# Úradný vestník C 134/2020

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 134 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6324. apríla 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 134

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6324. apríla 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Parlamentné zhromaždenie Euronest |
| 2020/C 134/01 | Uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest o Parlamentnom dohľade ako nástroji na posilnenie demokracie, zodpovednosti a efektívnosti štátnych inštitúcií v krajinách Východného partnerstva | 1 |
| 2020/C 134/02 | Uznesenie o uľahčení digitalizácie s cieľom zlepšiť účinnosť a stimulovať hospodársky rast v krajinách EÚ a krajinách Východného partnerstva | 7 |
| 2020/C 134/03 | Uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest o solidarite a aproximácii v sektore energetiky – smerom k progresívnemu regulačnému rámcu | 11 |
| 2020/C 134/04 | Uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest o inováciách v oblasti vzdelávania a reforiem v oblasti vzdelávania v EÚ a krajinách Východného partnerstva: výzvy a príležitosti | 16 |
| 2020/C 134/05 | Uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest o budúcnosti stratégie Trio Plus 2030: budovanie budúcnosti Východného partnerstva | 22 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Parlamentné zhromaždenie Euronest

2020/C 134/01

Uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest o Parlamentnom dohľade ako nástroji na posilnenie demokracie, zodpovednosti a efektívnosti štátnych inštitúcií v krajinách Východného partnerstva

1

2020/C 134/02

Uznesenie o uľahčení digitalizácie s cieľom zlepšiť účinnosť a stimulovať hospodársky rast v krajinách EÚ a krajinách Východného partnerstva

7

2020/C 134/03

Uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest o solidarite a aproximácii v sektore energetiky – smerom k progresívnemu regulačnému rámcu

11

2020/C 134/04

Uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest o inováciách v oblasti vzdelávania a reforiem v oblasti vzdelávania v EÚ a krajinách Východného partnerstva: výzvy a príležitosti

16

2020/C 134/05

Uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest o budúcnosti stratégie Trio Plus 2030: budovanie budúcnosti Východného partnerstva

22

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Parlamentné zhromaždenie Euronest

| 24.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 134/1

---

UZNESENIE

Parlamentného zhromaždenia Euronest o Parlamentnom dohľade ako nástroji na posilnenie demokracie, zodpovednosti a efektívnosti štátnych inštitúcií v krajinách Východného partnerstva

(2020/C 134/01)

PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE EURONEST,

| — | so zreteľom na zakladajúcu listinu Parlamentného zhromaždenia Euronest z 3. mája 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zakladajúcu listinu Parlamentného zhromaždenia Euronest z 3. mája 2011,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva, ktorý sa uskutočnil 24. novembra 2017 v Bruseli, a na svoje predchádzajúce vyhlásenia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva, ktorý sa uskutočnil 24. novembra 2017 v Bruseli, a na svoje predchádzajúce vyhlásenia,

| — | so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ z júna 2016 s názvom „Spoločná vízia, spoločný postup: Silnejšia Európa“ a správy o jej vykonávaní z roku 1 (2016) a z roku 2 (2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ z júna 2016 s názvom „Spoločná vízia, spoločný postup: Silnejšia Európa“ a správy o jej vykonávaní z roku 1 (2016) a z roku 2 (2017),

| — | so zreteľom na spoločný pracovný dokument Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z 9. júna 2017 s názvom „Východné partnerstvo – 20 cieľov do roku 2020: Zameranie sa na kľúčové priority a konkrétne výsledky“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný pracovný dokument Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z 9. júna 2017 s názvom „Východné partnerstvo – 20 cieľov do roku 2020: Zameranie sa na kľúčové priority a konkrétne výsledky“,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júla 2015 o revízii európskej susedskej politiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júla 2015 o revízii európskej susedskej politiky,

| — | so zreteľom na správu Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčky Komisie z 18. mája 2017 o preskúmaní vykonávania Európskej susedskej politiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčky Komisie z 18. mája 2017 o preskúmaní vykonávania Európskej susedskej politiky,

| — | so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť z 15. novembra 2017 o Východnom partnerstve v rámci príprav na samit v novembri 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť z 15. novembra 2017 o Východnom partnerstve v rámci príprav na samit v novembri 2017,

| — | so zreteľom na uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest z 3. apríla 2012 o posilnení občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva vrátane otázky spolupráce medzi vládou a občianskou spoločnosťou a otázky reforiem zameraných na posilnenie postavenia občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Parlamentného zhromaždenia Euronest z 3. apríla 2012 o posilnení občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva vrátane otázky spolupráce medzi vládou a občianskou spoločnosťou a otázky reforiem zameraných na posilnenie postavenia občianskej spoločnosti,

| — | so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej,

| — | so zreteľom na Dohodu o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi Európskou úniou a Arménskom; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi Európskou úniou a Arménskom;

| A. | keďže účinný parlamentný dohľad, ktorý je v súlade so zásadami právneho štátu, predstavuje pilier dobre fungujúcej demokracie a zohráva významnú úlohu pri demokratickej správe tým, že pomáha zvyšovať kvalitu politík, programov a postupov výkonných orgánov, pričom zvyšuje legitimitu týchto politík; |
| --- | --- |

A.

keďže účinný parlamentný dohľad, ktorý je v súlade so zásadami právneho štátu, predstavuje pilier dobre fungujúcej demokracie a zohráva významnú úlohu pri demokratickej správe tým, že pomáha zvyšovať kvalitu politík, programov a postupov výkonných orgánov, pričom zvyšuje legitimitu týchto politík;

| B. | keďže posilňovanie kapacity parlamentov krajín Východného partnerstva na vykonávanie účinného dohľadu má zásadný význam a Európska komisia by ho mala podporovať; |
| --- | --- |

B.

keďže posilňovanie kapacity parlamentov krajín Východného partnerstva na vykonávanie účinného dohľadu má zásadný význam a Európska komisia by ho mala podporovať;

| C. | keďže v rámci každého politického systému, v ktorom sa skutočne uplatňuje zásada deľby moci, parlament, okrem legislatívnych a rozpočtových právomocí, vykonáva aj celkový dohľad a kontrolu výkonných orgánov; |
| --- | --- |

C.

keďže v rámci každého politického systému, v ktorom sa skutočne uplatňuje zásada deľby moci, parlament, okrem legislatívnych a rozpočtových právomocí, vykonáva aj celkový dohľad a kontrolu výkonných orgánov;

| D. | keďže právomoci v rámci parlamentného dohľadu sa vzťahujú na všetky politiky a politické kroky vlády a jej agentúr a neobmedzujú sa len na vykonávanie právnych predpisov a rozpočtu výkonnými orgánmi (kontrola rozpočtu); |
| --- | --- |

D.

keďže právomoci v rámci parlamentného dohľadu sa vzťahujú na všetky politiky a politické kroky vlády a jej agentúr a neobmedzujú sa len na vykonávanie právnych predpisov a rozpočtu výkonnými orgánmi (kontrola rozpočtu);

| E. | keďže nezávislosť súdnictva je ďalším dôležitým pilierom fungujúcej demokracie; |
| --- | --- |

E.

keďže nezávislosť súdnictva je ďalším dôležitým pilierom fungujúcej demokracie;

| F. | keďže sa vo všeobecnosti rozlišujú tri politické systémy, a to prezidentský typ politického systému, parlamentný typ politického systému a poloprezidentský alebo poloparlamentný typ politického systému; |
| --- | --- |

F.

keďže sa vo všeobecnosti rozlišujú tri politické systémy, a to prezidentský typ politického systému, parlamentný typ politického systému a poloprezidentský alebo poloparlamentný typ politického systému;

| G. | keďže okrem plenárnych zasadnutí sa zavádzajú parlamentné výbory, ktoré pripravujú celkový plán práce inštitúcií a zaručujú účinný každodenný dohľad nad vládou a jej politikami a činnosťami; |
| --- | --- |

G.

keďže okrem plenárnych zasadnutí sa zavádzajú parlamentné výbory, ktoré pripravujú celkový plán práce inštitúcií a zaručujú účinný každodenný dohľad nad vládou a jej politikami a činnosťami;

| H. | keďže sa nezávislý, neobmedzený a dobre fungujúci parlament, ktorý disponuje všetkými ústavnými právomocami vrátane slobody vykonávať skutočnú kontrolu nad vládou a jej agentúrami, stáva kľúčovou inštitúciou na upevnenie zásady právneho štátu vrátane účinného boja proti korupcii v záujme ukončenia beztrestnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže sa nezávislý, neobmedzený a dobre fungujúci parlament, ktorý disponuje všetkými ústavnými právomocami vrátane slobody vykonávať skutočnú kontrolu nad vládou a jej agentúrami, stáva kľúčovou inštitúciou na upevnenie zásady právneho štátu vrátane účinného boja proti korupcii v záujme ukončenia beztrestnosti;

| I. | keďže organizácie občianskej spoločnosti, médiá a inštitúcie pôsobiace v oblasti ľudských práv poskytujú vstupy pre parlamentný dohľad prostredníctvom hodnotení, skúmaní a pozorovaní štátnych inštitúcií a ich činností; |
| --- | --- |

I.

keďže organizácie občianskej spoločnosti, médiá a inštitúcie pôsobiace v oblasti ľudských práv poskytujú vstupy pre parlamentný dohľad prostredníctvom hodnotení, skúmaní a pozorovaní štátnych inštitúcií a ich činností;

| J. | keďže slobodné nezávislé médiá a slobodná, dostatočne financovaná a efektívne štruktúrovaná občianska spoločnosť v krajine sú preto zásadné aj pre účinné a zdravé fungovanie demokracie a pomáhajú parlamentom pri vykonávaní ich úloh spojených s dohľadom; |
| --- | --- |

J.

keďže slobodné nezávislé médiá a slobodná, dostatočne financovaná a efektívne štruktúrovaná občianska spoločnosť v krajine sú preto zásadné aj pre účinné a zdravé fungovanie demokracie a pomáhajú parlamentom pri vykonávaní ich úloh spojených s dohľadom;

| K. | keďže procesy demokratickej konsolidácie vyžadujú, aby boli vnútroštátne politické inštitúcie pripravené prijať najlepšie postupy a uplatniť poznatky získané z vlastných skúseností a zo skúseností ostatných; |
| --- | --- |

K.

keďže procesy demokratickej konsolidácie vyžadujú, aby boli vnútroštátne politické inštitúcie pripravené prijať najlepšie postupy a uplatniť poznatky získané z vlastných skúseností a zo skúseností ostatných;

| L. | keďže základné hranice pre demokratické štáty sú stanovené neodvolateľným uplatňovaním zásady deľby moci, prísnym dodržiavaním ľudských práv a základných slobôd a dôslednou ochranou právneho štátu; |
| --- | --- |

L.

keďže základné hranice pre demokratické štáty sú stanovené neodvolateľným uplatňovaním zásady deľby moci, prísnym dodržiavaním ľudských práv a základných slobôd a dôslednou ochranou právneho štátu;

| M. | keďže pravidelné voľby v súlade s medzinárodne uznávanými normami, najmä v súvislosti s konkurencieschopnosťou a transparentnosťou, sú nepochybne zásadné, no samy osebe nie sú konečným dôkazom demokratického politického systému; |
| --- | --- |

M.

keďže pravidelné voľby v súlade s medzinárodne uznávanými normami, najmä v súvislosti s konkurencieschopnosťou a transparentnosťou, sú nepochybne zásadné, no samy osebe nie sú konečným dôkazom demokratického politického systému;

| N. | keďže parlamenty s viacerými politickými stranami sa často považujú za oveľa reprezentatívnejšie orgány, pričom vysoký počet ideologicky orientovaných strán umožňuje priblíženie sa zastúpeniu rôznych záujmov spoločnosti; |
| --- | --- |

N.

keďže parlamenty s viacerými politickými stranami sa často považujú za oveľa reprezentatívnejšie orgány, pričom vysoký počet ideologicky orientovaných strán umožňuje priblíženie sa zastúpeniu rôznych záujmov spoločnosti;

| O. | keďže skupina Európskeho parlamentu na podporu demokracie a koordináciu volieb poskytuje osobitnú podporu demokracie v prioritných krajinách, medzi ktoré patria tri krajiny Východného partnerstva, ktoré s EÚ podpísali Dohodu o pridružení – Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina; |
| --- | --- |

O.

keďže skupina Európskeho parlamentu na podporu demokracie a koordináciu volieb poskytuje osobitnú podporu demokracie v prioritných krajinách, medzi ktoré patria tri krajiny Východného partnerstva, ktoré s EÚ podpísali Dohodu o pridružení – Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina;

| P. | keďže Európska únia podporuje krajiny Východného partnerstva prostredníctvom konkrétnych projektov na pomoc ich parlamentom pri posilňovaní ich vládneho dohľadu, ako je napríklad „Posilnenie parlamentnej demokracie v Gruzínsku“ (2009 – 2019) alebo ukrajinská „Rada pre Európu“ (2016 – 2018) v rámci Programu OSN pre rozvoj, či misia Európskeho parlamentu zameraná na posúdenie potrieb ukrajinskej Verchovnej rady (2015 – 2016), |
| --- | --- |

P.

keďže Európska únia podporuje krajiny Východného partnerstva prostredníctvom konkrétnych projektov na pomoc ich parlamentom pri posilňovaní ich vládneho dohľadu, ako je napríklad „Posilnenie parlamentnej demokracie v Gruzínsku“ (2009 – 2019) alebo ukrajinská „Rada pre Európu“ (2016 – 2018) v rámci Programu OSN pre rozvoj, či misia Európskeho parlamentu zameraná na posúdenie potrieb ukrajinskej Verchovnej rady (2015 – 2016),

