njihovoj procjeni otpornosti sustava na nepovoljne tržišne uvjete. Takvi zahtjevi trebali bi uključivati i otvaranje računa za prekonoćni depozit u ESSB-u u skladu s relevantnim kriterijima za pristup i zahtjevima ESSB-a. Osim toga, trebali bi uključivati i zahtjeve koji su potrebni za rješavanje situacija u kojima klirinški sustav za financijske instrumente predstavlja neposrednu opasnost od znatne štete za financijske institucije ili tržišta Unije ili financijski sustav Unije ili neke od njezinih država članica, kao što su zahtjevi u pogledu kontrole likvidnosnog rizika, namira, nadoknada, kolaterala ili sporazuma o međudjelovanju . Kad je riječ o klirinškim sustavima trećih zemalja za financijske instrumente od sistemske važnosti, Uredbom (EU) br. ... /... [Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1095/2010 o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja za rad središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjeva za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja] pruža se mogućnost da ESB predloži dodatne zahtjeve u pogledu tih sustava.

Amandman 9

Nacrt odluke

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Te nove ovlasti ESB-a u pogledu klirinških sustava za financijske instrumente na temelju izmijenjenog članka 22. Statuta ESSB-a i ESB-a provodit će se paralelno s ovlastima koje provode druge institucije, agencije i tijela Unije na temelju odredaba koje se odnose na uspostavu ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta iz Dijela III. UFEU-a, uključujući odredbe iz akata koje donesu Komisija ili Vijeće u skladu s ovlastima koje su im dodijeljene. U tom kontekstu, kako bi se osiguralo poštovanje ovlasti svakog subjekta i kako bi se izbjegla proturječna pravila i nedosljednosti između odluka koje donose različite institucije, agencije i tijela Unije, ovlasti dodijeljene u okviru izmijenjenog članka 22. Statuta ESSB-a i ESB-a trebale bi se izvršavati uz poštovanje općeg okvira za unutarnje tržište koji su uspostavili suzakonodavci te na način koji je u potpunosti sukladan s pravnim aktima Europskog parlamenta i Vijeća, kao i s mjerama koje su donesene u sklopu tih akata. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

(8.a)

Te nove ovlasti ESB-a u pogledu klirinških sustava za financijske instrumente na temelju izmijenjenog članka 22. Statuta ESSB-a i ESB-a provodit će se paralelno s ovlastima koje provode druge institucije, agencije i tijela Unije na temelju odredaba koje se odnose na uspostavu ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta iz Dijela III. UFEU-a, uključujući odredbe iz akata koje donesu Komisija ili Vijeće u skladu s ovlastima koje su im dodijeljene. U tom kontekstu, kako bi se osiguralo poštovanje ovlasti svakog subjekta i kako bi se izbjegla proturječna pravila i nedosljednosti između odluka koje donose različite institucije, agencije i tijela Unije, ovlasti dodijeljene u okviru izmijenjenog članka 22. Statuta ESSB-a i ESB-a trebale bi se izvršavati uz poštovanje općeg okvira za unutarnje tržište koji su uspostavili suzakonodavci te na način koji je u potpunosti sukladan s pravnim aktima Europskog parlamenta i Vijeća, kao i s mjerama koje su donesene u sklopu tih akata.

Amandman 10

Nacrt odluke

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | ESB bi trebao osigurati potpunu transparentnost i odgovornost prema Europskom parlamentu i Vijeću u pogledu izvršavanja svojih ovlasti i zadaća u skladu s člankom 22. svojeg Statuta. Konkretno, trebao bi redovito obavještavati Europski parlament i Vijeće o svim odlukama i propisima koji su doneseni na temelju tog članka. U tu svrhu, u svojem godišnjem izvješću trebao bi posvetiti posebno poglavlje izvršavanju svojih ovlasti u okviru članka 22. svojeg Statuta te bi trebao na svojoj internetskoj stranici objavljivati sve odluke, preporuke i mišljenja povezane s propisima koje donosi na temelju tog članka. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

(8.b)

ESB bi trebao osigurati potpunu transparentnost i odgovornost prema Europskom parlamentu i Vijeću u pogledu izvršavanja svojih ovlasti i zadaća u skladu s člankom 22. svojeg Statuta. Konkretno, trebao bi redovito obavještavati Europski parlament i Vijeće o svim odlukama i propisima koji su doneseni na temelju tog članka. U tu svrhu, u svojem godišnjem izvješću trebao bi posvetiti posebno poglavlje izvršavanju svojih ovlasti u okviru članka 22. svojeg Statuta te bi trebao na svojoj internetskoj stranici objavljivati sve odluke, preporuke i mišljenja povezane s propisima koje donosi na temelju tog članka.

Amandman 11

Nacrt odluke

Članak 1.

Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke

Članak 22.

| Nacrt Europske središnje banke | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 22. | Članak 22. |
| Klirinški sustav i platni sustav | Klirinški sustav i platni sustav |
| ESB i nacionalne središnje banke mogu stvoriti mogućnosti, a ESB donositi propise radi osiguranja učinkovitog i pouzdanog klirinškog i platnog sustava
  i klirinškog sustava za financijske instrumente
  u Uniji i s 
  drugim
  zemljama. | ESB i nacionalne središnje banke mogu stvoriti mogućnosti, a ESB donositi propise radi osiguranja učinkovitog i pouzdanog klirinškog i platnog sustava u Uniji i s 
  trećim
  zemljama. |
| | ESB može radi ostvarivanja ciljeva ESSB-a i izvršavanja svojih zadaća donositi propise o klirinškim sustavima za financijske instrumente unutar Unije i s trećim zemljama, uz potpuno poštovanje pravnih akata Europskog parlamenta i Vijeća i mjera donesenih na temelju tih akata te na način koji je u potpunosti sukladan s tim aktima i mjerama. |

Nacrt Europske središnje banke

Izmjena

Članak 22.

Članak 22.

Klirinški sustav i platni sustav

Klirinški sustav i platni sustav

ESB i nacionalne središnje banke mogu stvoriti mogućnosti, a ESB donositi propise radi osiguranja učinkovitog i pouzdanog klirinškog i platnog sustava
  i klirinškog sustava za financijske instrumente
  u Uniji i s 
  drugim
  zemljama.

ESB i nacionalne središnje banke mogu stvoriti mogućnosti, a ESB donositi propise radi osiguranja učinkovitog i pouzdanog klirinškog i platnog sustava u Uniji i s 
  trećim
  zemljama.

ESB može radi ostvarivanja ciljeva ESSB-a i izvršavanja svojih zadaća donositi propise o klirinškim sustavima za financijske instrumente unutar Unije i s trećim zemljama, uz potpuno poštovanje pravnih akata Europskog parlamenta i Vijeća i mjera donesenih na temelju tih akata te na način koji je u potpunosti sukladan s tim aktima i mjerama.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0219/2018).

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(8)  
  2 Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/257 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/257

---

P8_TA(2018)0289

Porezi na motorna vozila: naknade koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila u pogledu određenih odredbi o porezima na motorna vozila (COM(2017)0276 – C8-0196/2017– 2017/0115(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 118/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2017)0276), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2017)0276),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0196/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0196/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0200/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0200/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Primjena poreza na motorna vozila trošak je koji industrija zasad mora snositi u svakom slučaju, čak i kad bi države članice naplaćivale cestarine. S obzirom na to, porezi na motorna vozila mogu biti prepreka uvođenju cestarina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Primjena poreza na motorna vozila trošak je koji industrija zasad mora snositi u svakom slučaju, čak i kad bi države članice naplaćivale cestarine. S obzirom na to, porezi na motorna vozila mogu biti prepreka uvođenju cestarina.

| (4) | Primjena poreza na motorna vozila trošak je koji industrija
  , posebno kad je riječ o malim i srednjim poduzećima,
  zasad mora snositi u svakom slučaju, čak i kad bi države članice naplaćivale cestarine. S obzirom na to, porezi na motorna vozila mogu biti prepreka uvođenju cestarina. |
| --- | --- |

(4)

Primjena poreza na motorna vozila trošak je koji industrija
  , posebno kad je riječ o malim i srednjim poduzećima,
  zasad mora snositi u svakom slučaju, čak i kad bi države članice naplaćivale cestarine. S obzirom na to, porezi na motorna vozila mogu biti prepreka uvođenju cestarina.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Stoga
  bi državama članicama trebalo dati više prostora za smanjenje poreza na motorna vozila, i to smanjenjem najmanjih iznosa utvrđenih Direktivom 1999/62/EZ.
  Kako bi se rizik od narušavanja tržišnog natjecanja među prijevozničkim poduzećima s poslovnim nastanom u različitim državama članicama sveo na najmanju moguću mjeru, to bi smanjenje trebalo biti postupno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Stoga
  bi državama članicama trebalo dati više prostora za smanjenje poreza na motorna vozila, i to smanjenjem najmanjih iznosa utvrđenih Direktivom 1999/62/EZ.
  Kako bi se rizik od narušavanja tržišnog natjecanja među prijevozničkim poduzećima s poslovnim nastanom u različitim državama članicama sveo na najmanju moguću mjeru, to bi smanjenje trebalo biti postupno.

| (5) | Uzimajući u obzir oblik naplate cestovnih naknada na temelju prijeđene udaljenosti te kako
  bi
  se rizik od narušavanja tržišnog natjecanja među prijevozničkim poduzećima s poslovnim nastanom u različitim
  državama članicama
  i moguće administrativno opterećenje sveli na najmanju moguću mjeru, državama članicama
  trebalo dati više prostora za smanjenje poreza na motorna vozila, i to smanjenjem najmanjih iznosa utvrđenih Direktivom 1999/62/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Uzimajući u obzir oblik naplate cestovnih naknada na temelju prijeđene udaljenosti te kako
  bi
  se rizik od narušavanja tržišnog natjecanja među prijevozničkim poduzećima s poslovnim nastanom u različitim
  državama članicama
  i moguće administrativno opterećenje sveli na najmanju moguću mjeru, državama članicama
  trebalo dati više prostora za smanjenje poreza na motorna vozila, i to smanjenjem najmanjih iznosa utvrđenih Direktivom 1999/62/EZ.

