# Euroopa Liidu C 115/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 115 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik7. aprill 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 115

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik7. aprill 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 115/01 | Euro vahetuskurss — 6. aprill 2020 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 115/01

Euro vahetuskurss — 6. aprill 2020

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 115/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9753 – Hexcel/Woodward) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 2 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 115/03 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 4 |
| 2020/C 115/04 | Teade ettevõtjatele, kes 2021. aastal kavatsevad Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes 2021. aastal kavatsevad toota või importida kõnealuseid aineid oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks | 14 |
| 2020/C 115/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 16 |
| 2020/C 115/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 21 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 115/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9753 – Hexcel/Woodward) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

2

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 115/03

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

4

2020/C 115/04

Teade ettevõtjatele, kes 2021. aastal kavatsevad Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes 2021. aastal kavatsevad toota või importida kõnealuseid aineid oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks

14

2020/C 115/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

16

2020/C 115/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 7.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/1

---

Euro vahetuskurss (1)

6. aprill 2020

(2020/C 115/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0791 |
| JPY | Jaapani jeen | 117,54 |
| DKK | Taani kroon | 7,4660 |
| GBP | Inglise nael | 0,87800 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9788 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0560 |
| ISK | Islandi kroon | 155,50 |
| NOK | Norra kroon | 11,3875 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,603 |
| HUF | Ungari forint | 365,24 |
| PLN | Poola zlott | 4,5643 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8335 |
| TRY | Türgi liir | 7,3136 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7790 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5280 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3651 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8200 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5480 |
| KRW | Korea vonn | 1 326,04 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,3534 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6519 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6255 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 710,73 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7097 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,667 |
| RUB | Vene rubla | 82,4810 |
| THB | Tai baat | 35,459 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,7056 |
| MXN | Mehhiko peeso | 27,0896 |
| INR | India ruupia | 82,1060 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0791

JPY

Jaapani jeen

117,54

DKK

Taani kroon

7,4660

GBP

Inglise nael

0,87800

SEK

Rootsi kroon

10,9788

CHF

Šveitsi frank

1,0560

ISK

Islandi kroon

155,50

NOK

Norra kroon

11,3875

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,603

HUF

Ungari forint

365,24

PLN

Poola zlott

4,5643

RON

Rumeenia leu

4,8335

TRY

Türgi liir

7,3136

AUD

Austraalia dollar

1,7790

CAD

Kanada dollar

1,5280

HKD

Hongkongi dollar

8,3651

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8200

SGD

Singapuri dollar

1,5480

KRW

Korea vonn

1 326,04

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,3534

CNY

Hiina jüaan

7,6519

HRK

Horvaatia kuna

7,6255

IDR

Indoneesia ruupia

17 710,73

MYR

Malaisia ringit

4,7097

PHP

Filipiini peeso

54,667

RUB

Vene rubla

82,4810

THB

Tai baat

35,459

BRL

Brasiilia reaal

5,7056

MXN

Mehhiko peeso

27,0896

INR

India ruupia

82,1060

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9753 – Hexcel/Woodward)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 115/02)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Hexcel Corporation („Hexcel“, USA); |
| --- | --- |

—

Hexcel Corporation („Hexcel“, USA);

| — | Woodward, Inc. („Woodward“, USA). |
| --- | --- |

—

Woodward, Inc. („Woodward“, USA).

Hexcel ühineb Woodwardiga täielikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Hexcel: kaubanduslikus lennundus-, kosmose- ja kaitsetööstuses ning muudes tööstussektorites kasutatavate kergete, kõrgjõudlusega struktuurimaterjalide, sealhulgas süsinikkiudude, eritugevdajate, eelimpregneeritud materjalide ja muude kiududega tugevdatud maatriksmaterjalide, liimide ja komposiitstruktuuride väljatöötamine, tootmine ja tarnimine; |
| --- | --- |

—

Hexcel: kaubanduslikus lennundus-, kosmose- ja kaitsetööstuses ning muudes tööstussektorites kasutatavate kergete, kõrgjõudlusega struktuurimaterjalide, sealhulgas süsinikkiudude, eritugevdajate, eelimpregneeritud materjalide ja muude kiududega tugevdatud maatriksmaterjalide, liimide ja komposiitstruktuuride väljatöötamine, tootmine ja tarnimine;

| — | Woodward: lennundus- ja muude tööstussektorite juhtimislahenduste kavandamine, tootmine, tarnimine ja teenindamine. |
| --- | --- |

—

Woodward: lennundus- ja muude tööstussektorite juhtimislahenduste kavandamine, tootmine, tarnimine ja teenindamine.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9753 – Hexcel/Woodward

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 7.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/4

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 115/03)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„GAILLAC“

PDO-FR-A0502-AM03

Teate kuupäev: 19.12.2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Viide ametlikele geograafilistele koodidele

1. peatüki IV osa punkti 1 alapunktidesse a ja b on pärast sõna „Tarn“ lisatud sõnad „vastavalt 2019. aasta ametlikele geograafilistele koodidele“.

Suurema õiguskindluse huvides on geograafilise piirkonna puhul viidatud Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Redaktsiooniline muudatus

1. peatüki IV osa punkti 1 alapunkti b on lisatud kommuun Bellegarde-Marsal ning sealt on välja jäetud kommuunid Bellegarde ja Marsal.

Selle muudatuse puhul on võetud arvesse kahe kommuuni ühinemist. Geograafilise piirkonna ulatust ei ole muudetud.

Koonddokumendi punkti 6 muudetakse vastavalt.