Riešenie výziev súvisiacich s činnosťami parlamentného dohľadu

| 1. | zdôrazňuje, že demokracia predstavuje rovnocenné zastúpenie žien a mužov v rozhodovacích funkciách, a preto je podpora žien na týchto pozíciách dôležitými oblasťami jej činnosti; vyzýva členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby zlepšili zastúpenie žien v parlamente; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že funkcie dohľadu spolu s politickým impulzom sú dnes jednými z hlavných úloh parlamentu, z čoho vyplýva, že za proces nepretržitej komunikácie medzi vládou a parlamentom a súhlas vlády musí zodpovedať parlament; vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby udržiavali a ďalej rozvíjali politické systémy, ktoré takúto nepretržitú komunikáciu a zodpovednosť podporujú; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Európsku komisiu, aby zaviedla osobitný program zameraný na posilnenie parlamentného dohľadu v krajinách Východného susedstva prostredníctvom: zlepšenia koordinácie a spolupráce medzi štátnymi agentúrami, parlamentom a organizáciami občianskej spoločnosti, návrhu prispôsobeného modulu odbornej prípravy pre zamestnancov parlamentov alebo podpory administratívnych reforiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uznáva, že vo všetkých šiestich krajinách Východného partnerstva, hoci sa ich miera výrazne líši, chýbajú silné tradície pri vykonávaní parlamentného dohľadu, čo ponecháva priestor pre vznik nedostatkov v rámci účinných mechanizmov reakcie; žiada o posilnenie mechanizmov podávania správ o systematickom dialógu medzi výkonnou zložkou a parlamentom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že proces reforiem v oblasti správy parlamentov krajín Východného partnerstva si vyžadujú kontinuitu, aby sa zabezpečila synchronizácia medzi funkciami celej parlamentnej infraštruktúry a dennými potrebami a očakávaniami poslancov parlamentu: v tejto súvislosti zdôrazňuje, že správa tiež musí slúžiť ako záruka pre úplnú a primeranú legislatívu, zastúpenie, dohľad (okrem iného nad zostavovaním rozpočtu) a iné funkcie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva na zavedenie ďalších reforiem verejnej správy v krajinách Východného partnerstva, pretože ak sa takéto reformy správne zamerajú, umožnia verejným správam väčšiu transparentnosť a orientáciu na občanov, v dôsledku čoho budú môcť poskytovať občanom a podnikom rýchlejšie a kvalitnejšie služby; konštatuje, že účinná a transparentná verejná správa zameraná na občanov je predpokladom správneho fungovania verejnej správy a sociálno-ekonomického rozvoja v krajinách Východného partnerstva, pričom zároveň ovplyvňuje kvalitu demokracie tým, že uľahčuje a zvyšuje kvalitu parlamentného dohľadu v danej krajine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | posudzuje, že problémy súvisiace s rozsahom a účinnosťou parlamentného dohľadu sa objavujú v krajinách so silnými prezidentskými systémami, ktoré možno pozorovať v Azerbajdžane a Bielorusku, kde majú prezidenti v porovnaní s parlamentom a vládou veľmi silné právomoci; oceňuje, že situácia v Arménsku a Gruzínsku sa v posledných rokoch rozvíjala na základe postupného zavádzania reforiem ústavy, ktoré smerovali k vzniku čisto parlamentných politických systémov, po ktorých nasledovali mierové zmeny vlád prostredníctvom nenásilnej „zamatovej revolúcie“ v prípade Arménska a prostredníctvom volieb v prípade Gruzínska; opakovane vyzýva všetkých šesť krajín Východného partnerstva, aby na posilnenie parlamentného dohľadu zaviedli ďalšie reformy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakovane zdôrazňuje, že parlamenty Východného susedstva by sa pri prijímaní akéhokoľvek nového legislatívneho aktu nemali ponáhľať a mali by upraviť postupy, ktoré umožnia viesť rozsiahle diskusie s opozíciou a ostatnými zainteresovanými stranami o obsahu a podrobnostiach reforiem, čím by sa posilnila úloha hlavného legislatívneho orgánu v oblasti dohľadu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že hospodárske alebo iné nepolitické elity majú v rôznej miere silný vplyv na poslancov v krajinách Východného partnerstva, čo bráni nezávislej a transparentnej kontrole vládnych politík a činností, ako aj účinným a efektívnym administratívnym reformám; vyjadruje znepokojenie nad prípadmi mobility medzi politickými skupinami s veľkým počtom poslancov počas trvania ich mandátu, ku ktorým došlo v Moldavsku v legislatívnom období od roku 2014 do roku 2019; vyzýva národné parlamenty krajín Východného partnerstva, aby zaviedli prostriedky na zaručenie nezávislosti poslancov a na zastavenie praktík manipulácie s volebnými obvodmi; vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby napredovali v reforme volebných právnych predpisov, ktoré vedú k zavádzaniu prostriedkov zabezpečujúcich účinnú zodpovednosť vlád; pripomína krajinám Východného partnerstva, aby pri zmene volebných právnych predpisov poskytovali možnosti rovnocenného zastúpenia všetkých etnických menšín; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naliehavo vyzýva politické strany, aby k otázke volebných reforiem pristupovali prostredníctvom dialógu medzi stranami s cieľom zabezpečiť širokú politickú podporu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva orgány, aby uplatnili odporúčania volebných pozorovacích misií OBSE/ODHIR, a to v dostatočnom predstihu pred budúcimi voľbami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | so znepokojením konštatuje, že korupcia aj naďalej predstavuje jav, ktorý ohrozuje dôveru v demokraciu nielen v krajinách Východného partnerstva, ale aj v celej Európe; vyjadruje znepokojenie nad korupciou v parlamente a iných štátnych inštitúciách, ktorej úroveň sa v niektorých krajinách Východného partnerstva dokonca znížila, no aj napriek tomu do istej miery naďalej ovplyvňuje účinný parlamentný dohľad, pričom zároveň žiada o transparentné vyšetrenie všetkých známych prípadov; zdôrazňuje potrebu prijatia zodpovednosti a ukončenia beztrestnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že s cieľom aktívne udržiavať dôslednú a plnoprávnu vládnu kontrolu je potrebné zabezpečiť, aby opozícia zohrávala osobitnú úlohu pri vykonávaní parlamentného dohľadu; žiada, aby sa krajiny zdržiavali akýchkoľvek pokusov o obmedzovanie opozície vo funkcii dohľadu a kontroly a aby poskytli právne predpisy zaručujúce práva nekoaličných členov alebo členov menšiny; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opätovne zdôrazňuje, že vykonávanie dohôd s EÚ, konkrétne Dohôd o pridružení s Ukrajinou, Moldavskom a Gruzínskom, Dohody o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi EÚ a Arménskom a Dohôd o partnerstve a spolupráci s Azerbajdžanom a Bieloruskom, predstavuje ďalšiu pracovnú príležitosť pre parlamentný dohľad, ktorá si vyžaduje najmä intenzívny dohľad a kontrolu vlády, ako aj zabezpečenie účinnej koordinácie medzi vládou, parlamentom a súdnictvom na prehlbovanie európskeho integračného procesu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatočnými kapacitami štátnych inštitúcií v oblasti európskych záležitostí, ktoré majú výrazný vplyv na účinné, efektívne a komplexné vykonávanie dohôd o pridružení a vedú k spomaleniu snahy o európsku integráciu; vyzýva pridružené krajiny, aby zvýšili úsilie pri budovaní vysoko motivovanej správy, ktorá môže čerpať z dostatočného množstva zdrojov, s cieľom zabezpečiť plné a okamžité vykonávanie potrebných reforiem a príslušných ustanovení; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že dôležitým aspektom pre zabezpečenie fungovania parlamentu, ktorý pracuje v prospech všetkých svojich občanov, je rozmanitosť; vyzýva Európsky parlament a národné parlamenty krajín Východného partnerstva, aby prijali ďalšie opatrenia na zabezpečenie spravodlivého zastúpenia žien a etnických menšín v rámci svojich členov; |
| --- | --- |

16.

Podpora zmysluplných výmen medzi Európskym parlamentom a parlamentmi členských štátov EÚ a krajín Východného partnerstva a spoločné úspechy

| 17. | víta úsilie o podporu krajín Východného partnerstva v ich snahe o rozvoj udržateľnej demokracie a zásad právneho štátu; zdôrazňuje však, že na zabezpečenie ich udržateľnosti je potrebné, aby za tieto procesy prevzala zodpovednosť spoločnosť; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje ustanovenia rokovacieho poriadku Parlamentného zhromaždenia Euronest o dohľade nad vykonávaním politiky Východného partnerstva, ktoré boli schválené v roku 2011 a zmenené v rokoch 2012, 2013, 2015, 2017 a 2018, s osobitným zameraním na články 17, 21, 22, 25, 26 a 27 a prílohu I k rokovaciemu poriadku, ktoré zahŕňajú témy uznesení, odporúčaní, otázok na písomné a ústne zodpovedanie, ako aj výbory a pracovné skupiny; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta úsilie krajín Východného partnerstva, ktoré s EÚ uzavreli dohody o pridružení – Ukrajiny, Moldavska a Gruzínska, ako aj Arménska v rámci Dohody o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi EÚ a Arménskom, podpísanej v novembri 2017, zvýšiť dohľad nad vykonávaním týchto dohôd, čo so sebou prináša ďalšie výzvy a príležitosti; víta medziparlamentné zhromaždenie, ktoré tieto tri krajiny vytvorili 5. októbra 2018 s cieľom dosiahnuť v tejto súvislosti účinnejší parlamentný dohľad a poskytnúť impulz k ich spoločnému dohľadu nad vykonávaním dohôd o pridružení, ktorý zabezpečujú ich príslušné vlády, a nad politikami Východného partnerstva ako celku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnieva sa, že pokiaľ ide o prijímanie najlepších postupov a poučenie sa z vlastných i iných nedostatkov a skúseností, ktoré sú súčasťou procesu demokratickej konsolidácie, parlamenty krajín Východného partnerstva majú možnosť učiť sa zo svojich vlastných skúseností a zároveň si vzájomne vymieňať osvedčené postupy a postupy riešenia prekážok; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnieva sa, že výmena osvedčených postupov medzi Európskym parlamentom, parlamentmi členských štátov EÚ a parlamentmi krajín Východného partnerstva by mali naďalej zohrávať pozitívnu úlohu a mali by sa podporovať; zároveň sa domnieva, že s cieľom posilniť kapacity a zvýšiť informovanosť hlavných zainteresovaných strán je potrebné v rámci reformy správy parlamentu zvýšiť počet dodatočných formátov a výmenných programov medzi poslancami a sekretariátmi parlamentu; vyzýva, aby sa v rámci uvedených parlamentov a medzi nimi posilnili kontakty na pracovnej úrovni s cieľom vybudovať silné siete pre ďalšiu regionálnu spoluprácu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | oceňuje úsilie 15. zasadnutia pracovnej skupiny Východného partnerstva pre správu vecí verejných a reformu verejnej správy, ktoré sa konalo 7. – 8. novembra 2018 v Prahe, pri určovaní zodpovednosti a zabezpečovaní organizácie verejnej správy, ako aj poskytovaní služieb prostredníctvom postupov zameraných na občanov a dostupnosti verejných služieb; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripomína, že krajiny Východného partnerstva sú v rámci svojich legislatívnych postupov povinné postupovať v súlade so svojimi medzinárodnými záväzkami a dodržiavať základné ľudské práva a práva menšín; |
| --- | --- |

23.

Posilnenie slobody myslenia a nezávislosti mediálneho a akademického prostredia ako kľúčových priorít pre zabezpečenie lepšieho parlamentného dohľadu

| 24. | opakuje význam skutočne slobodných médií, potrebu nezávislých médií a ich plurality s cieľom zaručiť bezpečnosť pracovníkov médií a novinárov a vyzýva, aby pri zabezpečovaní rovnocenného prístupu občanov všetkých etnických skupín k informáciám a skutočnej akademickej slobody prejavu a myslenia, ktoré predstavujú kľúčové prvky každej demokracie, neobmedzovali možnosti mediálnych zdrojov; vyzýva všetkých členov Parlamentného zhromaždenia Euronest, aby tieto slobody zaručili a zároveň ich zefektívnili, keďže médiá a akademická obec ponúkajú parlamentom dôležité odborné znalosti a poznatky, ktoré zásadným spôsobom prispievajú k parlamentnému dohľadu a objektívnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že nedostatočná sloboda médií a akademického myslenia v niektorých krajinách Východného partnerstva vedie k parlamentom bez informovanej verejnej a vedeckej mienky, ktoré sú nevyhnutnými prvkami na obohacovanie funkcie nepretržitého parlamentného dohľadu; vyzýva všetky krajiny Východného partnerstva, aby zlepšili právne ustanovenia týkajúce sa slobodných a pluralistických médií a akademického prostredia a zabezpečili ich účinnosť, pretože v mnohých prípadoch sú stále neobjektívne alebo sú ovplyvňované obchodnými a politickými záujmami; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naliehavo vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby posilnili mediálne prostredie a zabezpečili udržateľnosť profesionálneho a nezávislého novinárstva, pretože iba zdravé mediálne prostredie vedie k dosiahnutiu základných cieľov európskej susedskej politiky vrátane demokracie, dobrej správy vecí verejných, odolnosti voči vonkajším tlakom a účinnej komunikácii o reformách a výhodách spolupráce s EÚ; vyzýva EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby pokračovali vo vytváraní mediálneho prostredia, v ktorom majú novinári možnosť pracovať bez nátlaku a represií; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje úlohu organizácií občianskej spoločnosti pri podpore parlamentného dohľadu, transparentnosti a demokratického procesu ako celku; vyzýva národné parlamenty krajín Východného partnerstva, aby vo všetkých aspektoch ich práce pre občanov podporovali a otvorene spolupracovali s občianskou spoločnosťou s cieľom zohľadniť rozdielne stanoviská; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje riziká, ktoré predstavujú dezinformačné kampane šíriace sa najmä prostredníctvom sociálnych médií, ako aj pokusy o šírenie protidemokratických článkov a hodnôt, ktoré sú zamerané na diskreditáciu verejných inštitúcií alebo ovplyvňovanie volebných kampaní; žiada o úzku spoluprácu a výmenu skúseností medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva v tejto oblasti, pričom by mali zaujať pevné spoločné stanovisko bez toho, aby boli ohrozené základné slobody občanov; |
| --- | --- |

28.

Dohľad nad sektorom bezpečnosti ako oblasť, ktorá si vyžaduje mimoriadnu pozornosť parlamentného preskúmania

| 29. | pripomína uznesenie o bezpečnostných výzvach v krajinách Východného partnerstva a posilnení úlohy EÚ pri ich riešení, ktoré prijalo Parlamentné zhromaždenie Euronest na svojom zasadnutí v júni 2018, v ktorom zdôraznilo, že „zachovanie dobrej správy v inštitúciách presadzovania práva, bezpečnosti a obrany je kľúčom k ochrane partnerských krajín východnej Európy pred pokusmi o destabilizáciu“ a zároveň vyzvalo parlamenty partnerských krajín, aby „v plnej miere uplatňovali demokratický dohľad nad orgánmi činnými v trestnom konaní a vojenskými a bezpečnostnými službami“; zdôrazňuje, že parlamentný dohľad by sa mal zintenzívniť v sektore bezpečnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje potrebu posilneného parlamentného dohľadu nad rôznymi bezpečnostnými službami v krajinách Východného partnerstva a pripomína význam parlamentného dohľadu nad ministerstvami vnútra a novovytvorenými bezpečnostnými službami; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v tejto súvislosti pripomína záverečné vyhlásenie a odporúčania zo šiesteho zasadnutia Parlamentného výboru pre pridruženie EÚ – Gruzínsko, ktoré sa konalo 26. apríla 2018 v Bruseli, a najmä na bod 14 o spustení projektu financovaného z prostriedkov EÚ na posilnenie parlamentného dohľadu nad sektorom bezpečnosti; |
| --- | --- |

31.

Zvýšenie ľudských, materiálnych a finančných zdrojov parlamentov krajín Východného partnerstva

| 32. | žiada o zvýšenie zdrojov v oblasti personálu, materiálu a financií s cieľom posilniť, okrem iného, celkovú výkonnosť parlamentov krajín Východného partnerstva a zabezpečiť ich schopnosť rozvíjať účinné a opatrenia v oblasti nepretržitého dohľadu nad vládou, jej politikami a činnosťami, ktoré sa vyznačujú nezávislosťou a ktoré sú podporované fungujúcou a objektívnou výskumnou službou; |
| --- | --- |

32.

| 33. | považuje spoluprácu medzi parlamentnými sekretariátmi krajín Východného partnerstva, Európskym parlamentom a parlamentmi členských štátov EÚ za prostriedok na dosiahnutie účinnejšieho a efektívnejšieho parlamentného dohľadu prostredníctvom vzájomnej výmeny skúseností a zdrojov; žiada, aby sa v oblasti parlamentného výskumu nadviazala takáto spolupráca aj v prípadoch, keď ešte neexistuje žiadna výskumná služba a jej zriadenie si vyžaduje osobitné úsilie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | oceňuje silnú, efektívnu, primeranú a na dôvere založenú spoluprácu medzi Dvorom audítorov a parlamentmi krajín Východného partnerstva, ktorá je dôležitým prostriedkom na dosiahnutie lepšieho a rozsiahlejšieho parlamentného dohľadu nad rozpočtom a rozpočtovými výdavkami; vyzýva, aby sa takáto spolupráca vytvorila aj medzi krajinami Východného partnerstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Európskemu parlamentu, Rade, vysokému predstaviteľovi a podpredsedovi Komisie, komisárovi pre susedstvo a rozšírenie, ESVČ, vládam a parlamentom členských štátov EÚ a krajín Východného partnerstva. |
| --- | --- |

35.