Amandmani 3 i 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Trebalo bi poticati države članice da uklone sve proturječne porezne poticaje kojima se destimulira mobilnost s niskom razinom emisije i subvencioniraju neučinkovita vozila koja zagađuju okoliš poput službenih dizelskih vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Trebalo bi poticati države članice da uklone sve proturječne porezne poticaje kojima se destimulira mobilnost s niskom razinom emisije i subvencioniraju neučinkovita vozila koja zagađuju okoliš poput službenih dizelskih vozila.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | Kako bi se državama članicama dalo veće diskrecijsko pravo da smanje stopu oporezivanja vozila i tako podržalo uvođenje cestarine na temelju udaljenosti te kako bi se izbjeglo moguće administrativno opterećenje, minimalne stope oporezivanja trebalo bi jednokratno smanjiti od 1. siječnja 2024., čime bi se državama članicama pružila veća fleksibilnost u odlučivanju o stopi i brzini smanjenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5b)

Kako bi se državama članicama dalo veće diskrecijsko pravo da smanje stopu oporezivanja vozila i tako podržalo uvođenje cestarine na temelju udaljenosti te kako bi se izbjeglo moguće administrativno opterećenje, minimalne stope oporezivanja trebalo bi jednokratno smanjiti od 1. siječnja 2024., čime bi se državama članicama pružila veća fleksibilnost u odlučivanju o stopi i brzini smanjenja.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 1999/62/EZ

Članak 6. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | U članku 6. dodaje se sljedeći stavak:




  „4a.
     
  Postupno smanjenje poreza na motorna vozila za teška teretna vozila koje primjenjuje država članica u potpunosti se nadoknađuje dodatnim prihodima od sustava naplate cestarina. Sve bi države članice do 1. siječnja 2024. trebale uvesti sustav naplate cestarina u skladu s ovom Direktivom.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

„4a.
     
  Postupno smanjenje poreza na motorna vozila za teška teretna vozila koje primjenjuje država članica u potpunosti se nadoknađuje dodatnim prihodima od sustava naplate cestarina. Sve bi države članice do 1. siječnja 2024. trebale uvesti sustav naplate cestarina u skladu s ovom Direktivom.”

Amandman 6

Amandman 6

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka a

Prilog I. – stavak 1. – točka a

Direktiva 1999/62/EZ

Prilog I. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tablica A: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA DO 31. PROSINCA
  [...]” [umetnuti godinu stupanja na snagu ove Direktive]; | „Tablica A: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA DO 31. PROSINCA
  2023. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tablica A: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA DO 31. PROSINCA
  [...]” [umetnuti godinu stupanja na snagu ove Direktive];

[...]” [umetnuti godinu stupanja na snagu ove Direktive];

„Tablica A: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA DO 31. PROSINCA
  2023.

2023.

Amandman 7

Amandman 7

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Direktiva 1999/62/EZ

Prilog I. – tablica B

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Tablica B: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] umetnuti godinu koja slijedi nakon godine stupanja na snagu ove Direktive] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Tablica B: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] umetnuti godinu koja slijedi nakon godine stupanja na snagu ove Direktive]

„Tablica B: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] umetnuti godinu koja slijedi nakon godine stupanja na snagu ove Direktive]

Briše se.

Briše se.

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Direktiva 1999/62/EZ

Prilog I. – tablica C

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tablica C: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti drugu godinu od stupanja na snagu ove Direktive] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tablica C: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti drugu godinu od stupanja na snagu ove Direktive]

Tablica C: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti drugu godinu od stupanja na snagu ove Direktive]

Briše se.

Briše se.

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Direktiva 1999/62/EZ

Prilog I. – tablica D

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tablica D: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti treću godinu od stupanja na snagu ove Direktive] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tablica D: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti treću godinu od stupanja na snagu ove Direktive]

Tablica D: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti treću godinu od stupanja na snagu ove Direktive]

Briše se.

Briše se.

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Direktiva 1999/62/EZ

Prilog I. – tablica E

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tablica E: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti četvrtu godinu od stupanja na snagu ove Direktive] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tablica E: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti četvrtu godinu od stupanja na snagu ove Direktive]

Tablica E: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA [...] [umetnuti četvrtu godinu od stupanja na snagu ove Direktive]

Briše se.

Briše se.

Amandman 11

Amandman 11

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Prilog I. – stavak 1. – točka b

Direktiva 1999/62/EZ

Prilog I. – tablica F – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tablica F: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA
  [...] [umetnuti petu godinu od stupanja na snagu ove Direktive] | Tablica F: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA
  2024
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tablica F: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA
  [...] [umetnuti petu godinu od stupanja na snagu ove Direktive]

[...] [umetnuti petu godinu od stupanja na snagu ove Direktive]

Tablica F: NAJMANJE STOPE POREZA PRIMJENJIVE NA TEŠKA TERETNA VOZILA OD 1. SIJEČNJA
  2024
  .

2024

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/262

---

P8_TA(2018)0290

Nacrt izmjene proračuna br. 2/2018.: unošenje viška iz financijske godine 2017.

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018.: unošenje viška iz financijske godine 2017. (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

(2020/C 118/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuje na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 18. stavak 3. i članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuje na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 18. stavak 3. i članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018., konačno donesen 30. studenoga 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018., konačno donesen 30. studenoga 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 2/2018, koji je Komisija donijela 13. travnja 2018. (COM(2018)0227), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 2/2018, koji je Komisija donijela 13. travnja 2018. (COM(2018)0227),

| — | uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu izmjene proračuna br. 2/2018 koje je Vijeće usvojilo 18. lipnja 2018. i proslijedilo Europskom parlamentu 19. lipnja 2018. (09325/2018 – C8-0277/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu izmjene proračuna br. 2/2018 koje je Vijeće usvojilo 18. lipnja 2018. i proslijedilo Europskom parlamentu 19. lipnja 2018. (09325/2018 – C8-0277/2018),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0209/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0209/2018),

| A. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 2/2018 unos iznosa od 555,5 milijuna EUR kao viška iz financijske godine 2017. u proračun za 2018. godinu; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 2/2018 unos iznosa od 555,5 milijuna EUR kao viška iz financijske godine 2017. u proračun za 2018. godinu;

| B. | budući da taj višak najvećim dijelom proizlazi iz ostvarenja viška prihoda u iznosu od 338,6 milijuna EUR, neutrošenih sredstava za rashode u iznosu od 383,4 milijuna EUR i pozitivnog salda tečajnih razlika u iznosu od 166,4 milijuna EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da taj višak najvećim dijelom proizlazi iz ostvarenja viška prihoda u iznosu od 338,6 milijuna EUR, neutrošenih sredstava za rashode u iznosu od 383,4 milijuna EUR i pozitivnog salda tečajnih razlika u iznosu od 166,4 milijuna EUR;

| C. | budući da na prihodovnoj strani najveća razlika proizlazi iz zateznih kamata i novčanih kazni, koje su bile više od očekivanih (342,6 milijuna EUR); |
| --- | --- |

C.

budući da na prihodovnoj strani najveća razlika proizlazi iz zateznih kamata i novčanih kazni, koje su bile više od očekivanih (342,6 milijuna EUR);

| D. | budući da su, na rashodovnoj strani, neiskorištena sredstva za plaćanje Komisije iznosila 201,5 milijuna EUR za 2017. (od čega 99,3 milijuna EUR iz pričuve za pomoć u nuždi) i da je 53,5 milijuna EUR preneseno iz 2016., te da su neiskorištena sredstava za plaćanja drugih institucija iznosila 82,6 milijuna EUR za prenesena sredstva iz 2017. i 45,7 milijuna EUR za prenesena sredstva iz 2016.; |
| --- | --- |

D.

budući da su, na rashodovnoj strani, neiskorištena sredstva za plaćanje Komisije iznosila 201,5 milijuna EUR za 2017. (od čega 99,3 milijuna EUR iz pričuve za pomoć u nuždi) i da je 53,5 milijuna EUR preneseno iz 2016., te da su neiskorištena sredstava za plaćanja drugih institucija iznosila 82,6 milijuna EUR za prenesena sredstva iz 2017. i 45,7 milijuna EUR za prenesena sredstva iz 2016.;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 2/2018 koji je predala Komisija i koji se odnosi isključivo na unošenje viška u iznosu od 555,5 milijuna EUR iz 2017. godine u proračun, u skladu s člankom 18. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i stajalištem Vijeća o njemu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je neiskorištenost sredstava za plaćanje na kraju 2017. bila niska samo zbog donošenja izmjene proračuna br. 6/2017 kojom je, zbog velikog kašnjenja u izvršenju proračuna, iznos odobrenih sredstava smanjen za 7 719,7 milijuna EUR, većim dijelom u podnaslovu 1.b „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”; nadalje podsjeća da su sve izmjene proračuna 2017. u potpunosti financirane preraspodjelom neiskorištenih odobrenih sredstava za plaćanja, uključujući i one izmjene kojima su odobrena sredstva znatno povećana (npr. 1 166,8 milijuna EUR u okviru Fonda solidarnosti EU-a za Italiju, 500 milijuna EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih, 275 milijuna EUR za Europski fond za održivi razvoj); žali zbog toga što se čini da će se kašnjenja u izvršenju i netočne prognoze država članica nastaviti i 2018. godine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | još jednom ukazuje na relativno visoku razinu kazni za kršenje pravila tržišnog natjecanja 2017. godine, u ukupnom iznosu od 3 273 milijuna EUR; smatra da bi, uz viškove koji proizlaze iz neiskorištenosti sredstava za plaćanja, trebalo omogućiti da se u okviru proračuna Unije ponovno koriste i svi primici od novčanih kazni i svi primici koji su povezani sa zakašnjelim plaćanjima, bez odgovarajućeg smanjenja doprinosa BND-a; podsjeća na svoj prijedlog da se uspostavi posebna pričuva u okviru proračuna Unije koja će se postupno puniti svim vrstama nepredviđenih ostalih prihoda te propisno prenositi, kako bi se u slučaju potrebe pružile dodatne mogućnosti trošenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nadalje smatra da bi, s obzirom na to da je hitno potrebno pružiti brzi odgovor na izazove povezane s migracijama te uzimajući u obzir kašnjenja u pogledu produljenja Instrumenta za izbjeglice u Turskoj, višak za 2017., u iznosu od 555,5 milijuna EUR, mogao predstavljati odlično rješenje za financiranje doprinosa Unije tom instrumentu u 2018., a da se pritom opći proračun Unije ne rastegne do samih granica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2018; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 2/2018 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 57, 28.2.2018.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/264 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/264