3.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

1.°peatüki IV osa punkti°2 on pärast kuupäeva „6. november 2014“ lisatud sõnad „ ja 18.–19. juuni 2019“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäevad, millal pädev riiklik asutus kiidab heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5. alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Üleminekumeede

1. peatüki IX osa punkt 4 on välja jäetud.

See muudatus on seotud üleminekumeetmetega, mille tähtaeg on saabunud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Prantsuse riiklikule päritolu- ja kvaliteediinstituudile (INAO) viitamine

3. peatüki II osas on kommuun Montreuil-sous-Bois asendatud kommuuniga Montreuil.

See muudatus on tingitud kommuuni nime muutmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Gaillac

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 6. | Aromaatne kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

6.

Aromaatne kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Vaiksed valged veinid

Vaiksete valgete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Lahtiselt või pakendatud kujul turustatavate veinide fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 4 g/l või vähem.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Veinidel on puuviljaline õistaimi meenutav lõhnanüanss ning mõõdukas happesus. Veinide puhul võib kasutada märget primeur (värske) ning neid valmistatakse sel juhul kiireks tarbimiseks mõne kuu jooksul pärast valmistamist.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Märget doux (magus) kandvad vaiksed valged veinid

Märget doux (magus) kandvate vaiksete valgete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

Lahtiselt või pakendatud kujul turustatavate veinide fermenteeritavate suhkrute sisaldus on vähemalt 45 g/l.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti.

Veinide lõhn meenutab sageli küpseid õunu, pirne ja eksootilisi puuvilju, veinid sobivad säilitamiseks kuni 5 aasta jooksul.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vaiksed valged veinid märkega vendanges tardives (hiline saagikoristus)

Märget vendanges tardives (hiline saagikoristus) kandvate vaiksete valgete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 17 mahuprotsenti.

Pakendatud kujul turustatavate veinide fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 100 g/l või rohkem.

Veinidel on kuivatatud või kuumtöödeldud puuviljade aroom või mee lõhnanüansid. Tasakaalus happesus, alkoholisisaldus ja õlisus loovad võimaluse, et vein muutub aastate jooksul veelgi komplekssemaks.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vaiksed punased veinid

Veinide minimaalne loomulik alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Märget primeur (värske) kandvate veinide minimaalne loomulik alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Lahtiselt või pakendatud kujul turustatavate veinide puhul, mille minimaalne loomulik alkoholisisaldus on kuni14 mahuprotsenti, on fermenteeritavate suhkrute sisaldus kuni 2,5 g/l.

Lahtiselt või pakendatud kujul turustatavate veinide puhul, mille minimaalne loomulik alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi, on fermenteeritavate suhkrute sisaldus kuni 4 g/l.

Märget primeur (värske) kandvate veinide (pakendatud partiid) fermenteeritavate suhkrute sisaldus on kuni 2 g/l.

Veinipartiide puhul, mida turustatakse lahtiselt või pakendatud kujul, on õunhappe sisaldus kuni 0,4 g/l.

Märget primeur (värske) kandvate lahtiselt turustatavate veinide lenduvate hapete sisaldus kuni 10,2 meq/l.

Pärast rikastamist ei või veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei või märget primeur (värske) kandvate veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Veinide maitses on sageli tunda punaseid puuvilju ja vürtsikaid nüansse. Veinid sisaldavad tanniine, mis annavad veinidele laagerdumisel struktuursuse ja täidluse. Veinid on meeldivad noorelt tarbides, kuid sobivad hästi ka säilitamiseks.

Märget primeur (värske) kandvad veinid on tasakaalustatud, neile on iseloomulikud puuviljalised nüansid, milles on ühendatud kergus ja lõhna peenekoelisus; veinid on valmistatud üksnes viinamarjasordist „Gamay N“.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vaiksed roosad veinid

Vaiksete roosade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Lahtiselt või pakendatud kujul turustatavate veinide fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 4 g/l või vähem.

Pärast rikastamist ei või veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Roosadel veinidel on enam või vähem väljapeetud kirsipunane värvuspalett. Neil on puuviljaline maitse ja meeldiv värskus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuveinid

Vahuveinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti.

Vahuveinid on valmistatud pudelis toimuva teise käärimise abil, nende fermenteeritavate suhkrute sisaldus pärast teist käärimist ja dosage’i segu (liqueur d’expédition) lisamist on alla 50 g/l.

Veinivirde rikastamise korral ei või veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Vahuveinidel, mis on valmistatud pudelites toimuva teise käärimise abil, on valdavalt happeline struktuur, mis annab veinidele värskuse ja peenekoelisuse. Happelisusele lisanduvad puuviljalised nüansid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Märget „méthode ancestrale“ (traditsiooniline meetod) kandvad vahuveinid

Märget méthode ancestrale (traditsiooniline meetod) kandvad vahuveinid on aromaatsed kvaliteetvahuveinid.

Märget méthode ancestrale (traditsiooniline meetod) kandvatel vahuveinidel on väikesed mullid ja palju vahtu. Nende lõhn on rikkalik ja võib meenutada õuna, mis on eriti iseloomulik viinamarjasordi „Mauzac B“ puhul.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 8 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

8

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Märget doux (magus) kandvad vahuveinid

Märget doux (magus) kandvate vahuveinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Pärast teist käärimist on nende fermenteeritavate suhkrute sisaldus vähemalt 50 g/l ja vaba vääveldioksiidi sisaldus kuni 25 mg/l.