---

| 24.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 134/7

---

UZNESENIE

o uľahčení digitalizácie s cieľom zlepšiť účinnosť a stimulovať hospodársky rast v krajinách EÚ a krajinách Východného partnerstva

(2020/C 134/02)

PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE EURONEST,

| — | so zreteľom na zakladajúcu listinu Parlamentného zhromaždenia Euronest z 3. mája 2011 a na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva z 24. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zakladajúcu listinu Parlamentného zhromaždenia Euronest z 3. mája 2011 a na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva z 24. novembra 2017,

| — | so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej, a najmä na prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu (DCFTA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej, a najmä na prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu (DCFTA),

| — | so zreteľom na správy o svetových investíciách uverejnené Konferenciou OSN pre obchod a rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy o svetových investíciách uverejnené Konferenciou OSN pre obchod a rozvoj,

| — | so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z 9. júna 2017 s názvom „Východné partnerstvo – 20 cieľov do roku 2020: Zameranie sa na kľúčové priority a konkrétne výsledky“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z 9. júna 2017 s názvom „Východné partnerstvo – 20 cieľov do roku 2020: Zameranie sa na kľúčové priority a konkrétne výsledky“,

| — | so zreteľom na európsku susedskú politiku, ktorá nadobudla účinnosť v roku 2014 ako súčasť nástroja európskeho susedstva na obdobie rokov 2014 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európsku susedskú politiku, ktorá nadobudla účinnosť v roku 2014 ako súčasť nástroja európskeho susedstva na obdobie rokov 2014 – 2020,

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá na samite OSN o udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá na samite OSN o udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie ministrov zahraničných vecí krajín Vyšehradskej skupiny o Východnom partnerstve, a to na základe výsledkov ich stretnutia, ktoré sa konalo 12. apríla 2017 vo Varšave, čím sa krajinám Východného partnerstva, ktoré sa zaujímajú o členstvo v EÚ, poskytli príslušné vyhliadky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie ministrov zahraničných vecí krajín Vyšehradskej skupiny o Východnom partnerstve, a to na základe výsledkov ich stretnutia, ktoré sa konalo 12. apríla 2017 vo Varšave, čím sa krajinám Východného partnerstva, ktoré sa zaujímajú o členstvo v EÚ, poskytli príslušné vyhliadky,

| — | so zreteľom na druhé stretnutie ministrov krajín Východného partnerstva o digitálnom hospodárstve, ktoré sa konalo 5. októbra 2017 v Talline, v Estónsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na druhé stretnutie ministrov krajín Východného partnerstva o digitálnom hospodárstve, ktoré sa konalo 5. októbra 2017 v Talline, v Estónsku,

| — | so zreteľom na iniciatívu ENI – EU4Digital: podporovanie digitálneho hospodárstva a spoločnosti v krajinách Východného partnerstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu ENI – EU4Digital: podporovanie digitálneho hospodárstva a spoločnosti v krajinách Východného partnerstva,

| — | so zreteľom na programovanie nástroja európskeho susedstva (ENI) – regionálny strategický dokument pre Východ (2014 – 2020) a viacročný orientačný program (2017 – 2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na programovanie nástroja európskeho susedstva (ENI) – regionálny strategický dokument pre Východ (2014 – 2020) a viacročný orientačný program (2017 – 2020),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Stratégia kybernetickej bezpečnosti Európskej únie: Otvorený, bezpečný a chránený kybernetický priestor“ zo 7. februára 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Stratégia kybernetickej bezpečnosti Európskej únie: Otvorený, bezpečný a chránený kybernetický priestor“ zo 7. februára 2013,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“ z 13. septembra 2017. |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“ z 13. septembra 2017.

| A. | keďže spolupráca v rámci Parlamentného zhromaždenia Euronest sa zameriava na dosiahnutie pozitívnych účinkov vytváraním vnútroštátnych systémov elektronického obchodu a elektronickej logistiky vrátane koridorov digitálnej dopravy v partnerských krajinách prostredníctvom ich harmonizácie s najlepšími postupmi jednotného digitálneho trhu EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže spolupráca v rámci Parlamentného zhromaždenia Euronest sa zameriava na dosiahnutie pozitívnych účinkov vytváraním vnútroštátnych systémov elektronického obchodu a elektronickej logistiky vrátane koridorov digitálnej dopravy v partnerských krajinách prostredníctvom ich harmonizácie s najlepšími postupmi jednotného digitálneho trhu EÚ;

| B. | keďže posilnená spolupráca medzi EÚ a partnermi z východnej Európy v oblasti digitálneho hospodárstva by podnikom a občanom priniesla nové príležitosti a zabezpečila hospodársky rast a prosperitu; |
| --- | --- |

B.

keďže posilnená spolupráca medzi EÚ a partnermi z východnej Európy v oblasti digitálneho hospodárstva by podnikom a občanom priniesla nové príležitosti a zabezpečila hospodársky rast a prosperitu;

| C. | keďže účastníci Východného partnerstva a EÚ podporili harmonizáciu digitálnych trhov v rámci iniciatívy EU4Digital s cieľom odstrániť existujúce problémy a prekážky v súvislosti s poskytovaním celoeurópskych online služieb pre občanov, správne orgány štátov a podniky; |
| --- | --- |

C.

keďže účastníci Východného partnerstva a EÚ podporili harmonizáciu digitálnych trhov v rámci iniciatívy EU4Digital s cieľom odstrániť existujúce problémy a prekážky v súvislosti s poskytovaním celoeurópskych online služieb pre občanov, správne orgány štátov a podniky;

| D. | keďže rozvoj digitálneho hospodárstva by prispel k tvorbe nových pracovných miest, zvýšeniu efektívnosti podnikania, prilákaniu investícií, stimulácii obchodu, modernizácii rozvoja inovácií v oblasti hospodárstva a zvýšeniu transparentnosti; |
| --- | --- |

D.

keďže rozvoj digitálneho hospodárstva by prispel k tvorbe nových pracovných miest, zvýšeniu efektívnosti podnikania, prilákaniu investícií, stimulácii obchodu, modernizácii rozvoja inovácií v oblasti hospodárstva a zvýšeniu transparentnosti;

| E. | keďže sa všeobecne uznáva, že uľahčenie digitalizácie môže byť nevyhnutné pre krátkodobý a dlhodobý hospodársky rast krajín Východného partnerstva a členských štátov EÚ, keďže tento prístup prináša prostredníctvom transferu technológií a prenosu zručností vedľajšie výhody; |
| --- | --- |

E.

keďže sa všeobecne uznáva, že uľahčenie digitalizácie môže byť nevyhnutné pre krátkodobý a dlhodobý hospodársky rast krajín Východného partnerstva a členských štátov EÚ, keďže tento prístup prináša prostredníctvom transferu technológií a prenosu zručností vedľajšie výhody;

| F. | keďže emisie skleníkových plynov spojené s digitalizáciou výrazne narastajú v dôsledku skutočnosti, že na spracovanie a ukladanie veľkých dát, ako aj na výrobu počítačov, obrazoviek a smartfónov, je potrebné veľké množstvo elektrickej energie; |
| --- | --- |

F.

keďže emisie skleníkových plynov spojené s digitalizáciou výrazne narastajú v dôsledku skutočnosti, že na spracovanie a ukladanie veľkých dát, ako aj na výrobu počítačov, obrazoviek a smartfónov, je potrebné veľké množstvo elektrickej energie;

| G. | keďže digitálne technológie majú výrazný negatívny vplyv na životné prostredie a ľudské zdravie, pokiaľ ide o produkciu odpadu a jeho vývoz do chudobných krajín, nadmernú spotrebu vody a znečisťovanie spôsobené ťažbou surovín, najčastejšie v oblastiach konfliktu; |
| --- | --- |

G.

keďže digitálne technológie majú výrazný negatívny vplyv na životné prostredie a ľudské zdravie, pokiaľ ide o produkciu odpadu a jeho vývoz do chudobných krajín, nadmernú spotrebu vody a znečisťovanie spôsobené ťažbou surovín, najčastejšie v oblastiach konfliktu;

| H. | keďže sa v rámci dokumentu s názvom „20 cieľov do roku 2020“ poukázalo na význam digitalizácie a stanovili sa ním mnohé ambiciózne ciele zamerané na harmonizáciu digitálnych trhov v rámci piliera „Hospodársky rozvoj a trhové príležitosti“; |
| --- | --- |

H.

keďže sa v rámci dokumentu s názvom „20 cieľov do roku 2020“ poukázalo na význam digitalizácie a stanovili sa ním mnohé ambiciózne ciele zamerané na harmonizáciu digitálnych trhov v rámci piliera „Hospodársky rozvoj a trhové príležitosti“;

| I. | keďže digitálne hospodárstvo zohráva v dvojstranných dialógoch dôležitú úlohu ako jedna z prioritných oblastí spolupráce krajín EÚ a Východného partnerstva spolu s rámcom interoperability, elektronickým obchodom, elektronickým zdravotníctvom a rušením roamingových poplatkov pre partnerské krajiny; |
| --- | --- |

I.

keďže digitálne hospodárstvo zohráva v dvojstranných dialógoch dôležitú úlohu ako jedna z prioritných oblastí spolupráce krajín EÚ a Východného partnerstva spolu s rámcom interoperability, elektronickým obchodom, elektronickým zdravotníctvom a rušením roamingových poplatkov pre partnerské krajiny;

| J. | keďže cieľom programu Východné partnerstvo je zmenšiť digitálnu priepasť medzi krajinami Východného partnerstva a podporiť potreby výskumných a vzdelávacích spoločenstiev v rámci vnútroštátnych výskumných a vzdelávacích sietí; |
| --- | --- |

J.

keďže cieľom programu Východné partnerstvo je zmenšiť digitálnu priepasť medzi krajinami Východného partnerstva a podporiť potreby výskumných a vzdelávacích spoločenstiev v rámci vnútroštátnych výskumných a vzdelávacích sietí;

| K. | keďže kybernetická bezpečnosť sa v súčasnosti považuje za neoddeliteľnú súčasť účinného procesu digitalizácie a verejno-súkromných partnerstiev; |
| --- | --- |

K.

keďže kybernetická bezpečnosť sa v súčasnosti považuje za neoddeliteľnú súčasť účinného procesu digitalizácie a verejno-súkromných partnerstiev;

| L. | so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom, Dohodu o pridružení medzi EÚ a Moldavskom, Dohodu o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou, Dohodu o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi EÚ a Arménskom a Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

L.

so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom, Dohodu o pridružení medzi EÚ a Moldavskom, Dohodu o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou, Dohodu o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi EÚ a Arménskom a Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Azerbajdžanom;

1.

zdôrazňuje strategický význam uľahčenia digitalizácie ako procesu zameraného na zlepšenie účinnosti a stimulovanie hospodárskeho rastu v krajinách EÚ a krajinách Východného partnerstva; zdôrazňuje, že nevyužitý potenciál spolupráce medzi EÚ a partnermi z východnej Európy v oblasti digitálneho hospodárstva a spoločnosti by sa mohol uvoľniť investíciami do širokopásmovej infraštruktúry, harmonizáciou právnych predpisov s normami EÚ a urýchlením integrácie jednotného digitálneho trhu EÚ;

2.

uznáva, že integrácia digitálnych technológií do každodenného života, ktorá prispieva k dostupnosti spoľahlivejších a užitočnejších informácií a ich spracovaniu, môže prilákať významný nerealizovaný potenciál pre hospodársky rast, produktivitu a sociálnu ochranu;

3.

domnieva sa, že potenciál digitalizácie v spojení s novými technológiami, ktoré zahŕňajú umelú inteligenciu, veľké dáta, biometriu a technológiu distribuovanej databázy transakcií, môžu súčasne zlepšiť úroveň poskytovania verejných služieb, kvalitu riadenia a fiškálnu transparentnosť, čím sa zníži počet korupčných transakcií; zdôrazňuje, že toto zjednodušenie môže zároveň prostredníctvom nadmernej koncentrácie a slabej právnej regulácie spôsobiť nestabilitu trhu a zvýšiť zraniteľnosť voči počítačovým útokom a podvodom;

4.

konštatuje, že strategické prístupy k digitalizácii v rámci rôznych národných hospodárstiev závisia od inštitucionálnych podmienok, tradícií a mocenských vzťahov; uznáva, že pokiaľ ide o digitálne spoločnosti, hospodárstvo a inovácie, medzi EÚ a partnermi z východnej Európy existuje priepasť, ktorá môže v budúcnosti spôsobiť ešte väčšie rozdiely v raste digitálneho priemyslu a programu Práca 4.0; domnieva sa, že je potrebné zohľadniť práva pracovníkov a zabezpečiť všetkým zamestnancom rovnocenné zaobchádzanie bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú zapojení do digitálneho hospodárstva;

5.

domnieva sa, že v záujme zníženia hospodárskych rizík digitalizácie je potrebné zabezpečiť, aby národné vlády zaviedli komplexné programy reforiem, absorbovať primerané zdroje dotácií a uskutočňovať koordinovaný prístup krajín EÚ a Východného partnerstva k regulácii procesov digitalizácie;

6.

zdôrazňuje význam harmonizácie digitálnych trhov krajín Východného partnerstva s jednotným digitálnym trhom EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť spoločné základy pre rozvoj programov digitálneho trhu, reguláciu služieb digitálneho trhu a schvaľovanie inovácií v oblasti informačných a komunikačných technológií, telekomunikácií, digitálnej správy a zabezpečenia dôvery, ako aj elektronických zručností, elektronického zdravotníctva a elektronického obchodu;

7.

uznáva, že rozvoj jednotných pravidiel a noriem na zabezpečenie integrity údajov, algoritmov a platforiem zo strany národných vlád posilní využívanie digitálnych systémov na ochranu spotrebiteľov rôznymi spôsobmi, vrátane transparentných a vyvážených zmlúv a práv na súkromie;

8.

vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby urýchlili proces harmonizácie vnútroštátnych právnych predpisov s cieľom zlepšiť ochranu osobných údajov prostredníctvom reformy systému a pravidiel v oblasti kybernetickej bezpečnosti v súlade s právnymi normami EÚ; domnieva sa, že budovanie dôvery spotrebiteľov, súkromia, ochrany údajov a ochrany práv duševného vlastníctva uľahčí voľný tok informácií, myšlienok a vedomostí;

9.

zdôrazňuje potrebu poskytnúť pri zavádzaní digitálnych technológií súbor noriem, ktoré prispejú k sociálnej a environmentálnej udržateľnosti hodnotových reťazcov IKT, aby sa zabezpečilo, že opatrenia v oblasti digitalizácie sú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a cieľmi v oblasti klímy a energetiky, ako aj s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia;

10.

zdôrazňuje potrebu lepšej harmonizácie spoločných činností a schvaľovania pravidiel digitálneho obchodu v oblasti zmlúv a dodávok digitálneho obsahu, cezhraničného prenosu online obsahových služieb, geografického blokovania a ochrany spotrebiteľa;

11.

zdôrazňuje význam spolupráce v rámci cezhraničnej elektronickej identifikácie pri vytváraní a overovaní elektronických podpisov a elektronických pečatí; konštatuje, že je potrebné harmonizovať spoločné pravidlá právnej istoty a technickej zlučiteľnosti identifikátorov e-mailov a elektronických podpisov, ako aj poskytovateľov dôveryhodných služieb, ktorí tieto služby ponúkajú v krajinách Východného partnerstva a v krajinách EÚ;

12.

zdôrazňuje význam stimulácie hospodárskeho rastu vytváraním pracovných miest a obchodných príležitostí, najmä podporou malých a stredných podnikov (MSP), ako aj zlepšovaním prostredia pre ich fungovanie v krajinách Východného partnerstva; víta výsledky 64. obchodného fóra Východného partnerstva so zameraním na digitálne hospodárstvo a inovácie, ako aj na posilnenie priamych obchodných vzťahov medzi MSP;

13.

vyzýva národné vlády a súkromné spoločnosti, aby zriadili cezhraničné inovačné centrá, pri ktorých sa zohľadnia možnosti nového rastu v oblastiach s dostatočnými digitálnymi zručnosťami a technologickou infraštruktúrou, čo povedie k zníženiu nezamestnanosti a stimulácii vyšších miezd;

14.

zdôrazňuje, že systematické zapájanie kľúčových aktérov, ako sú odborové zväzy a združenia zamestnávateľov, ako aj revitalizácia korporatívnych štruktúr, sa javia ako sľubná stratégia na uľahčenie digitalizácie s cieľom zlepšiť účinnosť a stimulovať hospodársky rast v krajinách EÚ a krajinách Východného partnerstva;