---

P8_TA(2018)0291

Nacrt izmjene proračuna br. 3/2018.: proširenje Instrumenta za izbjeglice u Turskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018., dio III. – Komisija: proširenje Instrumenta za izbjeglice u Turskoj (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

(2020/C 118/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 18. stavak 3. i članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 18. stavak 3. i članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018., konačno donesen 30. studenog 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018., konačno donesen 30. studenog 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir Nacrt izmjene proračuna br. 3/2018, koji je Komisija donijela 23. svibnja 2018. (COM(2018)0310), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt izmjene proračuna br. 3/2018, koji je Komisija donijela 23. svibnja 2018. (COM(2018)0310),

| — | uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu izmjene proračuna br. 3/2018 koje je Vijeće usvojilo 22. lipnja 2018. i proslijedilo Europskom parlamentu 25. lipnja 2018. (09713/2018 – C8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu izmjene proračuna br. 3/2018 koje je Vijeće usvojilo 22. lipnja 2018. i proslijedilo Europskom parlamentu 25. lipnja 2018. (09713/2018 – C8-0302/2018),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0246/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0246/2018),

| A. | budući da je Komisija 14. ožujka 2018. izmijenila svoju odluku o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj kako bi se za taj instrument dodijelile dodatne 3 milijarde EUR („drugi obrok”), u skladu s Izjavom EU-a i Turske od 18. ožujka 2016.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija 14. ožujka 2018. izmijenila svoju odluku o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj kako bi se za taj instrument dodijelile dodatne 3 milijarde EUR („drugi obrok”), u skladu s Izjavom EU-a i Turske od 18. ožujka 2016.;

| B. | budući da je svrha Nacrta izmjene proračuna br. 3/2018 dodati 500 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u proračun Unije u 2018. kao doprinos Unije za drugi obrok 2018., uz 50 milijuna EUR financiranih iz postojeće financijske omotnice za humanitarnu pomoć u 2018.; |
| --- | --- |

B.

budući da je svrha Nacrta izmjene proračuna br. 3/2018 dodati 500 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u proračun Unije u 2018. kao doprinos Unije za drugi obrok 2018., uz 50 milijuna EUR financiranih iz postojeće financijske omotnice za humanitarnu pomoć u 2018.;

| C. | budući da Komisija predlaže korištenje ukupne razlike do gornje granice za obveze, u skladu s člankom 14. Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru, za financiranje 243,8 milijuna EUR koji se ne mogu pokriti iz nedodijeljene razlike dostupne u okviru naslova 4., u okviru kojeg se predlaže doprinijeti u iznosu od 256,2 milijuna EUR; |
| --- | --- |

C.

budući da Komisija predlaže korištenje ukupne razlike do gornje granice za obveze, u skladu s člankom 14. Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru, za financiranje 243,8 milijuna EUR koji se ne mogu pokriti iz nedodijeljene razlike dostupne u okviru naslova 4., u okviru kojeg se predlaže doprinijeti u iznosu od 256,2 milijuna EUR;

| D. | budući da je Komisija u nacrtu proračuna za 2019. predložila dodatnih 1,45 milijarde EUR kao doprinos unije Instrumentu za izbjeglice u Turskoj; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija u nacrtu proračuna za 2019. predložila dodatnih 1,45 milijarde EUR kao doprinos unije Instrumentu za izbjeglice u Turskoj;

| E. | budući da je Parlament sustavno naglašavao svoju podršku nastavku Instrumenta naglašavajući da, kao jedna od dviju institucija s proračunskim ovlastima, mora biti u potpunosti uključen u cijeli postupak odlučivanja povezan s proširenjem Instrumenta kako bi se, između ostalog, izbjeglo ponavljanje postupka njegove uspostave; budući da Parlament i Vijeće još nisu održali pregovore o financiranju drugog obroka Instrumenta; budući da bi bilo uputno da se rasprave o financiranju drugog obroka odvijaju tijekom postupka mirenja u pogledu proračuna Unije za 2018.; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament sustavno naglašavao svoju podršku nastavku Instrumenta naglašavajući da, kao jedna od dviju institucija s proračunskim ovlastima, mora biti u potpunosti uključen u cijeli postupak odlučivanja povezan s proširenjem Instrumenta kako bi se, između ostalog, izbjeglo ponavljanje postupka njegove uspostave; budući da Parlament i Vijeće još nisu održali pregovore o financiranju drugog obroka Instrumenta; budući da bi bilo uputno da se rasprave o financiranju drugog obroka odvijaju tijekom postupka mirenja u pogledu proračuna Unije za 2018.;

| 1. | prima na znanje Nacrt izmjene proračuna br. 3/2018 koji je podnijela Komisija i koji se isključivo odnosi na financiranje doprinosa Instrumentu u iznosu od 500 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iz proračuna Unije za 2018. te stajalište Vijeća o tome; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava duboko žaljenje zbog nesrazmjera koji proizlazi iz toga što, s jedne strane, Parlament nije sudjelovao u usvajanju odluka o uspostavi i produljenju Instrumenta, dok s druge strane ima ulogu proračunskog tijela u financiranju Instrumenta iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava žaljenje što Komisija u svoj nacrt proračuna za 2018. nije uključila financiranje Instrumenta u 2018. ni u jednoj fazi proračunskog postupka za 2018.; vjeruje da bi uključivanje financiranja bilo prilika da obje institucije s proračunskim ovlastima rasprave o financiranju cijelog drugog obroka Instrumenta jer se stajališta Parlamenta i Vijeća razilaze po pitanju opsega doprinosa iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | inzistira na tome da Komisija pojača nadzor nad korištenjem Instrumenta za izbjeglice u Turskoj te da redovito i dovoljno detaljno izvješćuje proračunsko tijelo, općenito o usklađenosti djelovanja koja se financiraju s temeljnom pravnom osnovom, a osobito o vrstama djelovanja navedenima u članku 3. stavku 2. Odluke Komisije o uspostavi Instrumenta za izbjeglice u Turskoj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je svrha Nacrta izmjene proračuna br. 3/2018 u prvom redu omogućiti da se školovanje djece izbjeglica u Turskoj nastavi bez prekida; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da ovom odlukom ne dovodi u pitanje svoje stajalište o ostatku financiranja drugog obroka Instrumenta; naglašava da će Parlament, bez obzira na razmatranja Vijeća o produljenju Instrumenta, u potpunosti zadržati svoje ovlasti tijekom proračunskog postupka za 2019.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 3/2018 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 57, 28.2.2018.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

Četvrtak, 5. srpnja 2018.

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/266 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/266

---

P8_TA(2018)0306

Pokretanje automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Hrvatskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Hrvatskoj (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

(Savjetovanje)

(2020/C 118/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (06986/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (06986/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0164/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0225/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0225/2018),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/267 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/267

---

P8_TA(2018)0307

Europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399 i (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0731),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 77. stavak 2. točke b i d i članak 87. stavak 2. točka a Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 77. stavak 2. točke b i d i članak 87. stavak 2. točka a Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0466/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 14. rujna 2017. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 14. rujna 2017. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. travnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. travnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A8-0322/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji, |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 246, 28.7.2017., str. 28.

---

P8_TC1-COD(2016)0357A

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1240.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća

Operativni troškovi i troškovi održavanja informacijskog sustava ETIAS-a, središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a u potpunosti će se pokrivati prihodom od naknada. Naknada bi se stoga trebala po potrebi prilagoditi, uzimajući u obzir te troškove. To uključuje i troškove država članica EU-a i troškove država pridruženih Schengenu, u skladu s odredbama Uredbe o ETIAS-u. Troškovi nastali u vezi s razvojem informacijskog sustava ETIAS-a, integracijom postojeće nacionalne granične infrastrukture i povezivanjem na nacionalno jedinstveno sučelje te troškovi udomljavanja nacionalnog jedinstvenog sučelja na poslužitelju, uspostave središnje i nacionalnih jedinica ETIAS-a, uključujući i troškove država članica EU-a i troškove država pridruženih Schengenu, isplaćuje Fond za unutarnju sigurnost (granice i vize) odnosno njegovi nasljednici.

Stoga se ti troškovi ne bi trebali uzimati u obzir za izračun doprinosa koji države pridružene Schengenu pružaju ETIAS-u u skladu s odgovarajućim Sporazumom o pridruživanju te s odgovarajućim posebnim dogovorima o sudjelovanju država pridruženih Schengenu u agencijama. To bi trebalo posebno uzeti u obzir u kontekstu pregovora o nasljednicima Fonda za unutarnju sigurnost (granice i vize) te o posebnim dogovorima za sudjelovanje država pridruženih Schengenu.

Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da nakon usvajanja prijedloga o posebnim dogovorima predviđenog člankom 95. ove Uredbe bez odgađanja predstavi taj prijedlog. ”

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/269

---

P8_TA(2018)0308

Europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS): zadaće Europola ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u svrhu uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0731),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 88. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 88. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0466/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 14. rujna 2017. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 14. rujna 2017. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. travnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. travnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0323/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0323/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0357B

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) br. 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u svrhu uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1241.)

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/270

---

P8_TA(2018)0309

Financijska pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2012/2002, uredbi (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014, (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0605),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 42., članak 43. stavak 2., članak 46. točku (d)., članak 149., članak 153. stavak 2. točku (a), članak 164., članak 168. stavak 4. točku (b), članak 172., članak 175., članak 177., članak 178., članak 189. stavak 2., članak 212. stavak 2., članak 322. stavak 1. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0372/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 42., članak 43. stavak 2., članak 46. točku (d)., članak 149., članak 153. stavak 2. točku (a), članak 164., članak 168. stavak 4. točku (b), članak 172., članak 175., članak 177., članak 178., članak 189. stavak 2., članak 212. stavak 2., članak 322. stavak 1. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0372/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda br. 1/2017 od 26. siječnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda br. 1/2017 od 26. siječnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. travnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. travnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor te mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za ribarstvo i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor te mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za ribarstvo i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0211/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prihvaća zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 91, 23.3.2017., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0282A

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046)

---

PRILOG I. ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava u vezi s člankom 38. Objava informacija o primateljima i drugih informacija:

„Komisija će preko mreža s državama članicama podupirati razmjenu dobrih praksi u pogledu objave informacija o primateljima sredstava Unije koja se izvršavaju u okviru podijeljenog upravljanja. Komisija će uzeti u obzir iskustva stečena pri pripremi sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira.”

Izjava u vezi s člankom 266. Posebne odredbe o projektima u vezi s nekretninama
  :

Izjava u vezi s člankom 266. Posebne odredbe o projektima u vezi s nekretninama

„Komisija i ESVD obavijestit će Europski parlament i Vijeće u okviru radnog dokumenta iz članka 266. o svakoj prodaji i kupnji zgrada, uključujući one ispod praga utvrđenog u tom članku.”

---

PRILOG II. ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava o postupku davanja razrješnice i datumu donošenja završne računovodstvene dokumentacije EU-a

„Europski parlament, Vijeće i Komisija u suradnji s Europskim revizorskim sudom utvrdit će pragmatičan raspored za postupak davanja razrješnice.

U tom kontekstu Komisija potvrđuje da će nastojati donijeti konsolidiranu godišnju računovodstvenu dokumentaciju EU-a za financijsku godinu 2017. do 30. lipnja 2018. pod uvjetom da Europski revizorski sud proslijedi sve nalaze u vezi s pouzdanosti te dokumentacije EU-a i sve konsolidirane računovodstvene dokumentacije subjekatâ do 15. svibnja 2018., a svoj nacrt godišnjeg izvješća do 15. lipnja 2018.

Komisija ujedno potvrđuje da će nastojati dostaviti svoje odgovore na godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za financijsku godinu 2017. do 15. kolovoza 2018. pod uvjetom da Europski revizorski sud proslijedi svoj nacrt opažanja Komisiji do 1. lipnja 2018.”

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/274

---

P8_TA(2018)0310

Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 118/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0352),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 74., članak 77. stavak 2. točke (a) i (b), članak 78. stavak 2. točku (e), članak 79. stavak 2. točku (c), članak 82. stavak 1. točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0216/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 74., članak 77. stavak 2. točke (a) i (b), članak 78. stavak 2. točku (e), članak 79. stavak 2. točku (c), članak 82. stavak 1. točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0216/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0404/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0404/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0145

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 5. srpnja 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1726.)

---

| 8.4.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 118/275 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 118/275

---

P8_TA(2018)0311

Proračun za 2019. – Mandat za trijalog

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2019. (2018/2024(BUD))

(2020/C 118/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koji je Komisija usvojila 23. svibnja 2018. (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koji je Komisija usvojila 23. svibnja 2018. (COM(2018)0600),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2) i njezine naknadne izmjene Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 2017/1123 od 20. lipnja 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2) i njezine naknadne izmjene Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 2017/1123 od 20. lipnja 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2018. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2019., dio III. – Komisija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2018. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2019., dio III. – Komisija (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. veljače 2018. o proračunskim smjernicama za 2019. (06315/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. veljače 2018. o proračunskim smjernicama za 2019. (06315/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 86.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 86.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0247/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0247/2018),