Veinivirde rikastamise korral ei või veinide üldalkoholisisaldus ületada 14 mahuprotsenti.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 7 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 25 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

7

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

25

Analüütilised omadused, mida ei ole esitatud, vastavad liidu õigusaktidele.

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus ja ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta, ridadevaheline kaugus on kuni 2,5 meetrit.

Sama rea viinapuude vaheline kaugus on vähemalt 0,8 meetrit.

Kui viinapuud on lõigatud gobelet-meetodi (lehtrikujuline lõikus) kohaselt, on ridade vahekaugus kuni 2,2 meetrit.

Astangutel kasvatatavate viinapuude puhul on pindala iga tüve kohta kuni 2,5 ruutmeetrit.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse järgmiste meetodite kohaselt:

| — | võrsete lühikeseks lõikamine (gobelet nöörpuu vorm või Royat’ nöörpuu vorm) või üheõlaline Guyot’ vorm, jättes tüve kohta kuni 12 punga; |
| --- | --- |

—

võrsete lühikeseks lõikamine (gobelet nöörpuu vorm või Royat’ nöörpuu vorm) või üheõlaline Guyot’ vorm, jättes tüve kohta kuni 12 punga;

| — | kaheõlaline Guyot’ vorm (nn tirette), jättes kuni 10 punga tüve kohta. |
| --- | --- |

—

kaheõlaline Guyot’ vorm (nn tirette), jättes kuni 10 punga tüve kohta.

Sõltumata lõikusest võib tüvel pärast õitsemist (taime kasvuetapp 23 Lorentzi skaalal) olla kuni 10 sama aasta viljavõrset.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine võib olla lubatud.

Saagikoristuse erisätted

Viljelustavad

Märget primeur (värske) kandvad punased veinid ja märget méthode ancestrale (esivanemate meetod) kandvad vahuveinid on valmistatud käsitsi koristatud viinamarjadest.

Märget vendanges tardives (hiline saagikoristus) kandvad veinid on valmistatud mitmes etapis käsitsi koristatud viinamarjadest.

Saagi transportimise erisätted

Viljelustavad

Märget primeur (värske) kandvate punaste veinide ja märget méthode ancestrale (esivanemate meetod) kandvate vahuveinide jaoks kasutatavate viinamarjade töötlemiskeskusesse transportimise mahutites võib viinamarjade kihi paksus olla kuni 0,60 m.

Aktiivsöe kasutamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Punaste veinide puhul on lubatud substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine, maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %;

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus mahuprotsentides ületada järgmisi väärtusi:

| — | 13 % vaiksete valgete veinide puhul |
| --- | --- |

—

13 % vaiksete valgete veinide puhul

| — | 13 % vahuveinide puhul (veinivirde rikastamise korral) |
| --- | --- |

—

13 % vahuveinide puhul (veinivirde rikastamise korral)

| — | 13 % punaste veinide puhul, mida võib turustada märkega primeur (värske) |
| --- | --- |

—

13 % punaste veinide puhul, mida võib turustada märkega primeur (värske)

| — | 13,5 % punaste ja roosade veinide puhul |
| --- | --- |

—

13,5 % punaste ja roosade veinide puhul

| — | 14 % vahuveinide puhul, mida võib turustada märkega doux (magus) (veinivirde rikastamise korral). |
| --- | --- |

—

14 % vahuveinide puhul, mida võib turustada märkega doux (magus) (veinivirde rikastamise korral).

| — | 15 % vaiksete valgete veinide puhul, mida võib turustada märkega doux (magus). |
| --- | --- |

—

15 % vaiksete valgete veinide puhul, mida võib turustada märkega doux (magus).

b.   Maksimaalne saagis

Vaiksed valged veinid ja vahuveinid

72 hektoliitrit hektari kohta

Märget doux kandvad vaiksed valged veinid ja vahuveinid

54 hektoliitrit hektari kohta

Vaiksed valged veinid märkega vendanges tardives (hiline saagikoristus)

25 hektoliitrit hektari kohta

Vaiksed punased ja roosad veinid

66 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine, pressimine ja veini valmistamine vaiksete valgete veinide puhul ning viinamarjade koristamine, pressimine, veini valmistamine, valmimine ja pakendamine vahuveinide ja vaiksete valgete veinide puhul, mida võib turustada märkega vendanges tardives (hiline saagikoristus), toimub Tarni departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Alos, Amarens, Andillac, Aussac, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac, Virac.

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine roosade veinide puhul ning viinamarjade koristamine, pressimine ja veini valmistamine punaste veinide puhul toimub Tarni departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Alos, Amarens, Andillac, Arthès, Aussac, Bellegarde-Marsal, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Cambon, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Cunac, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Fréjairolles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Mouzieys-Teulet, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Grégoire, Saint-Juéry, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac, Virac.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Fer N’ – ’Fer Servadou’, ’Braucol’, ’Mansois’, ’Pinenc’

’Len de l’El B’ – ’Loin de l’Oeil’

’Ondenc B’

’Prunelard N’

’Syrah N’ – ’Shiraz’

’Muscadelle B’

’Mauzac B’