15.

konštatuje, že inovácie v odvetví telekomunikácií (telegraf, telefón, rádio, televízia, internet), priemysle (výrobné zariadenia a metódy), doprave (vlaky, autá, lietadlá) a v oblasti zdravia a hygieny (penicilín, röntgenové žiarenie) nevytvárajú iba trhy s výrobkami, ale sú tiež schopné pomôcť pri riešení spoločenských problémov;

16.

zdôrazňuje význam stimulovania digitálnych inovácií, vytvárania nových foriem spolupráce zameraných na zabezpečenie rozvoja koordinácie v tejto oblasti, ako aj účasti štátneho a súkromného sektora na tejto platforme;

17.

zdôrazňuje, že krajiny Východného partnerstva čelia veľkým výzvam pri vytváraní základných prvkov pre úspešné digitálne hospodárstvo a program Priemysel 4.0; zdôrazňuje, že je nevyhnutné vytvoriť priaznivé prostredie pre rozvoj prispôsobivej a tvorivej pracovnej sily s nadčasovými digitálnymi zručnosťami, ktoré budú schopné zabezpečiť inovácie, ako aj súdržný, kolaboratívny a účinný inštitucionálny rámec pre digitálnu transformáciu; hoci projekty elektronickej verejnej správy priniesli zásadné zmeny vo fungovaní krajín a ich hospodárstiev, je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na regionálnej a národnej úrovni, pokiaľ ide o dane, sociálne systémy, pracovnoprávne predpisy, modernizáciu vzdelávania, podporu inovácií, sociálneho dialógu a elektronického obchodu;

18.

konštatuje, že je potrebné zabezpečiť intenzívnejší rozvoj verejno-súkromného partnerstva v oblasti kybernetickej bezpečnosti (na vnútroštátnej aj medzinárodnej úrovni), ktorého cieľom by malo byť posilnenie väčšej dôvery medzi kľúčovými zainteresovanými stranami, vytvorenie účinných nástrojov na ich vzájomné pôsobenie a uľahčenie rýchlej výmeny informácií o kybernetických incidentoch a kybernetických útokoch, predovšetkým v hospodárskej oblasti;

19.

vyzýva krajiny EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby zvážili osobitné riziká, ktoré predstavujú ruské subjekty zapojené do kybernetických útokov a zneužívania funkčnosti pôvodných výrobkov; zdôrazňuje potrebu prispôsobiť politiky v oblasti kybernetickej bezpečnosti, obrany a odrádzania na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom vypracovávania pravidelne aktualizovaných akčných plánov s konkrétnymi cieľmi a časovými harmonogramami;

20.

vyzýva partnerov EÚ a partnerov východnej Európy, aby zlepšili vzájomné pôsobenie medzi regiónmi a využili potenciál vnútroštátnych a regionálnych sietí výskumu a vzdelávania, ako napríklad NREN (sieť národného výskumu a vzdelávania) a GÉANT (celoeurópska dátová sieť pre výskumnú a vzdelávaciu komunitu).

---

| 24.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 134/11

---

UZNESENIE

Parlamentného zhromaždenia Euronest o solidarite a aproximácii v sektore energetiky – smerom k progresívnemu regulačnému rámcu

(2020/C 134/03)

PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE EURONEST,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy, ktorú ratifikovala Európska únia a ktorej zmluvnými stranami sú aj krajiny Východného partnerstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy, ktorú ratifikovala Európska únia a ktorej zmluvnými stranami sú aj krajiny Východného partnerstva,

| — | so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej, najmä na ustanovenia o spolupráci v oblasti energetiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej, najmä na ustanovenia o spolupráci v oblasti energetiky,

| — | so zreteľom na memorandum o porozumení o strategickom partnerstve medzi Azerbajdžanskou republikou a Európskou úniou v oblasti energetiky podpísané v roku 2006 a na spoločné vyhlásenie Európskej únie a Azerbajdžanu o južnom koridore zemného plynu podpísané v roku 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na memorandum o porozumení o strategickom partnerstve medzi Azerbajdžanskou republikou a Európskou úniou v oblasti energetiky podpísané v roku 2006 a na spoločné vyhlásenie Európskej únie a Azerbajdžanu o južnom koridore zemného plynu podpísané v roku 2011,

| — | so zreteľom na dohodu (komplexnú a posilnenú dohoda o partnerstve – CEPA medzi EÚ na jednej strane a Arménskom na strane druhej) podpísanú 24. novembra 2017 a ratifikovanú Arménskom, najmä na ustanovenia o spolupráci v oblasti energetiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu (komplexnú a posilnenú dohoda o partnerstve – CEPA medzi EÚ na jednej strane a Arménskom na strane druhej) podpísanú 24. novembra 2017 a ratifikovanú Arménskom, najmä na ustanovenia o spolupráci v oblasti energetiky,

| — | so zreteľom na pracovný program platformy Východného partnerstva č. 3 – pripojiteľnosť, energetická efektívnosť, životné prostredie a zmena klímy (2018 – 2019), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný program platformy Východného partnerstva č. 3 – pripojiteľnosť, energetická efektívnosť, životné prostredie a zmena klímy (2018 – 2019),

| — | so zreteľom na nedávno prijatú smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/692 (1), ktorá obsahuje zásady ochrany energetickej bezpečnosti v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nedávno prijatú smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/692 (1), ktorá obsahuje zásady ochrany energetickej bezpečnosti v Európe,

| A. | keďže celosvetové zmeny v oblasti výroby energie a dopytu po nej majú významný vplyv na geopolitickú situáciu a priemyselnú konkurencieschopnosť a predstavujú vážne výzvy pre bezpečnosť dodávok v Európe; |
| --- | --- |

A.

keďže celosvetové zmeny v oblasti výroby energie a dopytu po nej majú významný vplyv na geopolitickú situáciu a priemyselnú konkurencieschopnosť a predstavujú vážne výzvy pre bezpečnosť dodávok v Európe;

| B. | keďže sa objavili obavy v súvislosti so zmenou klímy, s potrebou znížiť emisie CO2, rastúcim dopytom po energii a neistotou týkajúcou sa svetových trhov s ropou a plynom, čo viedlo k úvahám na strane producentských a spotrebiteľských krajín, pokiaľ ide o navrhovanie vzájomne prospešných stratégií na pretváranie energetických sektorov na sektory s nízkymi emisiami, na nachádzanie novej rovnováhy medzi rôznymi zdrojmi energie, zabezpečenie spoľahlivých a bezpečných dodávok a energeticky efektívnu spotrebu; |
| --- | --- |

B.

keďže sa objavili obavy v súvislosti so zmenou klímy, s potrebou znížiť emisie CO2, rastúcim dopytom po energii a neistotou týkajúcou sa svetových trhov s ropou a plynom, čo viedlo k úvahám na strane producentských a spotrebiteľských krajín, pokiaľ ide o navrhovanie vzájomne prospešných stratégií na pretváranie energetických sektorov na sektory s nízkymi emisiami, na nachádzanie novej rovnováhy medzi rôznymi zdrojmi energie, zabezpečenie spoľahlivých a bezpečných dodávok a energeticky efektívnu spotrebu;

| C. | keďže regionálny dialóg o energetickej politike v rámci Východného partnerstva sa v posledných rokoch zintenzívnil a zahŕňa zbližovanie trhov s energiou, diverzifikáciu dodávok a prenosu energie, rozvoj udržateľných zdrojov energie, opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a infraštruktúry v spoločnom a regionálnom záujme; |
| --- | --- |

C.

keďže regionálny dialóg o energetickej politike v rámci Východného partnerstva sa v posledných rokoch zintenzívnil a zahŕňa zbližovanie trhov s energiou, diverzifikáciu dodávok a prenosu energie, rozvoj udržateľných zdrojov energie, opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a infraštruktúry v spoločnom a regionálnom záujme;

| D. | keďže krajiny Východného partnerstva a Európska únia sú odhodlané dosahovať výsledky v otázkach, ako sú obnoviteľné zdroje energie, energetická efektívnosť, opatrenia v oblasti klímy a inovácie v oblasti čistej energie; |
| --- | --- |

D.

keďže krajiny Východného partnerstva a Európska únia sú odhodlané dosahovať výsledky v otázkach, ako sú obnoviteľné zdroje energie, energetická efektívnosť, opatrenia v oblasti klímy a inovácie v oblasti čistej energie;

| E. | keďže opatrenia v oblasti úspory energie a energetickej efektívnosti spolu so zvýšeným využívaním obnoviteľných zdrojov energie prispievajú k zníženiu mnohých foriem energetickej závislosti vrátane finančnej, technologickej alebo palivovej závislosti v jadrovom sektore a sektore fosílnych palív, nadobúdania a vlastníctva strategickej energetickej infraštruktúry a investícií do projektov v oblasti energetiky zo strany nespoľahlivých tretích strán v EÚ a partnerských krajinách z východnej Európy; |
| --- | --- |

E.

keďže opatrenia v oblasti úspory energie a energetickej efektívnosti spolu so zvýšeným využívaním obnoviteľných zdrojov energie prispievajú k zníženiu mnohých foriem energetickej závislosti vrátane finančnej, technologickej alebo palivovej závislosti v jadrovom sektore a sektore fosílnych palív, nadobúdania a vlastníctva strategickej energetickej infraštruktúry a investícií do projektov v oblasti energetiky zo strany nespoľahlivých tretích strán v EÚ a partnerských krajinách z východnej Európy;

| F. | keďže východoeurópske partnerské krajiny sa zapojili do prijímania a vykonávania politík a predpisov týkajúcich sa obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti vrátane krajín s povinnosťami podľa Zmluvy o Energetickom spoločenstve; keďže ich úsilie brzdí nedostatočná monitorovacia a technická kapacita a nedostatok investícií a nástrojov na ich vykonávanie; |
| --- | --- |

F.

keďže východoeurópske partnerské krajiny sa zapojili do prijímania a vykonávania politík a predpisov týkajúcich sa obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti vrátane krajín s povinnosťami podľa Zmluvy o Energetickom spoločenstve; keďže ich úsilie brzdí nedostatočná monitorovacia a technická kapacita a nedostatok investícií a nástrojov na ich vykonávanie;

| G. | keďže Moldavsko, Ukrajina a Gruzínsko pristúpili k Energetickému spoločenstvu v rokoch 2010, 2011 a 2017, a preto boli povinné postupne harmonizovať svoje právne predpisy s právnymi predpismi EÚ a medzinárodnými nástrojmi s cieľom prilákať investície, vytvoriť integrovaný a konkurencieschopný trh s energiou, zvýšiť bezpečnosť dodávok a zlepšiť environmentálne normy; |
| --- | --- |

G.

keďže Moldavsko, Ukrajina a Gruzínsko pristúpili k Energetickému spoločenstvu v rokoch 2010, 2011 a 2017, a preto boli povinné postupne harmonizovať svoje právne predpisy s právnymi predpismi EÚ a medzinárodnými nástrojmi s cieľom prilákať investície, vytvoriť integrovaný a konkurencieschopný trh s energiou, zvýšiť bezpečnosť dodávok a zlepšiť environmentálne normy;

| H. | keďže dôležitou súčasťou dohôd o pridružení je spolupráca v oblasti energetiky vrátane posilnenia energetickej bezpečnosti, konvergencie s acquis EÚ v oblasti energetiky, rozvoja spolupráce v oblastiach ako elektrina, zemný plyn a ropa, infraštruktúra, energia z obnoviteľných zdrojov a energetická efektívnosť; |
| --- | --- |

H.

keďže dôležitou súčasťou dohôd o pridružení je spolupráca v oblasti energetiky vrátane posilnenia energetickej bezpečnosti, konvergencie s acquis EÚ v oblasti energetiky, rozvoja spolupráce v oblastiach ako elektrina, zemný plyn a ropa, infraštruktúra, energia z obnoviteľných zdrojov a energetická efektívnosť;

| I. | keďže zahrnutie povinných záväzkov vyplývajúcich z členstva v Energetickom spoločenstve do regulačného rámca krajín Východného partnerstva a postupné reformné programy zosúladené s členskými štátmi EÚ ďalej podporujú a urýchľujú proces ich európskej integrácie; |
| --- | --- |

I.

keďže zahrnutie povinných záväzkov vyplývajúcich z členstva v Energetickom spoločenstve do regulačného rámca krajín Východného partnerstva a postupné reformné programy zosúladené s členskými štátmi EÚ ďalej podporujú a urýchľujú proces ich európskej integrácie;

| J. | keďže na samite Východného partnerstva v Bruseli v roku 2017 sa prijala revidovaná mnohostranná štruktúra Východného partnerstva, ktorá má prispieť k dosiahnutiu cieľov Východného partnerstva, a to najmä prostredníctvom podpory vykonávania 20 cieľov do roku 2020. V revidovanej štruktúre sa zohľadnia ustanovenia globálnej stratégie EÚ, ako aj kľúčové globálne politické ciele stanovené v rámci cieľov udržateľného rozvoja programu Agendy OSN 2030, Parížskej dohody o zmene klímy a Európskeho konsenzu o rozvoji; |
| --- | --- |

J.

keďže na samite Východného partnerstva v Bruseli v roku 2017 sa prijala revidovaná mnohostranná štruktúra Východného partnerstva, ktorá má prispieť k dosiahnutiu cieľov Východného partnerstva, a to najmä prostredníctvom podpory vykonávania 20 cieľov do roku 2020. V revidovanej štruktúre sa zohľadnia ustanovenia globálnej stratégie EÚ, ako aj kľúčové globálne politické ciele stanovené v rámci cieľov udržateľného rozvoja programu Agendy OSN 2030, Parížskej dohody o zmene klímy a Európskeho konsenzu o rozvoji;

| K. | keďže sa dosiahol pokrok pri dosahovaní čiastkových cieľov týkajúcich sa 20 cieľov do roku 2020 prostredníctvom ratifikácie Parížskej dohody o zmene klímy zo strany všetkých krajín Východného partnerstva, pristúpenia mnohých nových miest k Dohovoru primátorov a starostov, zavedenia politík a inštitucionálnych štruktúr na podporu ekologického hospodárstva a spustenia politického dialógu na vysokej úrovni o energetickej efektívnosti v niekoľkých krajinách Východného partnerstva. Výzvy však pretrvávajú pri stanovení komplexného regulačného rámca, ktorý umožní a uľahčí prístup k finančným prostriedkom a iným stimulačným mechanizmom a podporí účinnejšie vykonávanie energetickej politiky; |
| --- | --- |

K.

keďže sa dosiahol pokrok pri dosahovaní čiastkových cieľov týkajúcich sa 20 cieľov do roku 2020 prostredníctvom ratifikácie Parížskej dohody o zmene klímy zo strany všetkých krajín Východného partnerstva, pristúpenia mnohých nových miest k Dohovoru primátorov a starostov, zavedenia politík a inštitucionálnych štruktúr na podporu ekologického hospodárstva a spustenia politického dialógu na vysokej úrovni o energetickej efektívnosti v niekoľkých krajinách Východného partnerstva. Výzvy však pretrvávajú pri stanovení komplexného regulačného rámca, ktorý umožní a uľahčí prístup k finančným prostriedkom a iným stimulačným mechanizmom a podporí účinnejšie vykonávanie energetickej politiky;

| L. | keďže pozitívne skúsenosti s multilaterálnou spoluprácou slúžia ako platforma pre väčší rozvoj regionálneho trhu a vymedzujú príslušné nástroje zabezpečujúce, že sa táto spolupráca musí zachovávať a/alebo vykonávať; intenzívnejšia spolupráca na regionálnej úrovni je nevyhnutná, aby bolo možné dosiahnuť väčšiu integráciu trhu na európskej úrovni; |
| --- | --- |

L.