Nacrt proračuna za 2019. – veća solidarnost i priprema za održivu budućnost

| 1. | podsjeća na to da je u svojoj Rezoluciji od 15. ožujka 2018. Parlament utvrdio sljedeće prioritete za proračun EU-a za 2019.: održiv rast, inovacije, konkurentnost, sigurnost, borba protiv klimatskih promjena, prelazak na obnovljive izvore energije i migracije te je također pozvao na stavljanje posebnog naglaska na mlade; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da EU mora biti predvodnik u provedbi UN-ovih ciljeva održivog razvoja njihovim uključivanjem u sve politike EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da će proračun EU-a za 2019. biti zadnji u sadašnjem parlamentarnom razdoblju i da će se o njemu pregovarati usporedno s pregovorima o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i reformi sustava vlastitih sredstava EU-a; podsjeća i na to da se Ujedinjena Kraljevina obvezala doprinositi provedbi godišnjih proračuna Unije za 2019. i 2020. i sudjelovati u njoj kao da ostaje u Uniji nakon ožujka 2019.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja prijedlog Komisije i smatra da u načelu odgovara prioritetima Parlamenta; namjerava nastaviti jačati ključne programe i zajamčiti razinu financiranja koja odgovara tome; prima na znanje povećanje od 3,1 % u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i niži postotak BND-a u usporedbi s 2018., za odobrena sredstva za preuzimanje obveza (1 % u usporedbi s 1,02 %) i odobrena sredstva za plaćanja (0,9 % u usporedbi s 0,92 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja predložena povećanja sredstava za program Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe (CEF), Erasmus+ i programe kojima se doprinosi povećanju sigurnosti građana EU-a; međutim, ističe potrebu daljnjeg povećanja potpore za MSP-ove koji su ključni za omogućivanje gospodarskog rasta i otvaranje radnih mjesta, te izdvajanja odgovarajućih sredstava namijenjenih digitalizaciji industrije EU-a i promicanju digitalnih vještina i digitalnog poduzetništva, kao i za programe kojima se podupiru mladi, posebice ErasmusPro; podsjeća da je uvjeren da proračun za Erasmus+ za 2019. treba u najmanju ruku udvostručiti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja pokretanje inicijative Discover EU, kojom se Europljanima u dobi od 18 godina osigurava 15 000 karata za Interrail 2018., kao i prijedlog Komisije za dodjelu 700 milijuna EUR u VFO-u za razdoblje 2021. – 2027., što je u skladu s ambicijama EU-a za promicanje mobilnosti u obrazovanju, aktivnog građanstva, socijalne uključenosti i solidarnosti među svim mladima; izražava žaljenje zbog toga što Komisija nije predložila odobrena sredstva za 2019. i 2020.; odlučan je nastaviti s pripremnim djelovanjem 2019. i 2020.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje predprocjenu Komisije o nastavku pripremnog djelovanja u pogledu sustava jamstva za djecu; naglašava da se u njoj spominje moguća provedbu velikih razmjera u okviru Europskog socijalnog fonda; predlaže da se iskoristi mogućnost treće faze provedbe kako bi se pripremila za tu veću provedbu u okviru Europskog socijalnog fonda plus (ESF+); |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog činjenice da povećanje za Program EU-a za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) u usporedbi s proračunom za 2018. iznosi samo 2,3 % (362,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza) te da su predložena odobrena sredstva za plaćanja niža za 0,6 %; podsjeća da je riječ o uspješnom programu koji ima mnogo više podnositelja zahtjeva nego korisnika sredstava; ističe da su mala i srednja poduzeća važan pokretač zapošljavanja, gospodarskog rasta i konkurentnosti u EU-a, čine okosnicu europskog gospodarstva i imaju kapacitet za poticanje rasta i otvaranje radnih mjesta; poziva na to da prioritet postane izdvajanje dovoljno sredstava za programe za mala i srednja poduzeća te dodatno povećanje iznosa odobrenih sredstava za COSME, s obzirom na uspjeh tog programa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pohvaljuje ulogu Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) u smanjenju investicijskog jaza u EU-u; poziva, u okviru optimalne regionalne i sektorske ravnoteže, na povećanje socijalne dimenzije uvođenja EFSU-a, uključujući inovacije u području zdravstva i medicine, socijalne infrastrukture, zaštite okoliša, održivog prijevoza, obnovljivih izvora energije i infrastrukture za skladištenje energije; ponavlja svoj davno zauzet stav da se sve nove inicijative u okviru VFO-a trebaju financirati novim odobrenim sredstvima, a ne nauštrb postojećih programa; osim toga, ponavlja svoju predanost jačanju programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe kako bi se što je više moguće nadomjestili rezovi u tim programima učinjeni zbog financiranje proširenja EFSU-a u proračunu za 2019.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje predanost provedbi obnovljenog programa obrane EU-a, osobito putem sporazuma o Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane, kao prve etape Europskog fonda za obranu; smatra da će ta zajednička predanost doprinijeti ostvarenju ekonomije razmjera i boljoj koordinaciji između država članica i poduzeća te omogućiti EU-u da zadrži svoju stratešku autonomiju i postane istinski globalni akter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje da je Komisija predložila povećanje sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih u iznosu od 233 milijuna EUR, u skladu s financijskim programiranjem; ponovno potvrđuje da Parlament nije pristao na pojačana ulaganja dodatnih sredstava na početku razdoblja 2018. – 2020. koja proizlaze iz revizije višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) u sredini razdoblja; zalaže se da proračunsko tijelo u potpunosti zadrži svoje ovlasti u pogledu odlučivanja o razini financiranja svih programa, uključujući onih koji podliježu reviziji VFO-a u sredini razdoblja; naglašava važnost iskrene suradnje između institucija i poziva sve uključene strane da zadrže povjerenje tijekom cijelog proračunskog postupka za 2019.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ostaje predan borbi protiv nezaposlenosti, a osobito borbi protiv nezaposlenosti mladih; u tom pogledu smatra da bi trebalo dodatno pojačati financijsku potporu za Inicijativu za zapošljavanje mladih, čime bi se zadovoljila potreba povećanja financiranja EU-a u cilju ostvarenja stupa socijalnih prava, usprkos složenosti ponovnog programiranja programa Inicijative za zapošljavanje mladih i ESF-a u slučaju izmjene omotnice za Inicijativu za zapošljavanje mladih; uviđa da se diljem EU-a nezaposlenost mladih nije riješila na odgovarajući način s obzirom na to da su stope nezaposlenosti mladih i dalje više nego 2007.; poziva Komisiju da zajamči da države članice u borbi protiv nezaposlenosti mladih ne zamjenjuju vlastite politike i financiranje sredstvima koja primaju preko Inicijative za zapošljavanje mladih, nego da ih iskoriste kao dopunu; naglašava činjenicu da su strukovno obrazovanje i pripravništvo učinkovite prakse za borbu protiv nezaposlenosti mladih; ističe da se mobilnošću preko programa Erasmus Pro snažno potiče postavljanje mjerila za provedbu najboljih praksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da će se programi kohezijske politike u 2019. odvijati ustaljenom brzinom i ističe obvezu Parlamenta da za te programe osigura odgovarajuća sredstva; pozdravlja činjenicu da su sad imenovana gotovo sva upravljačka tijela za programe razdoblja 2014. – 2020.; ističe da su za neprihvatljiva kašnjenja u provedbi operativnih programa u velikoj mjeri odgovorna kašnjenja u imenovanju tih tijela; poziva države članice da osiguraju ubrzanje provedbe programa kako bi se nadoknadila kašnjenja i da u tom pogledu traže pomoć Komisije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prima na znanje izvješća o funkcioniranju regionalne i kohezijske politike u Uniji te gospodarske izazove s kojima su suočene regije koje zaostaju, u kojima se redovito ističu manjkavosti u pogledu učinkovitosti i rezultata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prima na znanje činjenicu da bi prijedlog Komisije omogućio postizanje cilja da se u 2019. ostvari potrošnja od 20 % proračuna na klimatska pitanja; međutim, žali što Komisija nije poduzela daljnje korake u vezi sa zahtjevom Parlamenta koji se odnosi na neutraliziranje manjka financijskih sredstava dodijeljenih tijekom prvih godina VFO-a; smatra taj prijedlog nedovoljnim jer bi sveukupno samo 19,3 % proračuna EU-a za razdoblje 2014. – 2020. bilo namijenjeno klimatskim mjerama, čime bi se spriječilo EU da ispuni svoj cilj za uključivanje najmanje 20 % za klimatske aktivnosti u razdoblju 2014. – 2020., čak i ako ponovno izdvoji samo 20 % proračuna za klimatsku zaštitu u 2020.; izražava žaljenje zbog toga što Komisija nije predstavila nacrte proračuna koji su u skladu s obvezama i ciljevima koje je Unija postavila u tom području u zaključcima Europskog vijeća od 7. – 8. veljače 2013.; smatra da je potrebno učiniti više putem razvoja akcijskog plana u okviru programa velikog potencijala, kao, na primjer, programa Obzor 2020., CEF-a, Europskog socijalnog fonda (ESF-a), Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP-a), Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR-a), Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR-a) ili programa LIFE+, jer je riječ o programima koji omogućavaju ulaganja u energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju; podsjeća na obrazložene kritike Revizorskog suda u pogledu metodologije koju upotrebljava Komisija te, u tom svjetlu, poziva na brza poboljšanja u tom području; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja obvezu Komisije u pogledu poboljšanja metodologije za praćenje bioraznolikosti; međutim, ne odobrava predloženo smanjenje ukupnog doprinosa zaštiti bioraznolikosti na 8,2 %, što je u suprotnosti s ciljem zaustavljanja i preokretanja gubitka usluga bioraznolikosti i ekosustava do 2020.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da su jamčenje sigurnosti građana Unije i rješavanje izazova migracije i izbjeglica i dalje dva glavna prioriteta Unije u 2019.; smatra da je ključno održavati rashode u tim područjima na razini primjerenoj potrebama koje proizlaze iz migracijske i izbjegličke krize na afričkom kontinentu, osobito u Sahelu, kao i u zemljama Levanta i na Sredozemnom moru; smatra da se potrebna solidarnost među državama članicama radi upravljanja migracijskim tokovima treba odražavati u proračunu EU-a, posebice nakon usvajanja revizije Dublinske uredbe; napominje da nacrt proračuna za 2019. odražava proračunske implikacije prijedloga Komisije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da se očekuje da će nekoliko važnih zakonodavnih inicijativa o kojima se pregovara ili koje su u ranoj fazi provedbe, kao što je revizija Dublinske uredbe, uspostava sustava ulaska/izlaska i europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju, ažuriranje Schengenskog informacijskog sustava i inicijativa za interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama, imati znatan učinak na proračun za 2019. i naglašava važnost odgovarajućeg financiranja kako bi se ispunio cilj Unije u tim područjima; potiče Komisiju da se uključi u otvoren, proaktivan dijalog s proračunskim tijelom u pogledu navedenih inicijativa, kako bi mu omogućila da po potrebi tijekom godišnjeg proračunskog postupka prilagodi dodjelu odobrenih sredstava, ne prejudicirajući pritom ishode aktualnih zakonodavnih postupaka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava žaljenje zbog prijedloga Komisije za financiranje drugog obroka Instrumenta za izbjeglice u Turskoj i naknadnog dogovora koji su države članice 29. lipnja 2018. postigle u Vijeću; podupire nastavak provedbe Instrumenta za izbjeglice u Turskoj, ali smatra da, u skladu s prijedlogom Komisije od 14. ožujka 2018., doprinos tom instrumentu iz proračuna EU-a treba iznositi jednu milijardu EUR, uzimajući u obzir da države članice doprinose dvije milijarde EUR putem bilateralnih doprinosa, kako bi se ostavio dostatan prostor u okviru posebnih instrumenata VFO-a za nepredviđene događaje u posljednjim dvjema godinama trenutačnog VFO-a, kao i za financiranje drugih prioriteta; također smatra da bi Instrument za izbjeglice u Turskoj trebalo financirati novim odobrenim sredstvima s obzirom na to da se radi o novoj inicijativi u okviru ovog VFO-a; izražava žaljenje zbog toga što, usprkos jasnom zahtjevu Parlamenta da bude u potpunosti uključen u proces odlučivanja u pogledu produljenja Instrumenta za izbjeglice u Turskoj, među ostalim kako bi se izbjeglo ponavljanje postupka njegove uspostave, zasad nisu održani pregovori o financiranju drugog obroka Instrumenta za izbjeglice u Turskoj između Parlamenta i Vijeća; obavješćuje države članice da Parlament ima pravo preuzeti svoju ulogu jedne grane proračunskog tijela Unije i to će i učiniti, kako je već prethodno najavljeno; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primjećuje da se nacrtom proračuna za 2019. ostavlja vrlo malo ili nimalo prostora u okviru gornjih granica VFO-a za naslove 1.a, 1.b, 3. i 4., što je posljedica ograničene fleksibilnosti trenutačnog VFO-a u smislu odgovaranja na nove izazove i uzimanja u obzir novih inicijativa; izražava svoju namjeru da se još više koristi tim odredbama o fleksibilnosti iz revidirane Uredbe o VFO-u u okviru postupka donošenja izmjena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | i dalje izražava zabrinutost zbog mogućeg ponovnog gomilanja nepodmirenih računa na kraju trenutačnog razdoblja VFO-a; primjećuje umjereno povećanje od 2,7 % u odobrenim sredstvima za plaćanja u proračunu za 2018., uglavnom zbog Fonda za azil, migracije i integraciju, Fonda za unutarnju sigurnost i Instrumenta za izbjeglice u Turskoj; primjećuje predloženu razliku od 19,3 milijarde EUR do gornje granice za plaćanja; poziva Komisiju da ostane oprezna u razvoju plaćanja kako bi omogućila proračunskom tijelu da poduzme potrebne mjere kako bi se pravodobno izbjegli neuobičajeni zaostaci; uvjeren je da je vjerodostojnost EU-a također povezana s njegovom sposobnošću da u svom proračunu osigura odgovarajuću razinu odobrenih sredstava za plaćanja kako bi mogao izvršavati svoje obveze; |
| --- | --- |

21.