’Duras N’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Vaiksed veinid

Ookeaniline kliima on kevadperioodil viinapuu kasvuks soodne ning mahendab talve ja vähendab pakaseohtu. Vahemere mõju tõttu on suved ja sügised kuivad ja palavad, mis soodustab viinamarja ühtlast ja optimaalset küpsemist, ning suvel tekib mõõdukas veepuudus. Tavaliselt tugevad, kuumad ja kuivad lõunatuuled (autan) mängivad olulist rolli kogu viinapuu kasvutsükli jooksul, kiirendades pungade teket, õitsemist ja viinamarjade valmimist. See soe ja kuiv tuul võib tugevamini puhuda sügise alguses, soodustades seeläbi viinamarjade küpsemist ja piirates taimehaiguste levikut. Alates septembri keskpaigast soodustab jahedate ja sageli niiskete ööde ja soojade päevade vaheldumine hallitusseene botrytis cinerea väljakujunemist, sellega seoses tekib veel koristamata viinamarjadel nn väärishallitus. Sügise alguses võib see lõunatuul olla tugev. Veel koristamata viinamarjades toimub siis suhkrute ja hapete kiire kontsentreerumine. Üleküpsenud ning lõunatuule mõjul või väärishallituse toimel viinapuus kuivanud viinamarjade koristamine toimub mitmes etapis ning hiljem kui valgete magusate veinide jaoks kasutatavate viinamarjade puhul. Sellistest viinamarjadest valmistatakse märget vendanges tardives (hiline saagikoristus) kandvaid veine.

Esimeste külmade hiline saabumine võimaldab viinapuu võrsetel vajalikul määral puituda.

Lähtuvalt traditsioonidest ja keskkonnatingimustest on piiritletud kasvatusalade puhul arvesse võetud geograafilise üksuse looduslikke tingimusi, eelistatud on vett hästi läbilaskva ja kiiresti soojeneva mullaga, külma ja pakase eest kaitstud ning viljakamad alad.

Gaillaci piirkonnast pärinevad viinamarjasordid „Mauzac B“ ja „Mauzac rose Ms“ on sellistes tingimustes väga sobilikud vaiksete valgete veinide valmistamiseks. Saadav vein on madala happesusega ja meeldiva, õuna meenutava lõhnavarjundiga. Päikesele hästi avatud nõlvadel on üleküpsenud viinamarjadel suur suhkrusisalduse.

Ka viinamarjasort „Len de l’el“ pärineb Gaillaci piirkonnast, seda viinamarjasorti teistes viinamarjaistandustes ei esine. Nimetatud viinamarjasort annab valgetele veinidele peenekoelisuse ja iseloomuliku lõhna- ja maitsebuketi ning on peamine veinide valmistamiseks kasutatav hilise saagikoristusega sort. Lõunatuule või väärishallituse toimel kuivavad selle sordi viinamarjad kokku; selline protsess on iseloomulik päritolunimetuse geograafilise piirkonna kõikidele looduslikele piirkondadele. Valgete veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide hulka on lisatud sort „Ondenc B“, mis oli varem Edela-Prantsusmaal laialdaselt levinud, kuid on praeguseks alles jäänud vaid Gaillaci viinamarjakasvatuspiirkonnas, selle sordi viinamarjadel on meeldiv lõhn ja maitse ning soodumus viinapuu otsas kokku kuivada.

Ka punaste ja roosade veinide puhul eelistatakse algupäraseid kohalikke või piirkondlikke viinamarjasorte, nagu sort „Duras N“, mis on tõenäoliselt pärit Gaillaci piirkonnast ja mida kasvatatakse peaaegu ainult selles veinikasvatuspiirkonnas, samuti ka Edela-Prantsusmaalt pärinev sort „Fer N“ või dr Guyot 1868. aastal viidatud Gaillaci piirkonna sort „Prunelard N“, mille kasvatamine hääbus XX sajandi jooksul, kuid mida hakati uuesti kasvatama alates 1990. aastate lõpust.

Gaillaci viinamarjakasvatuspiirkonna rikkus tuleneb asjaolust, et piirkonna kliimat kujundavad mitmesugused mõjurid ning siin on väga mitmekesised geoloogilised ja mullastikutingimused. Geograafilises piirkonnas on segunenud mitmed algupärased ja eeskätt sellest piirkonnast pärinevad viinamarjasordid, mida on põlvkondade kestel aretatud ja säilitatud ning mis on leidnud selles looduskeskkonnas soodsa ökoloogilise niši. Tootjad on need sordid kodustanud, rakendades oma oskusteavet, eeskätt kasutades lõikamis- ja toetamismeetodeid, mis võimaldavad saavutada marjakobarate hea jaotumise ning see on võimaldanud neil viinamarjakasvatust piirkonnas säilitada.

Nende oskusteave väljendub samuti selliste tehnoloogiliste meetodite kasutamises, mis aitab neil võtta viinamarjast parima, kohandades ja põlistades viinamarjade pressimise tehnoloogiat. Punaste veinide valmida laskmine pärast kääritamist muutis veini lõhnabuketi kompleksseks, eeskätt aga tanniinid pehmeks ja siidiseks, eriti kui kasutati algupäraseid ja mõnevõrra tahumatuid viinamarjasorte. Nende eesmärkide saavutamiseks on tootespetsifikaadis sätestatud, et veini minimaalne laagerdumisaeg on koristusperioodile järgneva aasta 1. veebruarini.

Märget vendanges tardives (hiline saagikoristus) kandvad veinid peavad laagerduma vähemalt koristamise aastast ülejärgmise aasta 15. maini, seejuures peab laagerdumine vähemalt kahe kuu jooksul toimuma pudelis. Pärast sellist pikka laagerdumist on veinid tasakaalustatumad ja kujuneb välja nende maitse- ja lõhnaomaduste komplekssus. Toote iseloomulike omaduste ja eripära ning sellega seoses ka veini maine säilitamiseks peab veini pakendamine toimuma geograafilises piirkonnas. Kõiki veinipartiisid, mida on võimalik turustada märkega vendanges tardives (hiline saagikoristus) kontrollitakse korrakindlalt pärast laagerdumisperioodi geograafilises piirkonnas.