keďže pozitívne skúsenosti s multilaterálnou spoluprácou slúžia ako platforma pre väčší rozvoj regionálneho trhu a vymedzujú príslušné nástroje zabezpečujúce, že sa táto spolupráca musí zachovávať a/alebo vykonávať; intenzívnejšia spolupráca na regionálnej úrovni je nevyhnutná, aby bolo možné dosiahnuť väčšiu integráciu trhu na európskej úrovni;

| M. | keďže Ruská federácia využíva energiu ako svoj nástroj v oblasti zahraničných vecí; keďže presadzovanie tretieho energetického balíka je účinným nástrojom na zníženie vplyvu Gazpromu; |
| --- | --- |

M.

keďže Ruská federácia využíva energiu ako svoj nástroj v oblasti zahraničných vecí; keďže presadzovanie tretieho energetického balíka je účinným nástrojom na zníženie vplyvu Gazpromu;

| N. | keďže EÚ prostredníctvom vykonávania projektov spoločného záujmu môže priniesť nový plyn regiónom, ktoré sú závislé od jediného zdroja, ako aj plynovody s cieľom priniesť nový plyn na európsky trh a znížiť ich zraniteľnosť voči narušeniu dodávok plynu z Ruska; |
| --- | --- |

N.

keďže EÚ prostredníctvom vykonávania projektov spoločného záujmu môže priniesť nový plyn regiónom, ktoré sú závislé od jediného zdroja, ako aj plynovody s cieľom priniesť nový plyn na európsky trh a znížiť ich zraniteľnosť voči narušeniu dodávok plynu z Ruska;

| O. | keďže plynovody so spätným tokom sú kľúčovým faktorom na zvýšenie odolnosti EÚ a susedných krajín EÚ v reakcii na možné prerušenia dodávok plynu; |
| --- | --- |

O.

keďže plynovody so spätným tokom sú kľúčovým faktorom na zvýšenie odolnosti EÚ a susedných krajín EÚ v reakcii na možné prerušenia dodávok plynu;

| P. | keďže pozorujeme podporu rozvoja dostatočnej infraštruktúry LNG v celej EÚ vrátane zariadení na skladovanie plynu; |
| --- | --- |

P.

keďže pozorujeme podporu rozvoja dostatočnej infraštruktúry LNG v celej EÚ vrátane zariadení na skladovanie plynu;

1.

víta záväzok členských štátov EÚ a partnerských krajín z východnej Európy k Parížskej dohode; zdôrazňuje, že úspory energie, energetická efektívnosť a využívanie obnoviteľných zdrojov energie sú najlepším spôsobom, ako dosiahnuť ciele Parížskej dohody a zvýšiť energetickú bezpečnosť a zároveň znížiť závislosť od dovozu energetických zdrojov z tretích krajín; potvrdzuje, že cieľom odolnej energetickej politiky, ktorej jadrom je ambiciózna politika v oblasti klímy, je poskytnúť spotrebiteľom – a to aj domácnostiam a podnikom – bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a dostupnú energiu; nabáda národné vlády, aby podporovali výskum a inováciu prostredníctvom prilákania investícií, čo si vyžaduje zásadnú transformáciu energetických systémov vo východoeurópskych krajinách;

2.

vyzýva na zachovanie, ochranu a zlepšenie kvality životného prostredia a podporu rozvážneho a racionálneho využívania prírodných zdrojov, najmä prostredníctvom zachovania energetickej efektívnosti a úspor energie a rozvoja nových a obnoviteľných foriem energie prostredníctvom koordinovaných opatrení spájajúcich legislatívne akty aj politické opatrenia na regionálnej, celoštátnej a miestnej úrovni;

3.

víta skutočnosť, že krajiny Východného partnerstva zintenzívňujú svoje úsilie o spoluprácu a zaväzujú sa viac harmonizovať svoje energetické predpisy s acquis EÚ, a tak napredovať smerom k udržateľnej energii;

4.

zdôrazňuje potrebu ukončiť energetickú politiku založenú na fosílnych palivách a vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby začali proces postupného vyraďovania takýchto zdrojov energie a nahradili ich energiou z obnoviteľných zdrojov; opakuje, že energetická transformácia by mala byť sociálne spravodlivá, mala by viesť k inovácii a mala by byť založená na nadčasovej infraštruktúre a solidarite, pričom posilní bezpečnosť dodávok; vyzýva, aby súčasné a budúce projekty v oblasti energetických potrubí zabezpečovali regionálnu energetickú bezpečnosť tým, že sa zabráni závislosti od dominantného dodávateľa plynu a ropy; zdôrazňuje, že solidaritu a aproximáciu v odvetví energetiky medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva možno zaručiť len vtedy, ak sú nové námorné aj pevninské časti plynovodnej infraštruktúry v súlade s právnymi predpismi EÚ; v tejto súvislosti vyjadruje obavy v súvislosti s projektom North Stream 2, čo bude negatívny príklad, ktorý bude v rozpore so zásadou solidarity a spoločnej energetickej politiky; zdôrazňuje potrebu správnej transpozície zmenenej smernice o plyne vo všetkých členských štátoch a vyzýva Európsku komisiu, aby dôrazne reagovala na akékoľvek pokusy obchádzať jej ustanovenia;

5.

zdôrazňuje význam opatrení zameraných na úsporu energie a energetickú efektívnosť pre zaistenie energetickej bezpečnosti EÚ, a najmä členských krajín Východného partnerstva; berie na vedomie, že krajiny Východného partnerstva priemerne využívajú trikrát viac energie ako priemer krajín EÚ, a zdôrazňuje, že znižovanie tohto rozdielu je jedným z najefektívnejších spôsobov zníženia energetickej závislosti príslušných krajín Východného partnerstva od tretích krajín;

6.

vyjadruje znepokojenie nad tým, že vylúčenie projektu Nord Stream 2 z tretieho energetického balíka poskytne spoločnosti Gazprom nenáležitú konkurenčnú výhodu a ešte viac posilní jeho dominanciu na trhu;

7.

vyzýva členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby ďalej podporovali diverzifikáciu zdrojov energie a dodávateľských trás, a to aj prostredníctvom dokončenia a sfunkčnenia existujúcich projektov v oblasti energetického prepájania a prostredníctvom spätného toku plynárenských trás, ktoré sú jedným z najlepších príkladov solidarity; víta ďalší rozvoj právnych predpisov a projektov týkajúcich sa terminálov LNG, ktoré budú mať nevyhnutne za následok progresívny regulačný rámec, ako aj silnejšiu spoločnú energetickú politiku;

8.

podporuje rozvíjanie projektov týkajúcich sa spätného toku zemného plynu medzi krajinami Východného partnerstva, ako aj s EÚ; podporuje presadzovanie dostupnosti alternatívnych zdrojov plynu, ako je skvapalnený zemný plyn, a nabáda na rozvoj nových vzťahov s dodávateľmi LNG vrátane Spojených štátov a na rozvoj terminálov a infraštruktúry na spätné splyňovanie LNG;

9.

zdôrazňuje, že zlepšovanie regulačných rámcov v oblasti energie je najdôležitejšie, keďže investičné rozhodnutia v týchto oblastiach sú značne ovplyvňované administratívnymi povoleniami; odporúča, aby vlády východoeurópskych partnerských krajín zabezpečili transparentnosť, konzistentnosť a kontinuitu vo vytváraní právnych, finančných a regulačných rámcov a pokračovali v boji proti korupcii s cieľom posilniť dôveru investorov a podeliť sa o regulačné znalosti a najlepšie postupy;

10.

zdôrazňuje potrebu posilnenej spolupráce a spoločného prístupu východných partnerov a krajín EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany jadrovej energie; žiada všetkých východných partnerov, aby plne dodržiavali základné bezpečnostné zásady, ako sa uvádzajú v bezpečnostných normách MAAE, a aby boli zmluvnými stranami príslušných dohovorov, ako napríklad Dohovor o jadrovej bezpečnosti a Spoločný dohovor o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom, a vykonávali ich; zdôrazňuje, že spoločné úsilie o zabezpečenie najvyššej jadrovej bezpečnosti a ochrany pred žiarením možno dosiahnuť prostredníctvom väčšej harmonizácie noriem a prostredníctvom aproximácie technických, regulačných a právnych rámcov;

11.

domnieva sa, že investície v oblasti energetiky si vyžadujú stabilný a predvídateľný dlhodobý rámec a že krajiny Východného partnerstva budú nutne čeliť výzve vzbudiť dôveru vo výsledky nových pravidiel; v tejto súvislosti berie na vedomie nedávne zmeny v energetickom zákone Ukrajiny, ktoré ešte treba väčšmi zosúladiť s pravidlami Zmluvy o Energetickom spoločenstve a ktorých vykonávanie treba podnietiť dodatočnou podporou;

12.

zdôrazňuje záujem o rozvoj otvoreného, konkurencieschopného a integrovaného trhu s energiou vo východnej Európe, ktorý by mohol viesť k väčšiemu počtu príležitostí pre obchod a investície, budovanie kapacít a spoločné projekty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, inteligentných sietí a energetickej efektívnosti pri zohľadnení cieľov v oblasti klímy; zdôrazňuje, že integrovaný trh s energiou by mal byť založený na reciprocite a rovnakých podmienkach, pokiaľ ide o prístup na trh a infraštruktúru, ako aj zabezpečovať normy ochrany životného prostredia a bezpečnosti;

13.

zdôrazňuje, že zatiaľ čo ciele energetickej politiky boli stanovené a koordinované na úrovni EÚ, členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva musia vybrať doplnkové stratégie v závislosti od štruktúry svojich domácich trhov s energiou a začiatku svojej energetickej transformácie vrátane preskúmania nových možností a výhod, ktoré ponúka LNG;

14.

zdôrazňuje, že zemný plyn bude slúžiť ako preklenovacie palivo pre transformáciu energetiky; zdôrazňuje, že úspech reformy trhu s energiou a energetickej transformácie závisí od vytvorenia stabilného obchodného, právneho a regulačného rámca, ktorý podporuje potrebné zmeny, ako aj od spravodlivého finančného rámca založeného na technologicky neutrálnom prístupe; vyjadruje v tejto súvislosti znepokojenie nad rozhodnutím Európskej investičnej banky odstúpiť od financovania projektov v oblasti zemného plynu bez zachytávania emisií;

15.

opätovne zdôrazňuje význam dôkladného posúdenia súčasného stavu v odvetví energetiky, interakcií medzi účastníkmi trhu, pravidiel štátnej pomoci a dôsledkov reformných možností pre všetky zainteresované strany a spoločnosť ako celok v procese začleňovania a vykonávania zásad EÚ v oblasti trhu s energiou; so znepokojením konštatuje, že trhy s energiou v krajinách Východného partnerstva naďalej monopolizujú iba niekoľkí oligarchovia; vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby vyvinuli nástroje na podporu decentralizačných stratégií, ktoré umožňujú využívať energiu z viacerých lokálnych energetických sietí (miestne solárne elektrárne, malé veterné parky, zariadenia na uskladňovanie energie v batériách a zariadenia na kombinovanú výrobu tepla a elektriny); vyzýva EÚ, aby tento proces podporovala prostredníctvom výmeny najlepších postupov;

16.

zdôrazňuje, že nové hrozby pre bezpečnosť dodávok energie, ktoré predstavujú kybernetické útoky, si vyžadujú nové opatrenia; zdôrazňuje, že kybernetická hrozba v EÚ je umocnená zvýšenou vzájomnou závislosťou energetických sietí členských štátov EÚ; odporúča členským štátom EÚ a partnerským krajinám z východnej Európy vypracovať a vykonávať stratégiu kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky, ktorá by sa okrem iného mala zameriavať na: posilnenie pripravenosti, pokiaľ ide o reakciu na kyberneticko-bezpečnostné hrozby v odvetví energetiky; koordináciu reakcií v kybernetickom priestore; urýchlenie technologických zmien smerom k odolným bezpečnostným systémom;

17.

odporúča, aby sa členské štáty EÚ a partnerské krajiny z východnej Európy zapojili do ďalších výmen a spolupráce v oblasti výskumu a tvorby politiky, pokiaľ ide o obnoviteľné zdroje energie a energetickú efektívnosť, a to súbežne s riešením problému energetickej chudoby, s osobitným dôrazom na domácnosti s nízkym príjmom a zraniteľné domácnosti, ktoré majú ťažkosti s platením svojich účtov za energiu alebo nedokážu primerane vykurovať svoje domovy a nemôžu si dovoliť investovať do projektov v oblasti energetickej efektívnosti a modernizácie, ale mohli by sa podieľať na reakcii na strane spotreby, ak sú zavedené podmienky infraštruktúry a trhové podmienky;

18.

opätovne zdôrazňuje, že reformy trhov s energiou sa netýkajú len vytvorenia slobodného a vysoko konkurenčného prostredia, ale aj schopnosti štátu plniť svoju vlastnú funkciu sociálnej ochrany voči najzraniteľnejším spotrebiteľom, ktorí z rôznych dôvodov nie sú schopní zabezpečiť si svoje základné energetické potreby; zdôrazňuje, že reforma trhu s energiou a energetická transformácia môžu byť úspešné len vtedy, ak majú širokú sociálnu podporu a ak sú v ich centre občania; pripomína, že sa odhaduje, že viac ako 50 miliónov domácností len v Európskej únii čelí energetickej chudobe, a v tejto súvislosti vyzýva na lepšie využívanie Strediska EÚ pre monitorovanie energetickej chudoby s cieľom vymieňať si informácie a najlepšie postupy, vytvoriť špecializovanú sieť zainteresovaných strán pracujúcich na otázke energetickej chudoby a vypracovať národné indikatívne ciele na zníženie energetickej chudoby;

19.

uznáva hodnotu Zmluvy o Energetickom spoločenstve, ktorá stanovuje základ na podporu regionálneho energetického trhu medzi EÚ a jej východnými susedmi, a to pristúpením Moldavska, Ukrajiny a Gruzínska a spoluprácou Arménska (ako pozorovateľa), a ktorá sa rozvíja na základe spoločných záujmov a špecifík jednotlivých krajín;

20.

uznáva význam legislatívnej a technickej podpory, ktorú EÚ poskytuje krajinám Východného partnerstva pri vykonávaní reforiem na aproximáciu svojich právnych predpisov v súlade s pravidlami a normami EÚ; víta prácu iniciatívy EU4Energy, ktorá bola zavedená vo vzťahu k šiestim východným partnerským krajinám, s cieľom posilniť ich legislatívne a regulačné rámce a zlepšiť bezpečnosť dodávok a prepojenosť v regióne;

21.

zdôrazňuje, že cezhraničná infraštruktúra medzi EÚ a východoeurópskymi krajinami si vyžaduje ďalšie rozšírenie, keďže stále zostáva významnou prekážkou rozvoja konkurencieschopného integrovaného trhu v odvetví elektrickej energie a plynu; vyzýva krajiny EÚ a Východného partnerstva, aby posilnili úsilie o uľahčenie včasnej realizácie a úplného uvedenia do prevádzky južného koridoru zemného plynu s cieľom zlepšiť bezpečnosť a rozmanitosť dodávok energie tým, že zemný plyn bude prichádzať z oblasti Kaspického mora a prípadne zo Strednej Ázie do Európy; vyjadruje podporu štvrtému zoznamu projektov spoločného záujmu, ktorý obsahuje niekoľko dôležitých projektov s cieľom vytvoriť dobre prepojenú plynárenskú sieť odolnú voči šokom, slúžiacu EÚ a jej susedstvu;

22.

opätovne zdôrazňuje, že rozšírenie cezhraničnej infraštruktúry medzi EÚ a východoeurópskymi krajinami prispieva k celkovému zvýšeniu regionálnej energetickej bezpečnosti; vyzýva na posilnenie prepojenia medzi distribučnými sieťami elektrickej energie krajín EÚ a krajín Východného partnerstva, a to prostredníctvom realizácie synchrónneho prepojenia ukrajinskej a moldavskej siete so sieťou kontinentálnej Európy ENTSO-E (Európskou sieťou prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu); odporúča, aby sa zainteresovaní východní partneri pravidelne zapájali do záťažových testov energetickej bezpečnosti EÚ;

23.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetky štáty EÚ dôsledne dodržiavali spoločné pravidlá, najmä smernicu (EÚ) 2019/692, a opätovne vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby pokračovali v rozvoji legislatívy v súlade s predpismi EÚ v odvetví energetiky.