Podnaslov 1.a – Konkurentnost za rast i zapošljavanje

| 22. | primjećuje da u odnosu na 2018. prijedlog Komisije za 2019. bilježi povećanje u obvezama u podnaslovu 1.a od 3,9 %, na 22 860 milijuna EUR; primjećuje da se veliki dio povećanja odnosi na Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe, velike infrastrukturne projekte i Erasmus+ jer su njihova odobrena sredstva za preuzimanje obveza porasla za 8,5 %, 36,4 %, 7,8 % i 10,4 %; međutim, naglašava da su ta povećanja uglavnom u skladu s financijskim programiranjem i stoga ne predstavljaju dodatno povećanje sredstava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća da su programi povezani s istraživanjem i inovacijama, kao što je Obzor 2020., ključni za stvaranje radnih mjesta i konkurentnosti diljem Europe; potiče Komisiju da to odrazi u svojim prioritetima; poziva na odgovarajuću razinu financiranja programa povezanih s istraživanjem i inovacijama; ističe da bi se posebice države članice koje se suočavaju s gospodarskim i financijskim poteškoćama trebale podupirati u ovom području; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da se nove inicijative tijekom posljednjih nekoliko godina, kao što su EFSU (I. i II.), Wifi4EU i EDIDP, financiraju nauštrb nekoliko programa u okviru podnaslova 1.a, na koje su ozbiljno utjecale preraspodjele sredstava, osobito programa Obzor 2020., CEF, Galileo, ITER, Copernicus i Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS); |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je Erasmus+ i dalje vodeći program za potporu mobilnosti mladih na svim razinama obrazovanja i strukovnog osposobljavanja te za poticanje mladih da sudjeluju u europskoj demokraciji; podsjeća na to da je potrebno poduzeti administrativne napore za povećanje pristupa programu Erasmus+ te da količina prihvatljivih zahtjeva uvelike premašuje trenutačni proračun; stoga smatra da omotnica za Erasmus+ treba zadovoljiti potražnju za ovim programom, posebice u vezi s cjeloživotnim učenjem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa zabrinutošću prima na znanje rasprave o financiranju Europskih snaga solidarnosti koje potvrđuju strah Parlamenta da bi nove inicijative mogle doći na štetu postojećih učinkovitih programa; sa zabrinutošću napominje presedan utvrđen u postupku trijaloga, u kojemu se ne pružaju jasne informacije o izvorima financiranja inicijative te se dodatna pojašnjenja ostavljaju za godišnji proračunski postupak; očekuje od Komisije da provede sporazum na način koji u potpunosti odražava rasprave u okviru trijaloga i duhu sporazuma; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja činjenicu da su sporazumom postignutim o financiranju EDIDP-a predviđeni mnogo manji rezovi za programe u okviru podnaslova 1.a od onih koje je prvotno predložila Komisija; međutim, izražava zabrinutost zbog toga što Vijeće stavlja veći naglasak na poštovanje gornjih granica nego na pružanje dostatnih sredstava za visoke prioritete koje je samo utvrdilo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja činjenicu da je iznos od 500 milijuna EUR dodijeljen EDIDP-u za 2019. i 2020.; napominje da, prema procjenama EPRS-a, nedostatak suradnje između nacionalnih industrija u tom području godišnje stoji EU 10 milijardi EUR; smatra da je obrana jasan primjer postizanja veće učinkovitosti prijenosom određenih kompetencija i djelovanja koje trenutačno provode države članice te odgovarajućih odobrenih sredstava EU-u; naglašava da bi to rezultiralo prikazivanjem europske dodane vrijednosti i omogućilo ograničavanje cjelokupnog opterećenja javne potrošnje u EU-u; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja prijedlog za osnivanje Europskog zajedničkog poduzeća za računalstvo visokih performansi, koje će promicati najnovije računalstvo visokih performansi, a podatkovna infrastruktura poduprijet će razvoj njegovih tehnologija i primjene u brojnim područjima, od čega će koristi imati znanstvenici, industrija i javni sektor; |
| --- | --- |

29.

Podnaslov 1.b – Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

| 30. | prima na znanje da ukupan iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za podnaslov 1.b iznosi 57 113,4 milijuna EUR, što predstavlja povećanje od 2,8 % u odnosu na proračun za 2018.; nadalje, prima na znanje da je predloženi iznos od 47 050,8 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja za 1,1 % veći nego 2018.; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja činjenicu da provedba programa za razdoblje 2014. – 2020. uzima maha i ponavlja da se u budućnosti mora izbjegavati svako pretjerano gomilanje neplaćenih računa; također pozdravlja činjenicu da je sada imenovana velika većina nacionalnih upravljačkih tijela; poziva Komisiju i države članice da riješe sva otvorena pitanja kako bi se provedba odvijala neometano; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća na to da su kao rezultat revidiranih prognoza država članica izmjenom proračuna br. 6/2017 smanjena odobrena sredstva za plaćanja u podnaslovu 1.b za 5,9 milijardi EUR; iskreno se nada da su i nacionalna tijela i Komisija bolje procijenili svoje potrebe za plaćanjima u proračunu za 2019. i da će predložena razina odobrenih sredstava za plaćanja biti u cijelosti izvršena; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da bi se u doba brzog tehnološkog razvoja, uključujući u područjima kao što je umjetna inteligencija, podjela između regija koje se brzo razvijaju i onih koje zaostaju mogla povećati ako se učinak strukturnih fondova ne poboljša uvjetima u pogledu učinkovitosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prima na znanje prijedlog Komisije o nastavku financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih i prima na znanje predloženu mobilizaciju 233,3 milijuna EUR iz ukupne razlike za obveze; podsjeća da bi se svako povećanje sredstava dodijeljenih posebno za Inicijativu za zapošljavanje mladih trebalo uskladiti s odgovarajućim iznosima iz ESF-a; podsjeća na obvezu koju je preuzela Komisija tijekom mirenja u proračunskom postupku za 2018. da će brzo predstaviti reviziju Uredbe o zajedničkim odredbama, kako bi uključila povećanje iz 2018. za Inicijativu za zapošljavanje mladih; ističe da Komisija nije ispunila svoju obvezu te zahtijeva detaljno objašnjenje razloga zbog kojih je došlo do kašnjenja u predstavljanju revizije Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obvezuje se na hitno donošenje novog zakonodavstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih i ESF kako bi se olakšalo ambiciozno povećanje odobrenih sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih za 2019. bez ugrožavanja drugih programa koji se provode u okviru ESF-a u državama članicama, potencijalno tako da se države članice rastereti od njihove obveze izdvajanja odobrenih sredstava namijenjenih za zapošljavanje mladih u visini sredstava koja se izdvajaju iz ESF-a, pod strogim uvjetom da predložene izmjene ne omoguće državama članicama da budu izuzete iz financijskih obveza koje su već preuzele u tom području niti da podrazumijevaju opće smanjenje odobrenih proračunskih sredstava EU-a namijenjenih borbi protiv nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

35.

Naslov 2. – Održivi rast: prirodni resursi

| 36. | prima na znanje da je za naslov 2. predloženo 59 991,1 milijuna EUR u obvezama (+1,2 % u odnosu na 2018.) i 57 790,4 milijuna EUR u plaćanjima (3 %); prima na znanje da je rashod EFJP-a za 2019. procijenjen na 44 162,5 milijuna EUR, što je manje nego u proračunu za 2018. (za - 547,9 milijuna EUR); |
| --- | --- |

36.

| 37. | prima na znanje da je Komisija u okviru naslova 2 ostavila razliku do gornje granice u iznosu od 344,9 milijuna EUR; ističe da bi sve veće nestabilnosti na poljoprivrednim tržištima, poput nestabilnosti do koje je dovela ruska zabrana, mogle opravdati pribjegavanje toj razlici; poziva Komisiju da se pobrine da utvrđena razlika bude dovoljna za rješavanje mogućih kriza; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prima na znanje da se neke mjere povezane s ruskom zabranom i uključene u proračun za 2018. neće produljiti (npr. za voće i povrće za koje je stanje na tržištu i dalje teško), dok su tržišne poteškoće i dalje prisutne u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda; iščekuje da Komisija u listopadu pošalje pismo izmjene koje bi se trebalo temeljiti na ažuriranim informacijama o financiranju EFJP-a kako bi se mogle provjeriti stvarne potrebe poljoprivrednog sektora; naglašava da su slučajevi u kojima je potrebna tržišna intervencija u okviru EFJP-a i dalje ograničeni i da predstavljaju samo razmjerno mali dio EFJP-a (oko 5,9 %); |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da je dio rješenja u borbi protiv nezaposlenosti mladih u pružanju odgovarajuće potpore mladim ljudima u ruralnim područjima; žali što Komisija nije predložila povećanje proračunske linije za mlade poljoprivrednike; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da se provedba EFPR-a ubrzava i da bi se trebala odvijati ustaljenom brzinom u 2019., nakon sporog pokretanja na početku programskog razdoblja; pozdravlja povećanje obveza za program LIFE+ (+6 %) u skladu s financijskim programiranjem; prima na znanje da će Europska agencija za okoliš (EEA) preuzeti dodatne odgovornosti u razdoblju 2019. – 2020. za praćenje i izvješćivanje o stanju okoliša, kao i za provjere emisija CO2 iz teških teretnih vozila; |
| --- | --- |

40.

Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo

| 41. | prima na znanje da se za naslov 3. predlaže ukupno 3 728,5 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, što predstavlja povećanje od 6,7 % u odnosu na 2018. te ukupno 3 486,4 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje, odnosno povećanje od 17 % u odnosu na prošlogodišnje prijedloge; međutim, naglašava da ta povećanja slijede nakon godina smanjivanja razine financiranja i da ukupno financiranje za različita ključna područja, kao što su migracije, upravljanje granicama i unutarnja sigurnost, i dalje predstavlja samo 2,3 % ukupne predložene potrošnje EU-a u 2019.; dovodi u pitanje predloženi iznos od 281,2 milijuna EUR u obvezama za potporu zakonite migracije u Uniju i promicanje učinkovite integracije državljana trećih zemalja te poboljšanje pravednih i učinkovitih strategija povratka, što predstavlja smanjenje od 14,4 % za 2018.; poziva Komisiju da dodatno objasni razloge tog smanjenja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prima na znanje da su već četvrtu godinu zaredom sve razlike do gornje granice u okviru naslova 3. iskorištene, što dokazuje da proračun EU-a u ovom trenutku nije dostatan da se nosi s razmjerima i dubinom trenutačnih migracijskih i sigurnosnih izazova s kojima se Unija suočava; pozdravlja u tom pogledu prijedlog mobilizacije instrumenta fleksibilnosti u iznosu od 927,5 milijuna EUR za odobrena sredstva za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

42.