Vahuveinid

Lähtuvalt erinevatest veinivalmistamise meetoditest, on tootjad loonud põlvkondade jooksul oma meetodi vahuveinide tootmiseks. Meetod, mida nimetatakse méthode ancestrale (esivanemate meetod), seisneb pudelitesse villitud veini teises kääritamises veinikeldrites. Selliseid veine valmistatakse ainult viinamarjasortidest „Mauzac B“ ja „Mauzac rose Rs“, mille puhul on teada, et nad vahutavad ohtralt ja on peene mulliga. Päikesele hästi avatud nõlvadel kasvanud nende sortide üleküpsenud viinamarjadest saab valmistada magusaid valgeid vahuveine.

Selle algupärase tehnoloogia omandanud tootjad arendasid seejärel välja meetodi, mille puhul kasutatakse pudelites teist kääritamist kuivemate vahuveinide saamiseks, seejuures järgiti viinamarjasortide valikul territoriaalset algupära. Pikaajaline laagerdamine horisontaalasendis (sõrestikul, sur lattes) soodustab rohke vahu teket ja toetab kompleksse puuviljalise lõhnabuketi kujunemist.

Selle viinamarjakasvatuspiirkonna veine, mida on valmistatud juba enam kui 2 000 aasta jooksul, veeti välja mööda Tarni ja Garonne’i jõge, sellest annavad tunnistust Montansi kommuunist pärinevate amforate jäänused, mida on leitud Lõuna-Hispaaniast kuni Põhja-Šotimaani. Kui benediktiinlased asutasid Saint-Micheli kloostri, valisid nad välja kõige soodsamad kohad viinamarja kasvatamiseks ning andsid oma oskusteabega märkimisväärse panuse Tarni piirkonna kaubandusvõrgu väljaarendamisse, samuti rajasid nad suure veinikeldrite võrgustiku. Vein liikus mööda Tarni jõge, seejärel mööda Garonne’i jõge Bordeaux’ sadamasse ja vallutas sealtkaudu kogu Prantsusmaa ja Põhja-Euroopa. 1253. aastal laskis Inglismaa kuningas RICHARD III endale saata 20 vaati „Gaillaci“ veini. Gaillaci piirkonna veinide tuntus suurenes järjepidevalt. Ajavahemikul 1306–1307, mille kohta on säilinud arved, pärines 40 % eksportimiseks mõeldud ja mööda Garonne’i jõgikonda Bordeaux’ poole veetud veinidest Gaillaci piirkonnast.

Alates 1980. aastatest on kontrollitud päritolunimetusega „Gaillac“ veini toodang suurenenud, kuigi Tarni viinamarjakasvatuspiirkonna kogupindala on vähenenud. Suurem osa toodangust turustatakse pudelitesse villitult. Tänu Gaillaci piirkonna veinitootjate dünaamilisusele ja nende oskusteabele on säilinud selle veinikasvatuspiirkonna veinide tuntus ja kõrge maine.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale „Sud-Ouest“. See laiem geograafiline nimetus võib esineda ka reklaamprospektidel ja mis tahes anumatel.

Laiema geograafilise piirkonna nimetuse tähed ei või olla kõrgemad või laiemad märgisel esitatud kontrollitud päritolunimetuse tähtedest.

Lisamärkused

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke méthode ancestrale (esivanemate meetod), eeldusel, et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke primeur (värske), eeldusel, et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke doux (magus), eeldusel, et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke vendanges tardives (hiline saagikoristus), eeldusel, et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Märget primeur (värske) või vendanges tardives (hiline saagikoristus) kandvate veinide märgistusel peab olema näidatud veini aastakäik.

Vahuveinid ja märget méthode ancestrale (esivanemate meetod) kandvad vahuveinid

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Kõik veini tootmisetapid alates viinamarjade koristamisest kuni sette eemaldamiseni peavad toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

Vahuveine valmistatakse pudelites toimuva teise kääritamise abil ning veini pudelis veinisettel hoidmise aeg peab olema vähemalt 9 kuud.

Märget méthode ancestrale (esivanemate meetod) kandvad vahuveinid valmistatakse ühekordse kääritamisega, mis algab vaatides. Osaliselt käärinud veinivirde lõplik käärimine toimub üksnes pudelites.

Veini pudelites veinisettel hoidmise aeg peab olema vähemalt 2 kuud.

Veinide pakendamine toimub geograafilises piirkonnas võttes arvesse, et veinide teine käärimine toimub pudelis.

Veine, mida valmistatakse pudelis toimuva teise kääritamise teel, võib tarbijale turustada pärast seda, kui on möödunud 9 kuu pikkune minimaalne veinisettel hoidmise aeg pudelites pärast villimist ja mitte enne viinamarjade koristamisele järgneva aasta 1. septembrit.

Märget méthode ancestrale (esivanemate meetod) kandvaid veine võib tarbijale turustada pärast seda, kui on möödunud 2 kuu pikkune minimaalne veinisettel hoidmise aeg pudelites.

Märget vendanges tardives (hiline saagikoristus) kandvad vaiksed valged veinid

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Märget vendanges tardives (hiline saagikoristus) kandvad veinid peavad laagerduma vähemalt koristamise aastast ülejärgmise aasta 15. maini, seejuures peab laagerdumine vähemalt kahe kuu jooksul toimuma pudelis. Pärast sellist pikka laagerdumist on veinid tasakaalustatumad ja kujuneb välja nende maitse- ja lõhnaomaduste komplekssus.