24.

poveruje svojich podpredsedov, aby postúpili toto uznesenie predsedovi Európskeho parlamentu, Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke EÚ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, komisárovi pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, vládam a parlamentom členských štátov EÚ a partnerských krajín východnej Európy.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/692 zo 17. apríla 2019, ktorou sa mení smernica 2009/73/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (Ú. v. EÚ L 117, 3.5.2019, s. 1).

1

---

| 24.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 134/16

---

UZNESENIE

Parlamentného zhromaždenia Euronest o „inováciách v oblasti vzdelávania a reforiem v oblasti vzdelávania v EÚ a krajinách Východného partnerstva: výzvy a príležitosti“

(2020/C 134/04)

PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE EURONEST,

| — | so zreteľom na článok 2, článok 6 písm. e) a článok 165, najmä na § 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2, článok 6 písm. e) a článok 165, najmä na § 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na článok 26 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 26 Všeobecnej deklarácie ľudských práv,

| — | so zreteľom na právo na vzdelávanie, ako je stanovené v článku 14 Charty základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na právo na vzdelávanie, ako je stanovené v článku 14 Charty základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 2 protokolu k Dohovoru Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd týkajúci sa práva na vzdelávanie (ETS č. 009), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2 protokolu k Dohovoru Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd týkajúci sa práva na vzdelávanie (ETS č. 009),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 22. marca 2016 o vzájomnom uznávaní odborných kvalifikácií, pracovných skúseností a univerzitných diplomov v rámci bolonského procesu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. marca 2016 o vzájomnom uznávaní odborných kvalifikácií, pracovných skúseností a univerzitných diplomov v rámci bolonského procesu (2),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 10. júna 2016 s názvom „Analytický základ pre nový program v oblasti zručností pre Európu“ [SWD(2016)0195], |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 10. júna 2016 s názvom „Analytický základ pre nový program v oblasti zručností pre Európu“ [SWD(2016)0195],

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. decembra 2016 s názvom „Zlepšiť a zmodernizovať vzdelávanie“ [COM(2016) 941], |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. decembra 2016 s názvom „Zlepšiť a zmodernizovať vzdelávanie“ [COM(2016) 941],

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom „Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry [COM(2018) 268], |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom „Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry [COM(2018) 268],

| — | so zreteľom na návrh Komisie na odporúčanie Rady zo 17. januára 2018 o podpore spoločných hodnôt, inkluzívneho vzdelávania a európskeho rozmeru výučby [COM(2018) 23], |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na odporúčanie Rady zo 17. januára 2018 o podpore spoločných hodnôt, inkluzívneho vzdelávania a európskeho rozmeru výučby [COM(2018) 23],

| — | so zreteľom na návrh Komisie na odporúčanie Rady zo 17. januára 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie [COM(2018) 24], |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na odporúčanie Rady zo 17. januára 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie [COM(2018) 24],

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. januára 2018 o akčnom pláne digitálneho vzdelávania [COM(2018) 22], |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. januára 2018 o akčnom pláne digitálneho vzdelávania [COM(2018) 22],

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu a Rade z 8. júna 2016 s názvom „Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy“ [JOIN(2016)0029] a na uznesenie Európskeho parlamentu o tomto oznámení z 5. júla 2017 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu a Rade z 8. júna 2016 s názvom „Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy“ [JOIN(2016)0029] a na uznesenie Európskeho parlamentu o tomto oznámení z 5. júla 2017 (3),

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, a najmä na cieľ udržateľného rozvoja 4 o zabezpečení inkluzívneho a rovnako kvalitného vzdelávania a podpore možností celoživotného vzdelávania pre všetkých (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, a najmä na cieľ udržateľného rozvoja 4 o zabezpečení inkluzívneho a rovnako kvalitného vzdelávania a podpore možností celoživotného vzdelávania pre všetkých (A/RES/70/1),

| — | so zreteľom na parížske komuniké z 25. mája 2018 v nadväznosti na stretnutie ministrov európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania (EHEA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na parížske komuniké z 25. mája 2018 v nadväznosti na stretnutie ministrov európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania (EHEA),

| — | so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade, Komisii a ESVČ z 15. novembra 2017 o Východnom partnerstve v rámci príprav na samit v novembri 2017 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade, Komisii a ESVČ z 15. novembra 2017 o Východnom partnerstve v rámci príprav na samit v novembri 2017 (4),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 12. júna 2018 o modernizácii vzdelávania v EÚ (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 12. júna 2018 o modernizácii vzdelávania v EÚ (5),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 11. decembra 2018 o vzdelávaní v digitálnej ére: výzvy, príležitosti a ponaučenia pre tvorbu politík EÚ (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 11. decembra 2018 o vzdelávaní v digitálnej ére: výzvy, príležitosti a ponaučenia pre tvorbu politík EÚ (6),

| — | so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. júna 2017 s názvom „Východné partnerstvo – 20 cieľov do roku 2020: Zameranie sa na kľúčové priority a konkrétne výsledky [SWD(2017)0300], |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. júna 2017 s názvom „Východné partnerstvo – 20 cieľov do roku 2020: Zameranie sa na kľúčové priority a konkrétne výsledky [SWD(2017)0300],

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva, ktorý sa konal 24. novembra 2017 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva, ktorý sa konal 24. novembra 2017 v Bruseli,

| A. | keďže právo na vzdelanie je základným ľudským právom; |
| --- | --- |

A.

keďže právo na vzdelanie je základným ľudským právom;

| B. | keďže v súlade s článkom 6 písm. e) ZFEÚ „právomoc v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy prináleží členským štátom, Európska únia však zohráva kľúčovú podpornú úlohu, pokiaľ ide o stanovenie úloh a cieľov, ako aj presadzovanie a výmenu najlepších postupov (7)“ |
| --- | --- |

B.

keďže v súlade s článkom 6 písm. e) ZFEÚ „právomoc v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy prináleží členským štátom, Európska únia však zohráva kľúčovú podpornú úlohu, pokiaľ ide o stanovenie úloh a cieľov, ako aj presadzovanie a výmenu najlepších postupov (7)“

| C. | keďže otvorená metóda koordinácie uplatňovaná v oblasti vzdelávania umožňuje členským štátom vytvárať a realizovať spoločnú stratégiu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, a to aj vrátane online platformy ET 2020 (vzdelávanie a odborná príprava do roku 2020); keďže podobná štruktúra spolupráce by sa mohla vytvoriť aj medzi členskými štátmi EÚ a krajinami Východného partnerstva, počnúc pravidelnou výmenou najlepších postupov; |
| --- | --- |

C.

keďže otvorená metóda koordinácie uplatňovaná v oblasti vzdelávania umožňuje členským štátom vytvárať a realizovať spoločnú stratégiu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, a to aj vrátane online platformy ET 2020 (vzdelávanie a odborná príprava do roku 2020); keďže podobná štruktúra spolupráce by sa mohla vytvoriť aj medzi členskými štátmi EÚ a krajinami Východného partnerstva, počnúc pravidelnou výmenou najlepších postupov;

| D. | keďže schopnosť vzdelávacích systémov uspokojovať spoločenské, hospodárske a osobné potreby závisí od ich opatrení v oblasti kvality, prístupnosti, efektívnosti, rozmanitosti a rovnosti, ako aj od dostupnosti primeraných ľudských, finančných a materiálnych zdrojov; |
| --- | --- |

D.

keďže schopnosť vzdelávacích systémov uspokojovať spoločenské, hospodárske a osobné potreby závisí od ich opatrení v oblasti kvality, prístupnosti, efektívnosti, rozmanitosti a rovnosti, ako aj od dostupnosti primeraných ľudských, finančných a materiálnych zdrojov;

| E. | keďže dosiahnutie rovnosti príležitostí je dôležitou úlohou vzdelávania a prístup k vzdelávaniu musí mať teda nediskriminačný charakter; keďže na tento účel je potrebné vyvinúť väčšie úsilie, aby sa zabezpečilo, že každý, najmä znevýhodnené skupiny, bude mať rovnaké šance na prístup k vzdelávaniu a jeho dokončenie, k odbornej príprave a k získaniu zručností na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

E.

keďže dosiahnutie rovnosti príležitostí je dôležitou úlohou vzdelávania a prístup k vzdelávaniu musí mať teda nediskriminačný charakter; keďže na tento účel je potrebné vyvinúť väčšie úsilie, aby sa zabezpečilo, že každý, najmä znevýhodnené skupiny, bude mať rovnaké šance na prístup k vzdelávaniu a jeho dokončenie, k odbornej príprave a k získaniu zručností na všetkých úrovniach;

| F. | keďže zabezpečenie prístupu ku kvalitným službám vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve pre všetky deti je kľúčovým faktorom na dosiahnutie ich pozitívneho vstupu do života a sveta vzdelávania; |
| --- | --- |

F.

keďže zabezpečenie prístupu ku kvalitným službám vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve pre všetky deti je kľúčovým faktorom na dosiahnutie ich pozitívneho vstupu do života a sveta vzdelávania;

| G. | keďže vzdelávanie bolo negatívne ovplyvnené procesmi transformácie a hospodárskou a finančnou krízou; keďže verejné financovanie vzdelávania sa v mnohých krajinách pasívne znížilo; keďže prevláda trend privatizácie vzdelávania, ktorou sa porušuje zásada rovnosti prístupu k vzdelaniu; keďže rozhodujúci význam pri zabezpečení bezplatného, inkluzívneho a prístupného verejného vzdelávania má zvýšená verejná finančná podpora vzdelávania vrátane podpory učiteľov a ich pracovných podmienok, ako aj výskumu; |
| --- | --- |

G.

keďže vzdelávanie bolo negatívne ovplyvnené procesmi transformácie a hospodárskou a finančnou krízou; keďže verejné financovanie vzdelávania sa v mnohých krajinách pasívne znížilo; keďže prevláda trend privatizácie vzdelávania, ktorou sa porušuje zásada rovnosti prístupu k vzdelaniu; keďže rozhodujúci význam pri zabezpečení bezplatného, inkluzívneho a prístupného verejného vzdelávania má zvýšená verejná finančná podpora vzdelávania vrátane podpory učiteľov a ich pracovných podmienok, ako aj výskumu;

| H. | keďže modernizácia všetkých etáp vzdelávacieho systému zahŕňa veľké množstvo odvetví a vyžaduje si veľa krokov vrátane navrhovania a realizácie učebných osnov, prijímania alebo prispôsobovania legislatívnych a regulačných rámcov na zabezpečenie kvality s cieľom zaviesť nové metódy výučby a učenia sa, uprednostňovania inovácií v rámci mechanizmov financovania a posilňovania riadenia vzdelávania; |
| --- | --- |

H.

keďže modernizácia všetkých etáp vzdelávacieho systému zahŕňa veľké množstvo odvetví a vyžaduje si veľa krokov vrátane navrhovania a realizácie učebných osnov, prijímania alebo prispôsobovania legislatívnych a regulačných rámcov na zabezpečenie kvality s cieľom zaviesť nové metódy výučby a učenia sa, uprednostňovania inovácií v rámci mechanizmov financovania a posilňovania riadenia vzdelávania;

| I. | keďže digitálne zručnosti sú nevyhnutné pre účasť na spoločenskom dianí a pre úspešné profesijné uplatnenie, pretože digitálna transformácia mení verejný a politický dialóg a trh práce a vytvára tak potrebu nových súborov zručností; keďže je preto dôležité zabezpečiť, aby boli všetky školy vybavené počítačmi a aby mali prístup k pripojeniu na internet; |
| --- | --- |

I.

keďže digitálne zručnosti sú nevyhnutné pre účasť na spoločenskom dianí a pre úspešné profesijné uplatnenie, pretože digitálna transformácia mení verejný a politický dialóg a trh práce a vytvára tak potrebu nových súborov zručností; keďže je preto dôležité zabezpečiť, aby boli všetky školy vybavené počítačmi a aby mali prístup k pripojeniu na internet;

| J. | keďže základné vzdelávanie v oblasti kybernetickej hygieny, kybernetickej bezpečnosti, ochrany údajov, autorského práva a mediálnej a internetovej gramotnosti musí byť prispôsobené veku a vývoju s cieľom pomôcť deťom stať sa kriticky zmýšľajúcimi študentmi, aktívnymi občanmi, zodpovednými používateľmi internetu a tvorcami demokratickej digitálnej spoločnosti, prijímať informované rozhodnutia, uvedomovať si riziká spojené s internetom a byť schopný im čeliť, napríklad dezinformácii online, obťažovaniu a porušovaniu ochrany osobných údajov; keďže programy výučby v oblasti kybernetickej bezpečnosti by mali byť zaradené do učebných osnov akademického vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

J.

keďže základné vzdelávanie v oblasti kybernetickej hygieny, kybernetickej bezpečnosti, ochrany údajov, autorského práva a mediálnej a internetovej gramotnosti musí byť prispôsobené veku a vývoju s cieľom pomôcť deťom stať sa kriticky zmýšľajúcimi študentmi, aktívnymi občanmi, zodpovednými používateľmi internetu a tvorcami demokratickej digitálnej spoločnosti, prijímať informované rozhodnutia, uvedomovať si riziká spojené s internetom a byť schopný im čeliť, napríklad dezinformácii online, obťažovaniu a porušovaniu ochrany osobných údajov; keďže programy výučby v oblasti kybernetickej bezpečnosti by mali byť zaradené do učebných osnov akademického vzdelávania a odbornej prípravy;

| K. | keďže nedostatočné vzdelávanie je problémom, ktorému čelí EÚ a krajiny Východného partnerstva; |
| --- | --- |

K.

keďže nedostatočné vzdelávanie je problémom, ktorému čelí EÚ a krajiny Východného partnerstva;

| L. | keďže v záujme lepšieho porozumenia ekologickým, sociálnym a hospodárskym problémom našej planéty a ich riešenia je nevyhnutné, aby si ľudia rozvíjali zručnosti v oblasti globálneho povedomia, najmä v súvislosti s globálnym občianstvom, medzikultúrnym dialógom a udržateľným rozvojom; |
| --- | --- |

L.

keďže v záujme lepšieho porozumenia ekologickým, sociálnym a hospodárskym problémom našej planéty a ich riešenia je nevyhnutné, aby si ľudia rozvíjali zručnosti v oblasti globálneho povedomia, najmä v súvislosti s globálnym občianstvom, medzikultúrnym dialógom a udržateľným rozvojom;

| M. | keďže digitalizácia a vytváranie spoločných vzdelávacích platforiem prispievajú k modernizácii vzdelávacích systémov, najmä uľahčením poskytovania diaľkového a kombinovaného štúdia; keďže z tohto vývoja vyplývajú aj otázky spojené s ochranou údajov; |
| --- | --- |

M.

keďže digitalizácia a vytváranie spoločných vzdelávacích platforiem prispievajú k modernizácii vzdelávacích systémov, najmä uľahčením poskytovania diaľkového a kombinovaného štúdia; keďže z tohto vývoja vyplývajú aj otázky spojené s ochranou údajov;

| N. | keďže celoživotné vzdelávanie by sa malo podporovať napríklad prostredníctvom synergií medzi formálnym a neformálnym vzdelávaním a kvalitných systémov odborného vzdelávania a prípravy; |
| --- | --- |

N.

keďže celoživotné vzdelávanie by sa malo podporovať napríklad prostredníctvom synergií medzi formálnym a neformálnym vzdelávaním a kvalitných systémov odborného vzdelávania a prípravy;

| O. | keďže všetky krajiny EÚ a krajiny Východného partnerstva sú členmi európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania; |
| --- | --- |

O.

keďže všetky krajiny EÚ a krajiny Východného partnerstva sú členmi európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania;

| P. | keďže vzdelávacie systémy v krajinách Východného partnerstva sú stále poznačené ich sovietskym dedičstvom, v dôsledku čoho musia čeliť osobitným výzvam v oblasti vzdelávania, ktoré v EÚ neexistujú; |
| --- | --- |