| 43. | očekuje da će pritisak na sustave migracija i azila nekih država članica, kao i na njihove granice, ostati visok u 2019. i potiče Uniju da ostane na oprezu u pogledu svih budućih, nepredvidljivih potreba u tim područjima; u tom pogledu poziva na jačanje sredstava za nadzor na vanjskim granicama i, u tom kontekstu, na dostatno financiranje i zapošljavanje osoblja u pogledu agencija koje se bave tim pitanjima te ponovno potvrđuje da je hvatanje u koštac s temeljnim uzrocima migracijske i izbjegličke krize dugoročno održivo rješenje, zajedno sa stabilizacijom susjedstva EU-a te da su ulaganja u zemlje porijekla migranata i izbjeglica ključ za ostvarenje tog cilja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja zahtjev Europskog vijeća od 28. lipnja 2018. da se za Frontex izdvoji više sredstava i proširi mu se mandat u cilju njegova dodatnog jačanja; poziva na pružanje dodatnih informacija o tome koliko će članova osoblja poslati države članice, a koliko će ih trebati izravno zaposliti sama agencija; poziva Komisiju da u skladu s tim prilagodi svoj nacrt proračuna u jesenskom pismu izmjene; također pozdravlja dodjeljivanje dodatnih 45, 6 milijuna eura za potporu Grčkoj i Španjolskoj u upravljanju priljevom migranata koji dolaze na njihovo područje; naglašava da učinkovita kontrola na granicama mora biti popraćena odgovarajućom skrbi za migrante koji dolaze |
| --- | --- |

44.

| 45. | prima na znanje da instrument za pružanje hitne humanitarne pomoći unutar Unije ističe u ožujku 2019.; poziva Komisiju da u kontekstu neprekidnih humanitarnih potreba izbjeglica i tražitelja azila u određenim državama članicama procijeni bi li ponovna aktivacija i nadopuna tog instrumenta bila prikladna; naglašava potrebu za većom solidarnošću prema onim zemljama u kojima su koncentrirani dolasci i tražitelji azila; u međuvremenu naglašava važnost stalne raspoloživosti financiranja u obliku mehanizama hitne pomoći iz AMIF-a, posebice za stalnu potporu Grčkoj; smatra da bi se financijska potpora trebala pružiti i Italiji; stoga poziva Komisiju da iznese razloge koji su je doveli do odluke da ne iznese te prijedloge; podsjeća na to da je Italija jedina država članica u kojoj većina stanovništva smatra da nisu imali koristi od članstva u Europskoj uniji; žali zbog velikog smanjenja odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za drugu komponentu AMIF-a koja se odnosi na „potporu zakonitim migracijama u Uniju i promicanje učinkovite integracije državljana trećih zemalja i unaprjeđenje pravednih i učinkovitih strategija povratka”; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da bi se u kontekstu širokog raspona izazova u pogledu sigurnosti, uključujući promjenjive oblike radikalizacije, kibernetičkog kriminala, nasilja i terorizma koji nadmašuju kapacitete pojedinih država članica za suočavanje s njima, proračunom EU-a trebala poticati suradnja u pogledu pitanja povezanih sa sigurnošću, uz pomoć afirmiranih agencija EU-a; u tom kontekstu dovodi u pitanje može li se ovaj sigurnosni kontekst visokog rizika uskladiti s predloženim znatnim smanjenjem odobrenih sredstava za preuzimanje obveza (-26,6 %) za ISF; naglašava da je potrošnja u tom području učinkovita samo ako se uklone prepreke suradnji unutar Europe i ciljano dijeljenje informacija primjenjujući pritom svu relevantnu zaštitu podataka u skladu sa zakonodavstvom EU-a; žali što Komisija još nije iznijela prijedlog kojim bi se na razini EU-a izrazila financijska solidarnost sa žrtvama terorističkih djela i njihovim obiteljima te poziva Komisiju da učini sve potrebno kako bi se zajamčila brza provedba takve potpore; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prima na znanje predloženu reviziju pravne osnove Mehanizma Unije za civilnu zaštitu za koju se očekuje da će, nakon što se donese, imati velik učinak na proračun u posljednjim dvjema godinama VFO-a, kada će samo naslov 3. obuhvaćati trošak od 256,9 milijuna EUR; ustraje na tome da je logično da se ta znatna ažuriranja ključnih politika Unije trebaju financirati novim i dodatnim sredstvima; upozorava na opasnost uporabe preraspodjela koje su jasno na štetu drugih vrijednih i učinkovitih politika i programa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno potvrđuje snažnu potporu Parlamenta za programe Unije u području kulture, pravosuđa, temeljnih prava i građanstva; pozdravlja predloženo povećanje sredstava za program Kreativna Europa; nadalje, ustraje na dodjeli dostatnih sredstava za program Europa za građane i europsku građansku inicijativu, osobito uoči europskih izbora; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća na potporu Parlamenta programima za prava, jednakost, građanstvo i pravdu; naglašava da EU treba zadržati svoju obvezu u pogledu osnaživanja prava žena i pripadnika zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za program Hrana i hrana za životinje, čime bi se Uniji omogućilo učinkovito upravljanje pojavama ozbiljnih životinjskih bolesti i biljnih nametnika, uključujući nedavnu epidemiju influence ptica koja je prethodnih godina pogodila nekoliko država članica; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da pruži odgovarajuće proračunsko financiranje kako bi se podigla razina osviještenosti o izborima za Europski parlament 2019. i povećala učinkovitost medijske pokrivenosti tih izbora, a posebno radi promicanja znanja o vodećim kandidatima za mjesto predsjednika Komisije, tzv. Spitzenkandidatima; |
| --- | --- |

51.

Naslov 4. – Globalna Europa

| 52. | prima na znanje ukupno povećanje predloženih financijskih sredstava u naslovu 4 koja iznose 11 384,2 milijuna EUR (+13,1 % u usporedbi s proračunom za 2018.) u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; prima na znanje da je to povećanje prvenstveno povezano s financiranjem drugog obroka Instrumenta za izbjeglice u Turskoj za koji Komisija predlaže mobilizaciju ukupne razlike za obveze (1 116,2 milijuna EUR); prima na znanje da bi ovaj prijedlog rezultirao nedostatkom razlike do gornje granice za naslov 4.; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice da pruže veće doprinose uzajamnom fondu za Afriku, fondu Madad, te Europskom fondu za održivi razvoj, kako bi se poduprla stabilizacija u regijama pogođenima krizom, pružila pomoć izbjeglicama i potaknuo društveni i gospodarski razvoj afričkog kontinenta te zemalja europskog susjedstva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | i dalje je uvjeren da izazovi s kojima se EU susreće u vanjskom djelovanju iziskuju održivo financiranje koje nadilazi trenutačan iznos za naslov 4.; ustraje u tome da bi nove inicijative trebalo financirati novim odobrenim sredstvima te da bi u potpunosti trebalo iskoristiti sve mogućnosti za fleksibilnost; međutim, protivi se predloženom financiranju proširenja Instrumenta za izbjeglice u Turskoj te povezanom dogovoru postignutom u Vijeću 29. lipnja 2018. jer bi znatno ograničili mogućnosti financiranja drugih prioritetnih područja u okviru naslova 4. i ključnu ulogu proračuna EU-a u dopiranju do potrebitih ljudi i promicanju temeljnih vrijednosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja povećanja koja su usmjerena na projekte koji se odnose na migracije i povezani su sa središnjom sredozemnom rutom, kao i umjereno povećanje dijela Europskog instrumenta za susjedstvo namijenjenog istočnim susjedima te preraspodjelu prioriteta u okviru Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za Bliski istok; poziva na dodjelu dostatnih financijskih sredstva Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) kako bi se osigurala stalna potpora za palestinske izbjeglice u regiji, u svjetlu nedavne odluke SAD-a o povlačenju svojeg doprinosa toj Agenciji; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja povećanu potporu za regionalno djelovanje na zapadnom Balkanu; međutim, smatra da je potrebno dodatno povećati potporu za političke reforme; žali zbog povećanja potpore za političke reforme u Turskoj (IPA II) i preispituje njihovu usklađenost s odlukom proračunskog tijela da smanji odobrena sredstva ove linije za trenutačnu proračunsku godinu; ponavlja svoje stajalište u kontekstu kojeg je pozvao da se fondovi namijenjeni turskim vlastima u okviru IPA II uvjetuju poboljšanjima u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; poziva na to da se odobrena sredstva u ovoj liniji, ako se u tom području ne ostvari nikakav napredak i imajući na umu ograničen prostor za djelovanje, većinom preusmjere na dionike civilnog društva u cilju provedbe mjera kojima se podupiru ciljevi povezani s vladavinom prava, demokracijom, ljudskim pravima i slobodom medija; podupire ukupni silazni trend u pogledu potpore političkih reformi u dodjeli sredstava Turskoj; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe primjetno smanjenje iznosa u proračunu za 2019. namijenjenog Jamstvenom fondu za vanjska djelovanja kojim upravlja Europska investicijska banka (EIB), kao i znatno smanjenje planiranog iznosa bespovratnih sredstava za makrofinancijsku pomoć (MFP), zbog manje količine nepodmirenih zajmova EIB-a nego što je prethodno procijenjeno, kao i zbog niže stope isplate zajmova MFP-a u usporedbi s posljednjim financijskim programiranjem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponovno potvrđuje da potpuno podržava obveze koje je EU preuzeo na konferencijama u Bruxellesu o potpori Siriji, kojima su potvrđena ranije dana obećanja; slaže se s dodatnim financiranjem Europskog instrumenta za susjedstvo i Instrumenta za humanitarnu pomoć u iznosu od 120 milijuna EUR za svaki od tih instrumenata kako bi se ispunila ta obveza u 2019.; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponavlja svoju potporu za dodjelu odgovarajućih financijskih sredstava za stratešku komunikaciju EU-a, u cilju borbe protiv kampanja dezinformiranja i kibernapada, kao i za promicanje objektivne slike Unije izvan njezinih granica; |
| --- | --- |

59.