Need veinid pakendatakse geograafilises piirkonnas ja kõiki nende partiisid kontrollitakse korrakindlalt pärast valmimisperioodi. Tootjad on seadnud endale eesmärgiks ühelt poolt võimalikult hästi säilitada toote põhiomadusi, lastes veinidel pikka aega valmida, mis nõuab väljakujunenud oskusteavet, ja teiselt poolt võtta tootmispiirkonnas kontrollimeetmeid, mis hõlmavad organoleptiliste omaduste hindamise oskust ja mille eesmärk on säilitada toote kvaliteet ja eripära ning seeläbi ka kontrollitud päritolunimetusega toote kõrge maine.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d5b3ef7-29eb-4f86-a2bf-d9d8dd9d6274

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 7.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/14

---

Teade ettevõtjatele, kes 2021. aastal kavatsevad Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes 2021. aastal kavatsevad toota või importida kõnealuseid aineid oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks

(2020/C 115/04)

1.

| a) | Euroopa Liitu importida või sealt eksportida kõnealuse määruse I lisas loetletud aineid või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liitu importida või sealt eksportida kõnealuse määruse I lisas loetletud aineid või

| b) | toota või importida kõnealuseid aineid oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

b)

toota või importida kõnealuseid aineid oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks Euroopa Liidus.

Ettevõtjatel palutakse arvesse võtta, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) väljaastumine Euroopa Liidust võib seda 2021. aastal mõjutada nende jaoks arvestataval määral.

Väljaastumislepinguga on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1005/2009 kooskõlas kõnealuse lepinguga. Üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, välja arvatud juhul, kui väljaastumislepinguga loodud ühiskomitee võtab enne 1. juulit 2020 vastu ühekordse otsuse, millega pikendatakse üleminekuperioodi kuni ühe või kahe aasta võrra.

Pärast üleminekuperioodi Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis määrust (EÜ) nr 1005/2009 enam ei kohaldata. Kuid väljaastumislepingusse ning poliitilisse deklaratsiooni, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik, kuuluva Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli kohaselt jätkatakse määruse (EÜ) nr 1005/2009 kohaldamist Põhja-Iirimaa suhtes.

2.

| I rühm: | CFC 11, 12, 113, 114 või 115; |
| --- | --- |
| II rühm: | muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud; |
| III rühm: | haloon 1211, 1301 või 2402; |
| IV rühm: | süsiniktetrakloriid; |
| V rühm: | 1,1,1-trikloroetaan; |
| VI rühm: | metüülbromiid; |
| VII rühm: | bromofluorosüsivesinikud; |
| VIII rühm: | klorofluorosüsivesinikud; |
| IX rühm: | bromoklorometaan. |

I rühm:

CFC 11, 12, 113, 114 või 115;

II rühm:

muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud;

III rühm:

haloon 1211, 1301 või 2402;

IV rühm:

süsiniktetrakloriid;

V rühm:

1,1,1-trikloroetaan;

VI rühm:

metüülbromiid;

VII rühm:

bromofluorosüsivesinikud;

VIII rühm:

klorofluorosüsivesinikud;

IX rühm:

bromoklorometaan.

3.

Kontrollitavate ainete impordiks või ekspordiks (2) on vaja komisjoni väljastatud litsentsi, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 450/2008 (3) osutatud transiidi, ajutise ladustamise, tolliladustamise või vabatsooni paigutamise puhul, kui kõnealused toimingud ei kesta üle 45 päeva. Kontrollitavate ainete mis tahes tootmine oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks eeldab eelnevat loa saamist.

4.

| a) | tootmine ja import laboris kasutamiseks ja analüüside tegemiseks, |
| --- | --- |

a)

tootmine ja import laboris kasutamiseks ja analüüside tegemiseks,

| b) | Euroopa Liidus vabasse ringlusse lastavate toodete import kriitiliseks kasutuseks (haloonid), |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidus vabasse ringlusse lastavate toodete import kriitiliseks kasutuseks (haloonid),

| c) | Euroopa Liidus vabasse ringlusse lastavate toodete import lähteainena kasutamiseks, |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidus vabasse ringlusse lastavate toodete import lähteainena kasutamiseks,

| d) | Euroopa Liidus vabasse ringlusse lastavate toodete import töötlemise abiainena kasutamiseks. |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidus vabasse ringlusse lastavate toodete import töötlemise abiainena kasutamiseks.

Komisjon eraldab kvoodid punktides a, b, c ja d kirjeldatud toimingutele. Kvoodid määratakse kindlaks kvooditaotluste alusel ja:

| — | punkti a puhul vastavalt määruse artikli 10 lõikele 6 ja komisjoni määrusele (EL) nr 537/2011 (4); |
| --- | --- |

—

punkti a puhul vastavalt määruse artikli 10 lõikele 6 ja komisjoni määrusele (EL) nr 537/2011 (4);

| — | punktide b, c ja d puhul vastavalt määruse artiklile 16. |
| --- | --- |

—

punktide b, c ja d puhul vastavalt määruse artiklile 16.

Punktis 4 nimetatud tegevused

Punktis 4 nimetatud tegevused

| 5. | Kõik ettevõtjad, kes tahavad 2021. aastal importida või toota kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks või importida kontrollitavaid aineid kriitiliseks kasutuseks (haloonid), lähteainena kasutamiseks või töötlemise abiainena kasutamiseks, peavad järgima punktides 6–9 esitatud korda. |
| --- | --- |

5.