P.

keďže vzdelávacie systémy v krajinách Východného partnerstva sú stále poznačené ich sovietskym dedičstvom, v dôsledku čoho musia čeliť osobitným výzvam v oblasti vzdelávania, ktoré v EÚ neexistujú;

| Q. | keďže všetky dvojstranné dohody medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva obsahujú kapitolu venovanú vzdelávaniu, odbornej príprave a mládeži; keďže jedným z cieľov platformy 4 politiky Východného partnerstva je zvýšiť účasť krajín Východného partnerstva na programoch EÚ, okrem iného v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií, posilniť spoluprácu medzi EÚ a orgánmi vzdelávania a odbornej prípravy, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, školami a výskumnými inštitúciami krajín Východného partnerstva, rozšíriť vedomosti a posilniť výmenu osvedčených postupov v týchto oblastiach; keďže podpora modernizácie, internacionalizácie, digitalizácie (elektronického vzdelávania) a zlepšenia kvality systémov vysokoškolského vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy (OVP) je jednou z priorít programu pracovnej skupiny v rámci platformy 4 pre vzdelávanie, kultúru a mládež na obdobie rokov 2018 – 2019; |
| --- | --- |

Q.

keďže všetky dvojstranné dohody medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva obsahujú kapitolu venovanú vzdelávaniu, odbornej príprave a mládeži; keďže jedným z cieľov platformy 4 politiky Východného partnerstva je zvýšiť účasť krajín Východného partnerstva na programoch EÚ, okrem iného v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií, posilniť spoluprácu medzi EÚ a orgánmi vzdelávania a odbornej prípravy, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, školami a výskumnými inštitúciami krajín Východného partnerstva, rozšíriť vedomosti a posilniť výmenu osvedčených postupov v týchto oblastiach; keďže podpora modernizácie, internacionalizácie, digitalizácie (elektronického vzdelávania) a zlepšenia kvality systémov vysokoškolského vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy (OVP) je jednou z priorít programu pracovnej skupiny v rámci platformy 4 pre vzdelávanie, kultúru a mládež na obdobie rokov 2018 – 2019;

| R. | keďže sa pre krajiny Východného partnerstva zaviedlo alebo osobitne navrhlo niekoľko programov EÚ v oblasti vzdelávania a inovácií, ako napr. Erasmus+, eTwinning Plus, EaP connect, EU4Innovations, Kreatívna Európa, COSME a Horizont 2020 a ich nástupcovia na obdobie rokov 2021 – 2027; keďže takéto programy môžu významne pomôcť pri riešení sociálnych a hospodárskych zmien alebo hlavných výziev, ktorým Európa čelila do konca tohto desaťročia, okrem iného v súvislosti s bojom proti nezamestnanosti mladých ľudí, väčšou integráciou európskych spoločností, rozvojom sociálneho kapitálu mladých ľudí, so zavedením a rozvojom účinne fungujúcich systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj so sociálnym začleňovaním osôb pochádzajúcich zo znevýhodneného prostredia; |
| --- | --- |

R.

keďže sa pre krajiny Východného partnerstva zaviedlo alebo osobitne navrhlo niekoľko programov EÚ v oblasti vzdelávania a inovácií, ako napr. Erasmus+, eTwinning Plus, EaP connect, EU4Innovations, Kreatívna Európa, COSME a Horizont 2020 a ich nástupcovia na obdobie rokov 2021 – 2027; keďže takéto programy môžu významne pomôcť pri riešení sociálnych a hospodárskych zmien alebo hlavných výziev, ktorým Európa čelila do konca tohto desaťročia, okrem iného v súvislosti s bojom proti nezamestnanosti mladých ľudí, väčšou integráciou európskych spoločností, rozvojom sociálneho kapitálu mladých ľudí, so zavedením a rozvojom účinne fungujúcich systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj so sociálnym začleňovaním osôb pochádzajúcich zo znevýhodneného prostredia;

| S. | keďže na fóre mládeže Východného partnerstva v Kaunase bola vyjadrená potreba hlbšej a účinnejšej spolupráce medzi inštitúciami neformálneho a formálneho vzdelávania, zamestnávania mladých ľudí a ich zapájania do aktivít občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

S.

keďže na fóre mládeže Východného partnerstva v Kaunase bola vyjadrená potreba hlbšej a účinnejšej spolupráce medzi inštitúciami neformálneho a formálneho vzdelávania, zamestnávania mladých ľudí a ich zapájania do aktivít občianskej spoločnosti;

| T. | keďže rodové rozdiely v oblasti vzdelávania bránia osobnému rozvoju a zamestnanosti a postihujú množstvo sociálno-kultúrnych oblastí; keďže rodová rovnosť je základnou zásadou Európskej únie a politiky Východného partnerstva zakotvenou v zmluvách a mala by sa premietať do všetkých politík EÚ, najmä v oblasti vzdelávania a kultúry; keďže vzdelávanie je silným nástrojom na prekonávanie rodovej nerovnosti; |
| --- | --- |

T.

keďže rodové rozdiely v oblasti vzdelávania bránia osobnému rozvoju a zamestnanosti a postihujú množstvo sociálno-kultúrnych oblastí; keďže rodová rovnosť je základnou zásadou Európskej únie a politiky Východného partnerstva zakotvenou v zmluvách a mala by sa premietať do všetkých politík EÚ, najmä v oblasti vzdelávania a kultúry; keďže vzdelávanie je silným nástrojom na prekonávanie rodovej nerovnosti;

| U. | keďže práca s mládežou a neformálne vzdelávanie by zlepšili začleňovanie a aktiváciu mladých ľudí postihnutých sociálnym a hospodárskym vylúčením; |
| --- | --- |

U.

keďže práca s mládežou a neformálne vzdelávanie by zlepšili začleňovanie a aktiváciu mladých ľudí postihnutých sociálnym a hospodárskym vylúčením;

| V. | keďže stále existujú obmedzenia týkajúce sa vzdelávania v menšinových jazykoch a v niektorých krajinách Východného partnerstva je prístup k vzdelávaniu v chudobných oblastiach obmedzený; |
| --- | --- |

V.

keďže stále existujú obmedzenia týkajúce sa vzdelávania v menšinových jazykoch a v niektorých krajinách Východného partnerstva je prístup k vzdelávaniu v chudobných oblastiach obmedzený;

| W. | keďže v krajinách Východného partnerstva došlo v priebehu posledného desaťročia k rapídnemu vyľudneniu a mladí ľudia majú tendenciu opúšťať svoje domovské krajiny a regióny, aby našli lepšie vzdelanie a dôstojné zamestnanie, |
| --- | --- |

W.

keďže v krajinách Východného partnerstva došlo v priebehu posledného desaťročia k rapídnemu vyľudneniu a mladí ľudia majú tendenciu opúšťať svoje domovské krajiny a regióny, aby našli lepšie vzdelanie a dôstojné zamestnanie,

Všeobecné úvahy

| 1. | zdôrazňuje, že zabezpečenie rovnakého prístupu ku kvalitnému inkluzívnemu vzdelávaniu je kľúčom k rozvoju prosperujúcich spoločností a k dosiahnutiu trvalej sociálnej súdržnosti, ako aj k boju proti chudobe, sociálnemu vylúčeniu a rodovým stereotypom; vyzýva členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby zabezpečili, že sa verejné investície do vzdelávania na všetkých úrovniach, a to aj poskytovaním primeraných finančných zdrojov, stanú prioritou ich politík; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že na splnenie požiadaviek stále mobilnejších a digitálnejších spoločností je potrebné nájsť nové spôsoby vzdelávania; zastáva názor, že vzdelávanie by sa nemalo poskytovať iba prostredníctvom prednášok, teoretickej výučby a pasívneho učenia, ale malo by zahŕňať aj empirické a participatívne učenie sa pod dohľadom alebo s účasťou učiteľov a malo by súvisieť s vybraným povolaním žiakov a študentov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že krajiny musia zmeniť všetky úrovne svojich systémov vzdelávania a odbornej prípravy, aby mohli v plnej miere využiť príležitosti, ktoré im ponúkajú informačné a komunikačné technológie (IKT) a prirodzené zručnosti detí, a aby pomohli deťom rozvíjať zručnosti a schopnosti, ktoré potrebujú na splnenie požiadaviek spoločností a trhu práce v budúcnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje potrebu poskytnúť primerané finančné prostriedky na reformu vzdelávacích systémov a na zabezpečenie toho, aby sa inovatívne a kvalitné vzdelávanie sprístupňovalo nielen vo veľkých mestách, ale aj vo vidieckych oblastiach s obmedzeným prístupom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že na zaistenie dostupnosti a kvality vzdelávania je potrebné zabezpečiť nielen zvýšenie finančných prostriedkov na zlepšenie infraštruktúry, zvýšenie platov učiteľov a výskumných pracovníkov, ale zároveň zaručiť transparentné rozdelenie finančnej podpory medzi vzdelávacie a výskumné inštitúcie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že inkluzívnosť, rovnocenný prístup a inovácie by mali byť hlavnými zásadami vzdelávania a odbornej prípravy v digitálnom veku; domnieva sa, že digitálne technológie by nemali posilňovať existujúce nerovnosti, ale mali by sa namiesto toho využívať na odstránenie digitálnej priepasti medzi žiakmi a študentmi z rôznych sociálno-ekonomických prostredí a rôznych regiónov EÚ a krajín Východného partnerstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že hoci je nevyhnutné zvyšovať základné a pokročilé digitálne zručnosti študentov, ostatné zručnosti vrátane sociálnych a občianskych zručností a etického povedomia by napriek tomu mali zostať kľúčovým prvkom vzdelávacích systémov; domnieva sa, že je tiež dôležité viesť ľudí k rozvoju osobných a občianskych zručností, ktoré im pomáhajú spoločne žiť a pracovať; zároveň zdôrazňuje zásadný význam uprednostňovania rozvoja kritického, konštruktívneho a inovatívneho myslenia, ako aj mediálnej gramotnosti vo všetkých vzdelávacích systémoch; zdôrazňuje význam vzdelávania v oblasti literatúry, histórie a rozvoja kultúrnych schopností; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje pozitívny vplyv kultúrnej rozmanitosti a viacjazyčnosti na školách na jazykový a kognitívny vývoj žiakov, ako aj na podporu medzikultúrneho povedomia, rešpektu a pluralizmu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje zásadnú úlohu formálneho a neformálneho vzdelávania pri zlepšovaní základného porozumenia a dodržiavania ľudských práv, základných slobôd, dôstojnosti a kultúrnej rozmanitosti, pri predchádzaní všetkým formám netolerancie, diskriminácie, extrémizmu a prejavov nenávisti a ich odstraňovaní, a v boji proti antisemitizmu, odporu voči Rómom, homofóbii a očierňovaniu etnických a kultúrnych skupín; vyzýva členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby zabezpečili, že všetci učitelia dostanú efektívnu odbornú prípravu na formovanie postoja a spôsobu správania na základe zásad nediskriminácie, vzájomného rešpektu a tolerancie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že prispôsobenie vzdelávacích inštitúcií novým technológiám a inovatívnym pedagogickým prístupom by sa nikdy nemalo považovať za cieľ ako taký, ale skôr za nástroj na zlepšenie kvality a inkluzívnosti vzdelávania; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že sexuálna výchova je nevyhnutnou súčasťou školských osnov s cieľom splniť normy WHO pre Európu na vzdelávanie a ochranu mladých ľudí; potvrdzuje, že takéto vzdelávanie by malo zahŕňať témy ako sexuálne prejavy, vzťahy a potvrdzujúci súhlas a informácie o negatívnych dôsledkoch alebo podmienkach, ako sú sexuálne prenosné infekcie a HIV, neúmyselné tehotenstvo, sexuálne násilie a škodlivé praktiky, ako je „grooming“ a mrzačenie ženských pohlavných orgánov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje potenciál rozvoja nástrojov elektronického hodnotenia vzdelávacích systémov a využívania digitálnych riešení, ako sú analytické a tvorivé testy, predovšetkým s cieľom umožniť učiteľom uplatňovať prístupy zamerané na študentov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu učiteľov a prednášajúcich v akomkoľvek vzdelávacom systéme a potrebu podnietiť ich k inovácii prostredníctvom vhodného odmeňovania, poskytovaním primeraných možností odbornej prípravy a zavádzaním systémov odmeňovania; zdôrazňuje kľúčovú úlohu partnerských činností a výmeny najlepších postupov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že od škôl nemožno očakávať, že transformujú svoje systémy vzdelávania bez pomoci, ale že potrebujú podporu od ostatných zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že priemerný počet mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, je v krajinách Východného partnerstva oveľa vyšší ako v EÚ; zdôrazňuje preto potrebu dôkladnej reformy učebných osnov a všeobecného prístupu k vzdelávaniu vrátane celoživotného vzdelávania v krajinách Východného partnerstva s cieľom uspokojiť potreby trhu práce; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v tejto súvislosti víta veľkú pozornosť, ktorá sa venuje mladým ľuďom a vzdelávaniu na samite Východného partnerstva v roku 2017 a na ciele do roku 2020, ako aj na zvýšenie podpory v týchto oblastiach zo strany EÚ; okrem toho víta otvorenie prvej európskej školy Východného partnerstva v septembri 2018 v Tbilisi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odporúča zastaviť trend vyľudňovania krajín Východného partnerstva prostredníctvom: a) posilnenia prepojenia medzi reformou vzdelávacích systémov a požiadavkami trhu práce; b) investovania do programov zameraných na mládež (s hlavným dôrazom na vidiecku mládež) a sociálne podnikanie a c) zavedenia nového programu pre mladých odborníkov podľa vzoru Erasmus+ (EU4Young Professionals); |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby považovali vzdelávanie za investíciu a poskytli väčšiu časť verejných finančných prostriedkov pre oblasť vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, verejným školám, na odbornú prípravu, celoživotné vzdelávanie, verejným univerzitám a na výskum; |
| --- | --- |

18.