Naslov 5. – Administracija

| 60. | prima na znanje povećanje rashoda u naslovu 5 za 3,0 % u odnosu na proračun za 2018. koji iznosi 9 956,9 milijuna EUR (+ 291,4 milijuna EUR) u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; prima na znanje da je kao u slučaju prethodne proračunske aktivnosti povećanje uglavnom potaknuto razvojem mirovina (+ 116,7 milijuna EUR), koje predstavljaju 20,2 % rashoda u naslovu 5.; primjećuje da udio administrativnih rashoda u nacrtu proračuna ostaje nepromijenjen, odnosno na razini od 6,0 % u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

60.

| 61. | priznaje napore koje je Komisija poduzela kako bi u vlastiti proračun uključila sve mogućnosti za uštedu i racionalizaciju u vezi s rashodima koji se ne odnose na plaće; prima na znanje da su za razvoj rashoda Komisije (+2,0 %) uglavnom odgovorni automatska prilagodba rashoda za plaće i ugovorne obveze; nadalje, prima na znanje unutarnju preraspodjelu osoblja koju je Komisija poduzela kako bi ispunila svoje nove prioritete; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prima na znanje da stvarna razlika do gornje granice iznosi 575,2 milijuna EUR nakon prijeboja 253,9 milijuna EUR u 2018. za korištenje pričuve za nepredviđene izdatke; smatra da je razlika nominalno važna te da ona odražava napore koje je Komisija poduzela, osobito kako bi zamrznula povećanje rashoda koji se ne odnose na plaće; smatra da bi dodatni napori za stabilizaciju ili smanjenje administrativnih rashoda Komisije mogli dovesti do odgađanja važnih ulaganja ili ugrožavanja pravilnog funkcioniranja administracije; |
| --- | --- |

62.

Pilot-projekti – pripremna djelovanja

| 63. | naglašava da su pilot-projekti i pripremna djelovanja važni kao sredstva za formuliranje političkih prioriteta i uvođenje novih inicijativa koje bi se mogle pretvoriti u trajne aktivnosti i programe EU-a; namjerava nastaviti s utvrđivanjem uravnoteženoga paketa pilot-projekata i pripremnih djelovanja, koji odražavaju političke prioritete Parlamenta i uzimaju u obzir odgovarajuću i pravodobnu prethodnu procjenu Komisije; napominje da je u aktualnom prijedlogu razlika za neke naslove ograničena, ili čak i ne postoji, te namjerava istražiti načine da se nađe mjesta za moguće pilot-projekte i pripremna djelovanja na način koji nije štetan za druge političke prioritete; |
| --- | --- |

63.

Agencije

| 64. | prima na znanje ukupno povećanje u nacrtu proračuna za 2019. sredstava za decentralizirane agencije od 10.8 % (ne uzimajući u obzir namjenske prihode) i 259 novih radnih mjesta; pozdravlja činjenicu da se u većini agencija povećava njihov vlastiti proračun dok se doprinos EU-a smanjuje; u tom pogledu napominje da Parlament trenutačno ispituje mogućnosti daljnjeg proširivanja financiranja decentraliziranih agencija iz naknada; sa zadovoljstvom napominje da se agencijama s „novim zadaćama” (ESMA, eu-LISA i FRONTEX) jamči znatno povećanje dodijeljenih sredstava i plana radnih mjesta za osoblje; poziva na pružanje dodatne financijske potpore agencijama koje se bave migracijskim i sigurnosnim pitanjima; smatra da bi Europol i Eurojust trebali biti dodatno pojačani te da bi EASO trebao primiti odgovarajuća sredstva za svoju preobrazbu u Europsku agenciju za azil; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ponavlja svoje stajalište da je ciljano smanjenje broja zaposlenika za 5 % uspješno ostvareno i naglašava da, s obzirom na brzu reviziju predmeta Europskog revizorskog suda, ova praksa nije nužno postigla očekivane rezultate; smatra da je potrebno pojedinačno procjenjivati decentralizirane agencije; pozdravlja to što su sve institucije prihvatile preporuke međuinstitucijske radne skupine; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja osnivanje dvaju novih tijela EU-a koja će se smatrati decentraliziranim agencijama, a to su Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA); prima na znanje da su odobrena sredstva za ELA-u stavljena u rezervu do finalizacije zakonodavnog postupka; prima na znanje da EPPO ima sjedište u Luksemburgu i traži od njega da dvama ograncima proračunskog tijela podnese sve informacije o svojoj politici upravljanja svojim zgradama u skladu s Financijskom uredbom; smatra da se nove agencije moraju osnovati dodjelom novih sredstava i stvaranjem novih radih mjesta, istodobno izbjegavajući sve vrste preraspodjele osim ako je jasno dokazano da su određene aktivnosti u cijelosti prenesene iz Komisije ili drugih postojećih tijela, kao što je Eurojust, u nove agencije; napominje da je Eurojust, u bliskoj suradnji s EPPO-om, i dalje nadležan za slučajeve povezane s financijskim interesima Unije, uz potpunu uključenost u osiguranje operativne potpore državama članicama u borbi protiv organiziranog kriminala, terorizma, kibernetičkog kriminala i krijumčarenja migranata; podsjeća na odredbe utvrđene u zajedničkom pristupu za novoosnovane decentralizirane agencije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | očekuje da se pregovori o proračunu za 2019. temelje na načelu da se obje grane proračunskog tijela obvežu na pravodoban početak pregovora u najranijoj mogućoj fazi i da u potpunosti iskoriste čitavo razdoblje mirenja te pritom osiguraju razinu zastupljenosti koja jamči istinski politički dijalog; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL L 163, 24.6.2017., str. 1.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0089.

---

PRILOG

ZAJEDNIČKA IZJAVA O DATUMIMA ZA PRORAČUNSKI POSTUPAK I NAČINIMA FUNKCIONIRANJA ODBORA ZA MIRENJE U 2018.

| A. | U skladu s dijelom A. Priloga Međuinstitucionalnom sporazumu između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, Europski parlament, Vijeće i Komisija dogovorili su sljedeće ključne datume za proračunski postupak za 2019.:






  1. | Komisija će nastojati predstaviti izjavu o procjenama za 2019. do kraja svibnja. |
| --- | --- | --- |

A.

U skladu s dijelom A. Priloga Međuinstitucionalnom sporazumu između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, Europski parlament, Vijeće i Komisija dogovorili su sljedeće ključne datume za proračunski postupak za 2019.:

1.

Komisija će nastojati predstaviti izjavu o procjenama za 2019. do kraja svibnja.

| 2. | Sazvat će se trijalog 12. srpnja ujutro prije usvajanja stajališta Vijeća. |
| --- | --- |

2.

Sazvat će se trijalog 12. srpnja ujutro prije usvajanja stajališta Vijeća.

| 3. | Vijeće će nastojati usvojiti svoje stajalište i poslati ga Europskom parlamentu do 37. tjedna (treći tjedan u rujnu) kako bi se omogućio pravovremeni dogovor s Europskim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

Vijeće će nastojati usvojiti svoje stajalište i poslati ga Europskom parlamentu do 37. tjedna (treći tjedan u rujnu) kako bi se omogućio pravovremeni dogovor s Europskim parlamentom.

| 4. | Odbor za proračune Europskog parlamenta nastojat će glasovati o izmjenama stajališta Vijeća najkasnije do kraja 41. tjedna (sredina listopada). |
| --- | --- |

4.

Odbor za proračune Europskog parlamenta nastojat će glasovati o izmjenama stajališta Vijeća najkasnije do kraja 41. tjedna (sredina listopada).

| 5. | Trijalog će se sazvati 18. listopada ujutro prije čitanja Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

5.

Trijalog će se sazvati 18. listopada ujutro prije čitanja Europskog parlamenta;

| 6. | Na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta u 43. tjednu glasovat će se o njegovom čitanju (plenarna sjednica 22. – 25. listopada); |
| --- | --- |

6.

Na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta u 43. tjednu glasovat će se o njegovom čitanju (plenarna sjednica 22. – 25. listopada);

| 7. | Razdoblje mirenja počinje 30. listopada. U skladu s odredbama članka 314. stavka 4. točke (c) UFEU-a, razdoblje raspoloživo za mirenje ističe 19. studenog 2018.; |
| --- | --- |

7.

Razdoblje mirenja počinje 30. listopada. U skladu s odredbama članka 314. stavka 4. točke (c) UFEU-a, razdoblje raspoloživo za mirenje ističe 19. studenog 2018.;

| 8. | Odbor za mirenje sastat će se ujutro 7. studenoga u prostorima Europskog parlamenta i 16. studenoga u prostorima Vijeća i može se ponovno sastati po potrebi; Sjednice Odbora za mirenje pripremit će se u okviru jednog ili više trijaloga. Trijalog je planiran za 7. studenog ujutro. Dodatni trijalozi mogu se sazvati tijekom razdoblja mirenja u trajanju od 21 dan, uključujući 14. studenog u Strasbourgu. |
| --- | --- |

8.

Odbor za mirenje sastat će se ujutro 7. studenoga u prostorima Europskog parlamenta i 16. studenoga u prostorima Vijeća i može se ponovno sastati po potrebi; Sjednice Odbora za mirenje pripremit će se u okviru jednog ili više trijaloga. Trijalog je planiran za 7. studenog ujutro. Dodatni trijalozi mogu se sazvati tijekom razdoblja mirenja u trajanju od 21 dan, uključujući 14. studenog u Strasbourgu.

| B. | Načini funkcioniranja Odbora za mirenje navedeni su u dijelu E priloga gore spomenutom međuinstitucionalnom sporazumu. |
| --- | --- |

B.

Načini funkcioniranja Odbora za mirenje navedeni su u dijelu E priloga gore spomenutom međuinstitucionalnom sporazumu.

---