Kõik ettevõtjad, kes tahavad 2021. aastal importida või toota kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks või importida kontrollitavaid aineid kriitiliseks kasutuseks (haloonid), lähteainena kasutamiseks või töötlemise abiainena kasutamiseks, peavad järgima punktides 6–9 esitatud korda.

| 6. | Ettevõtja, kes ei ole end veel registreerinud ODS-litsentsisüsteemis (https://webgate.ec.europa.eu/ods2), peab seda tegema enne 19. maid 2020. |
| --- | --- |

6.

Ettevõtja, kes ei ole end veel registreerinud ODS-litsentsisüsteemis (https://webgate.ec.europa.eu/ods2), peab seda tegema enne 19. maid 2020

| 7. | Ettevõtja peab ODS-litsentsisüsteemi kaudu täitma ja esitama internetis avaldatud kvooditaotlusvormi.

  Kvooditaotlusvorm avaldatakse internetis ODS-litsentsisüsteemis alates 19. maist 2020. |
| --- | --- |

7.

Ettevõtja peab ODS-litsentsisüsteemi kaudu täitma ja esitama internetis avaldatud kvooditaotlusvormi

Kvooditaotlusvorm avaldatakse internetis ODS-litsentsisüsteemis alates 19. maist 2020.

Kvooditaotlusvorm

19. maist 2020

| 8. | Komisjon loeb kehtivaks üksnes nõuetekohaselt täidetud ja vigadeta kvooditaotlused, mille ta on saanud 19. juuniks 2020.
  Komisjon soovitab ettevõtjatel esitada kvooditaotlused võimalikult kiiresti ja tähtajast piisavalt varem, et enne tähtaja möödumist oleks võimalik teha taotlustesse parandusi ja need vajaduse korral uuesti esitada. |
| --- | --- |

8.

Komisjon loeb kehtivaks üksnes nõuetekohaselt täidetud ja vigadeta kvooditaotlused

19. juuniks 2020

Komisjon soovitab ettevõtjatel esitada kvooditaotlused võimalikult kiiresti ja tähtajast piisavalt varem, et enne tähtaja möödumist oleks võimalik teha taotlustesse parandusi ja need vajaduse korral uuesti esitada.

kvooditaotlused

| 9. | Kvooditaotluse esitamine ei anna õigust importida või toota kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks või importida kontrollitavaid aineid kriitiliseks kasutuseks (haloonid), lähteainena kasutamiseks või töötlemise abiainena kasutamiseks. Enne nimetatud importi või tootmist 2021. aastal peavad ettevõtjad taotlema litsentsi, kasutades selleks ODS-litsentsisüsteemi veebisaidil avaldatud litsentsitaotlusvormi. |
| --- | --- |

9.

Kvooditaotluse

litsentsitaotlusvormi

Import muul kui punktis 4 nimetatud kasutamise eesmärgil ja eksport

Import muul kui punktis 4 nimetatud kasutamise eesmärgil ja eksport

| 10. | Kõik ettevõtjad, kes tahavad 2021. aastal eksportida kontrollitavaid aineid või neid aineid importida muul kui punktis 4 nimetatud kasutamise eesmärgil, peavad järgima punktides 11 ja 12 sätestatud korda. |
| --- | --- |

10.

Kõik ettevõtjad, kes tahavad 2021. aastal eksportida kontrollitavaid aineid või neid aineid importida muul kui punktis 4 nimetatud kasutamise eesmärgil, peavad järgima punktides 11 ja 12 sätestatud korda.

| 11. | Ettevõtja, kes ei ole end veel registreerinud ODS-litsentsisüsteemis, peab seda tegema nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

11.

Ettevõtja, kes ei ole end veel registreerinud ODS-litsentsisüsteemis, peab seda tegema nii kiiresti kui võimalik.

| 12. | Enne, kui ettevõtjad alustavad 2021. aastal importi muul kui punktis 4 nimetatud eesmärgil või eksporti, peavad nad taotlema litsentsi, kasutades selleks ODS-litsentsisüsteemi veebisaidil avaldatud litsentsitaotlusvormi. |
| --- | --- |

12.

Enne, kui ettevõtjad alustavad 2021. aastal importi muul kui punktis 4 nimetatud eesmärgil või eksporti, peavad nad taotlema litsentsi, kasutades selleks ODS-litsentsisüsteemi veebisaidil avaldatud litsentsitaotlusvormi

---

(1)  ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

1

(2)  Pange tähele, et lubatud on ainult artiklite 15 ja 17 kohasest üldisest impordi- ja ekspordikeelust vabastatud import või eksport.

2

(3)  ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 147, 2.6.2011, lk 4.

4

---

| 7.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/16

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 115/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„BERTHOUD“

ELi nr: TSG-FR-02466 – 15.11.2019

Prantsusmaa

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Berthoud“

2.   Toote liik

Klass 2.21. Valmistoit

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode

| ☐ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil |
| --- | --- |

☐

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil

| ☒ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.
  „Berthoud“ on soe toit, mida traditsiooniliselt valmistatakse sulatatud juustust „Abondance“ (KPN). |
| --- | --- |

☒

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

„Berthoud“ on soe toit, mida traditsiooniliselt valmistatakse sulatatud juustust „Abondance“ (KPN).