Odporúčania

| 19. | odporúča, aby sa medzi vládami, neziskovými organizáciami, vzdelávacími inštitúciami a podnikmi vytvorili partnerstvá s cieľom porozumieť existujúcim nedostatkom a rozvíjať spôsoby ich riešenia; opakuje výzvu Európskeho parlamentu, aby sa zriadila Európska záruka pre deti ako hlavný nástroj na boj proti chudobe detí a sociálnemu vylúčeniu, ktorá by mala zabezpečiť rovnocenný prístup detí k bezplatnému vzdelávaniu, bezplatnej starostlivosti o deti, bezplatnej zdravotnej starostlivosti, dôstojnému bývaniu a primeranej výžive; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva zodpovedné orgány krajín Východného partnerstva a krajín EÚ, aby pri posudzovaní kvality vzdelávania uplatňovali prístupy zamerané predovšetkým na zvyšovanie motivácie a nie na tresty; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva členské štáty a krajiny Európskeho partnerstva, aby bojovali proti rodovým stereotypom v oblasti vzdelávania s cieľom zabezpečiť, aby mali ženy rovnaké príležitosti a slobodu voľby v kariére, ktorej sa chcú venovať; v tejto súvislosti vyjadruje znepokojenie nad stereotypmi, ktoré pretrvávajú v učebných materiáloch v niektorých krajinách, a nad odlišnými očakávaniami učiteľov, pokiaľ ide o správanie dievčat a chlapcov; zdôrazňuje, že vzdelávacie systémy musia zohľadňovať potreby ľudí, ktorí sú obeťami diskriminácie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva na zvýšenie podpory odbornej prípravy zameranej na zručnosti v oblasti globálneho povedomia a nových vzdelávacích postupov, ako je hĺbkové učenie, vývoj vzťahov medzi učiteľmi a študentmi a nové učebné metódy v oblasti vedy, technológie, inžinierstva, umenia a matematiky (z anglického „STEAM“); |
| --- | --- |

22.

| 23. | odporúča, aby sa v rámci všetkých medziparlamentných stretnutí medzi Európskym parlamentom a parlamentmi krajín Východného partnerstva zaradil bod programu venovaný reformám vzdelávania a monitorovaniu vykonávania príslušných doložiek dvojstranných dohôd; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva EÚ, členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby zvýšili úsilie o zlepšenie mediálnej gramotnosti a občianskeho vzdelávania prostredníctvom presadzovania kultúry a školstva od raného veku s cieľom umožniť občanom identifikovať a účinne uvádzať do kontextu dezinformácie a neobjektívne spravodajstvo; vyzýva členské štáty EÚ a krajiny Východného partnerstva, aby do svojich školských osnov začlenili osobitné kurzy alebo odbornú prípravu zameranú na mediálnu gramotnosť, a aby rozvíjali informačné kampane zamerané na skupiny obyvateľstva, ktoré sa osobitne dostávajú do kontaktu s dezinformáciami a/alebo sú voči nim zraniteľné; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, najmä prostredníctvom delegácií EÚ, aby vzdelávacím inštitúciám v krajinách Východného partnerstva aktívne distribuovala prehľad všetkých dostupných zdrojov (vrátane online zdrojov, ako je napríklad portál School Education Gateway) a možností financovania vzdelávania, o ktoré by sa mohli uchádzať najmä učitelia, ktorí v týchto inštitúciách pracujú; v rámci každej delegácie EÚ v krajinách Východného partnerstva odporúča zriadiť presne vymedzené ústredné kontaktné miesto vzdelávania; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opakuje výzvu obsiahnutú v uznesení Európskeho parlamentu z 11. decembra 2018 o vzdelávaní v digitálnej ére, na základe ktorej sa majú vypracovať odporúčania týkajúce sa minimálnej úrovne digitálnych kompetencií, ktorú by študenti mali získať počas štúdia; zastáva názor, že v členských štátoch EÚ a krajinách Východného partnerstva by sa mohol zaviesť osobitný modul IKT, napríklad založený na module IKT PISA, aby sa zabezpečilo, že sa vzdelávacie inštitúcie vo všetkých týchto krajinách zameriavajú na rovnakú minimálnu úroveň digitálnej spôsobilosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žiada Komisiu, aby s krajinami Východného partnerstva spolupracovala pri otváraní ďalších európskych škôl Východného partnerstva a vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby splnili predpoklady na založenie takýchto škôl; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta zvýšenie objemu finančných prostriedkov vyčlenených pre digitálne zručnosti v rámci budúcej generácie programov viacročného finančného rámca (VFR), trvá však na tom, že Komisia musí podporovať synergie medzi programami VFR, vrátane programov Erasmus+, Horizont Európa a Európsky sociálny fond, InvestEU a Digitálna Európa, a zabezpečiť ich koordináciu, aby sa tak maximalizovala účinnosť financovania rozvoja vysokokvalitných digitálnych zručností; |
| --- | --- |

28.

| 29. | povzbudzuje budúcich učiteľov, aby prostredníctvom programu Erasmus+ získavali praktické skúsenosti s výučbou v zahraničí, a to napríklad tým, že požiadajú o účasť na programe Medzinárodnej kreditovej mobility; vyzýva, aby sa program Erasmus na obdobie rokov 2021 – 2027 osobitne zameral na učiteľov základných a stredných škôl z krajín Východného partnerstva s cieľom umožniť im účasť na programoch mobility na školách EÚ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | povzbudzuje zamestnancov škôl, t. j. učiteľov, knihovníkov a riaditeľov škôl z krajín Východného partnerstva, aby zapojili svoje školy do elektronického partnerstva (eTwinning), ktoré je súčasťou programu Erasmus, na účely spolupráce, rozvoja projektov, výmenu informácií a integráciu do vzdelávacieho spoločenstva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu, aby v rámci činností, ktoré vykonáva špecializovaná platforma Východného partnerstva, spolupracovala s krajinami Východného partnerstva pri vypracovávaní prehľadu reforiem vo všetkých etapách vzdelávacieho systému, ktoré sa v týchto krajinách uskutočnili; |
| --- | --- |

31.

| 32. | odporúča krajinám Východného partnerstva zvýšiť toky duálneho vzdelávania a začleniť do študijných programov praktické kurzy vedené spoločnosťami, ktoré zodpovedajú profilu fakúlt, na ktorých títo študenti študujú. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50.

(2)  Ú. v. EÚ C 193, 31.5.2016, s. 17.

(3)  Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 112.

(4)  Ú. v. EÚ C 356, 4.10.2018, s. 130.

(5)  Prijaté texty, PA_TA(2018)0247.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0485.

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0247.

---

| 24.4.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 134/22

---

UZNESENIE

Parlamentného zhromaždenia Euronest o budúcnosti stratégie Trio Plus 2030: budovanie budúcnosti Východného partnerstva

(2020/C 134/05)

PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE EURONEST,

| — | so zreteľom na zakladajúcu listinu Parlamentného zhromaždenia Euronest z 3. mája 2011 a na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva z 24. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zakladajúcu listinu Parlamentného zhromaždenia Euronest z 3. mája 2011 a na spoločné vyhlásenie zo samitu Východného partnerstva z 24. novembra 2017,

| — | so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej, a najmä na prehĺbené a komplexné dohody o voľnom obchode (DCFTA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohody o pridružení medzi EÚ na jednej strane a Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou na strane druhej, a najmä na prehĺbené a komplexné dohody o voľnom obchode (DCFTA),

| — | so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov Európskej komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z 9. júna 2017 s názvom Východné partnerstvo – 20 cieľov do roku 2020 so zameraním na kľúčové priority a konkrétne výsledky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov Európskej komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z 9. júna 2017 s názvom Východné partnerstvo – 20 cieľov do roku 2020 so zameraním na kľúčové priority a konkrétne výsledky,

| — | so zreteľom na článok 9 ods. 3 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 9 ods. 3 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže EÚ preukázala svoju obrovskú transformačnú silu prostredníctvom politiky rozširovania, čo potvrdzuje úspech krajín strednej a východnej Európy v ich vývoji z posttotalitných regulovaných ekonomík na európske demokracie prostredníctvom procesu integrácie do EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ preukázala svoju obrovskú transformačnú silu prostredníctvom politiky rozširovania, čo potvrdzuje úspech krajín strednej a východnej Európy v ich vývoji z posttotalitných regulovaných ekonomík na európske demokracie prostredníctvom procesu integrácie do EÚ;

| B. | keďže na Ukrajine, v Gruzínsku a Moldavsku sa už dosiahol výrazný pokrok v reformách a harmonizácii vnútroštátnych právnych predpisov s normami EÚ; |
| --- | --- |

B.

keďže na Ukrajine, v Gruzínsku a Moldavsku sa už dosiahol výrazný pokrok v reformách a harmonizácii vnútroštátnych právnych predpisov s normami EÚ;

| C. | keďže táto transformačná sila sa v dôsledku rozšírenia využije v krajinách západného Balkánu a v krajinách Východného partnerstva, ktoré sú ochotné pripojiť sa k EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže táto transformačná sila sa v dôsledku rozšírenia využije v krajinách západného Balkánu a v krajinách Východného partnerstva, ktoré sú ochotné pripojiť sa k EÚ;

| D. | keďže proces rozširovania EÚ má potenciálne výhody pre krajiny Východného partnerstva a bol by prospešný pre EÚ, pretože, ako povedal komisár EÚ J. Hahn: „Pri vývoze stability musíme byť rozumnejší. Ak nie, Európa bude naďalej dovážať nestabilitu“; |
| --- | --- |

D.

keďže proces rozširovania EÚ má potenciálne výhody pre krajiny Východného partnerstva a bol by prospešný pre EÚ, pretože, ako povedal komisár EÚ J. Hahn: „Pri vývoze stability musíme byť rozumnejší. Ak nie, Európa bude naďalej dovážať nestabilitu“;

| E. | keďže tento rok si pripomíname 10. výročie Východného partnerstva, ktoré sa ukázalo ako účinný nástroj poskytovania prispôsobenej podpory založenej na zásade „viac za viac, menej za menej“ spojenej s vykonávaním reforiem; |
| --- | --- |

E.

keďže tento rok si pripomíname 10. výročie Východného partnerstva, ktoré sa ukázalo ako účinný nástroj poskytovania prispôsobenej podpory založenej na zásade „viac za viac, menej za menej“ spojenej s vykonávaním reforiem;

| F. | keďže politika Východného partnerstva je prispôsobenou koncepciou spolupráce pre všetkých šesť krajín, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajinu, a ich ďalší pokrok na európskej ceste závisí od súladu s európskymi hodnotami a normami, ku ktorým sa tieto krajiny zaviazali; |
| --- | --- |

F.

keďže politika Východného partnerstva je prispôsobenou koncepciou spolupráce pre všetkých šesť krajín, Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajinu, a ich ďalší pokrok na európskej ceste závisí od súladu s európskymi hodnotami a normami, ku ktorým sa tieto krajiny zaviazali;

| G. | keďže podpísanie komplexnej a posilnenej dohody o partnerstve a jej ratifikácia arménskym parlamentom v apríli 2018 sa považujú za dôkaz alternatívy na dosiahnutie posilneného a strategicky posilneného partnerstva medzi Arménskom a EÚ; |
| --- | --- |

G.

keďže podpísanie komplexnej a posilnenej dohody o partnerstve a jej ratifikácia arménskym parlamentom v apríli 2018 sa považujú za dôkaz alternatívy na dosiahnutie posilneného a strategicky posilneného partnerstva medzi Arménskom a EÚ;

| H. | keďže podľa správy medzinárodnej agentúry IDEA s názvom The Global State of Democracy 2019: „Arménsko je jedinou krajinou v Európe, ktorá prešla z hybridného režimu v roku 2017 na demokraciu v roku 2018“, |
| --- | --- |

H.

keďže podľa správy medzinárodnej agentúry IDEA s názvom The Global State of Democracy 2019: „Arménsko je jedinou krajinou v Európe, ktorá prešla z hybridného režimu v roku 2017 na demokraciu v roku 2018“,

| I. | keďže krajiny Východného partnerstva, najmä tie, ktoré preukazujú ochotu vstúpiť do EÚ, naďalej čelia agresívnym hybridným hrozbám Kremľa, aby ich udržal v oblasti svojho vplyvu a bránil procesu integrácie do EÚ tým, že im nedovolí stať sa úspešnými európskymi krajinami; |
| --- | --- |

I.

keďže krajiny Východného partnerstva, najmä tie, ktoré preukazujú ochotu vstúpiť do EÚ, naďalej čelia agresívnym hybridným hrozbám Kremľa, aby ich udržal v oblasti svojho vplyvu a bránil procesu integrácie do EÚ tým, že im nedovolí stať sa úspešnými európskymi krajinami;

| J. | keďže v súvislosti s dynamickým meniacim sa medzinárodným systémom existujú obrovské výzvy pre medzinárodné bezpečnostné prostredie a rozmer ľudských práv; |
| --- | --- |

J.

keďže v súvislosti s dynamickým meniacim sa medzinárodným systémom existujú obrovské výzvy pre medzinárodné bezpečnostné prostredie a rozmer ľudských práv;

1.

poukazuje na nástroje mäkkej moci Východného partnerstva, ako je napríklad zavedenie bezvízového cestovania, s cieľom udržať politickú motiváciu k reformám a berie na vedomie pokrok, ktorý dosiahli jeho krajiny vo vykonávaní 20 cieľov do roku 2020, zatiaľ čo o nových usmerneniach pre nasledujúce desaťročie do roku 2030 sa teraz diskutuje;

2.

berie na vedomie úspech iniciatívy Východné partnerstvo, ktorý spočíva v podpore pridružených krajín EÚ pri ich rýchlejšom postupe pri vykonávaní reforiem a hlbšej politickej a hospodárskej integrácii s EÚ;

3.

zdôrazňuje, že v súčasnosti sa nachádzame v rozhodujúcom okamihu, keď by sme mali do našej stratégie pridať nové dlhodobé nástroje na pomoc vyspelejším krajinám Východného partnerstva, aby si udržali svoju motiváciu a hybnú silu reforiem pre ďalšie desaťročie do roku 2030, a zdôrazňuje, že EÚ musí aktualizovať a reformovať svoje politické nástroje tak, aby zodpovedali pokroku našich východných partnerov;

4.

žiada o otvorenie diskusie o výhľadovom strategickom programe Východného partnerstva na nasledujúce desaťročie s cieľom napredovať v presadzovaní ambicióznejšieho využívania diferenciácie, zásady „viac za viac, menej za menej“ a predstaviť novú hlavnú iniciatívu – stratégiu Trio Plus 2030;

5.

navrhuje, aby sa v rámci stratégie Trio Plus 2030 stanovil európsky proces Trio s nástrojmi hlbšej integrácie pre EÚ a jej pridružené krajiny, ako sa to stalo v rámci berlínskeho procesu, ktorý sa začal v roku 2014 a ktorého cieľom bolo posilniť vedúce postavenie EÚ a koalíciu rovnako zmýšľajúcich členských štátov EÚ za integráciu krajín západného Balkánu do EÚ; ďalej navrhuje aktívnu politiku otvorených dverí EÚ pre tie krajiny Východného partnerstva, ktoré dosahujú významný a hodnotný pokrok;

6.

nalieha, aby stratégia Trio Plus 2030 bola ambicióznym európskym geopolitickým nástrojom, ktorý bude využívať novú generáciu inštitúcií a politík, dohody o udržateľnom obchode a stabilizácii a ich nástroje (podporná skupina EÚ pre Trio, platforma Trio pre investície, európsky ekologický dohovor, program Digitálna Európa, podpora európskeho spôsobu života a európskej demokracie, dohody ACAA, program v oblasti prepojenosti, TEN, program Horizont 2020, konferencia o budúcnosti Európy a ďalšie iniciatívy EÚ);

7.

zdôrazňuje, že ďalšie prekážky demokracie, reforiem a právneho štátu a narušenie európskej orientácie v krajinách Tria ohrozia opísanú stratégiu Trio Plus 2030;

8.

zdôrazňuje, že stratégia Trio Plus 2030 by mala byť doplnkom k nástrojom Východného partnerstva, jej cieľom nebude nahradiť existujúce iniciatívy v tejto oblasti a prispeje k diskusii o tom, ako môžeme zefektívniť politiku Východného partnerstva;

9.

navrhuje komplexnejší a rozšírený strategický formát Trio + 1 so začlenením Arménska – na základe zásad a pozícií opätovne potvrdených v Dohode o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi Arménskom a Európskou úniou;

10.

poznamenáva, že úspešné vykonanie reforiem potrebných na integráciu do EÚ v krajinách pridružených k Triu prinesie nové stimuly pre zostávajúce krajiny Východného partnerstva, aby si vybrali ambicióznu cestu európskej integrácie;

11.

zdôrazňuje, že stratégia Trio Plus 2030, podporovaná európskym procesom Trio, bude mať zásadný pozitívny transformačný vplyv na názor bežných obyvateľov Ruska, pretože im pomôže usilovať sa o otvorenú demokratickú európsku krajinu;

12.

žiada, aby sa urýchlene vyvinuli spoločné mechanizmy na odolávanie hybridným hrozbám Kremľa, ktoré oslabujú jednotu a bezpečnosť EÚ v krajinách Východného partnerstva, ktoré sa usilujú o zblíženie s EÚ;

13.

poznamenáva, že úspech Východného partnerstva so zahrnutím európskeho procesu Trio a stratégie Trio Plus 2030 bude mať zásadný význam pre krajiny východného susedstva aj pre EÚ, pretože je najlepším prínosom pre vytvorenie Európy, ktorá je „zjednotená, slobodná a žije v mieri“ a pretože tento úspech vymaže deliace čiary na európskom kontinente, ktoré stále oddeľujú krajiny Východného partnerstva od zvyšku EÚ;

14.

poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili predsedovi Európskeho parlamentu, Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, komisárovi pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, vládam a parlamentom členských štátov EÚ a partnerských krajín z východnej Európy.

---