3.2.   Kas nimetus

| ☒ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta
  „Berthoud“ on traditsiooniline toit, mida hakati valmistama ja niimoodi nimetama 20. sajandi alguses. See oli Chablais’s (Haute-Savoie’st põhja pool asuvas piirkonnas) levinud perekonnanimi. |
| --- | --- |

☒

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta

„Berthoud“ on traditsiooniline toit, mida hakati valmistama ja niimoodi nimetama 20. sajandi alguses. See oli Chablais’s (Haute-Savoie’st põhja pool asuvas piirkonnas) levinud perekonnanimi.

| ☐ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära. |
| --- | --- |

☐

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

„Berthoud“ on soe toit, mida valmistatakse sulatatud juustust „Abondance“ (KPN).

Esitusviis

Toodet pakutakse portselanist ahjuvormis, mida nimetatakse Berthoud’ vormiks.

Tekstuur on voolav ja küpsetamisel moodustuv koorik on kuldse kuni pruuni värvusega.

Toote „Berthoud“ eripära põhineb mitmel omadusel:

| 1. | Retsepti põhikoostisosa






  — | Juust „Abondance“: lehma toortäispiimast valmistatud juust, mis on saanud oma nime Abondance’i oru ja samanimelise küla järgi. Sajandeid toodetud juust kannab kaitstud päritolunimetust „Abondance“ ning seda toodetakse tänapäeval ainult Haute-Savoie mägipiirkonnas.
  „Abondance’i“ poolkeedetud pressitud juustumass tagab kuumutamisel „Berthoud’“ voolava ja kreemja tekstuuri. |
| --- | --- | --- |

1.

Retsepti põhikoostisosa

—

Juust „Abondance“: lehma toortäispiimast valmistatud juust, mis on saanud oma nime Abondance’i oru ja samanimelise küla järgi. Sajandeid toodetud juust kannab kaitstud päritolunimetust „Abondance“ ning seda toodetakse tänapäeval ainult Haute-Savoie mägipiirkonnas.

„Abondance’i“ poolkeedetud pressitud juustumass tagab kuumutamisel „Berthoud’“ voolava ja kreemja tekstuuri.

| 2. | Retsepti muud spetsiifilised koostisosad






  — | „Vin de Savoie“ või „Savoie“: kaitstud päritolunimetusega valge vein, mis on toodetud Prantsusmaal Savoie ja Haute-Savoie departemangus; |
| --- | --- | --- |

2.

Retsepti muud spetsiifilised koostisosad

—

„Vin de Savoie“ või „Savoie“: kaitstud päritolunimetusega valge vein, mis on toodetud Prantsusmaal Savoie ja Haute-Savoie departemangus;

| — | „Madeira“: kaitstud päritolunimetusega liköörvein, mis on toodetud Portugali Madeira saarestikus, |
| --- | --- |

—

„Madeira“: kaitstud päritolunimetusega liköörvein, mis on toodetud Portugali Madeira saarestikus,

VÕI

| — | „Porto“: kaitstud päritolunimetusega liköörvein, mis on toodetud Alto Douro piirkonnas Portugalis; |
| --- | --- |

—

„Porto“: kaitstud päritolunimetusega liköörvein, mis on toodetud Alto Douro piirkonnas Portugalis;

| — | küüslauguküüned: „Berthoud’“ vormi sissehõõrumiseks; |
| --- | --- |

—

küüslauguküüned: „Berthoud’“ vormi sissehõõrumiseks;

| — | muskaatpähkel: valmistamisel võib toidule lisada näputäie muskaatpähklit; |
| --- | --- |

—

muskaatpähkel: valmistamisel võib toidule lisada näputäie muskaatpähklit;

| — | pipar. |
| --- | --- |

—

pipar.

| 3. | Valmistamine portsjonite kaupa, et saavutada eriline tekstuur
  Iga „Berthoud’“ portsjon valmistatakse eraldi vormis. Seda toitu tuleb süüa soojalt ja kiiresti, sest söömise käigus selle tekstuur muutub, jahtudes muutub juust kiuliseks ja venivaks. Portsjonina serveeritud „Berthoud’d“ saab süüa kiiremini kui ühisest nõust ette tõstes. |
| --- | --- |

3.

Valmistamine portsjonite kaupa, et saavutada eriline tekstuur

Iga „Berthoud’“ portsjon valmistatakse eraldi vormis. Seda toitu tuleb süüa soojalt ja kiiresti, sest söömise käigus selle tekstuur muutub, jahtudes muutub juust kiuliseks ja venivaks. Portsjonina serveeritud „Berthoud’d“ saab süüa kiiremini kui ühisest nõust ette tõstes.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Koostisosad (ühele inimesele)

Kohustuslikud koostisosad:

| — | juust „Abondance“ (KPN) (ilma koorikuta): vähemalt 180 g |
| --- | --- |

—

juust „Abondance“ (KPN) (ilma koorikuta): vähemalt 180 g

| — | „Vin de Savoie“ (KPN): 3–4 cl |
| --- | --- |

—

„Vin de Savoie“ (KPN): 3–4 cl

| — | „Madeira“ (KPN) või „Porto“ (KPN): 1–2 cl |
| --- | --- |

—

„Madeira“ (KPN) või „Porto“ (KPN): 1–2 cl

| — | küüslauk: piisavalt, et kõik vormi siseseinad saaks küüslauguküünega üle hõõruda |
| --- | --- |

—

küüslauk: piisavalt, et kõik vormi siseseinad saaks küüslauguküünega üle hõõruda

| — | pipar |
| --- | --- |

—

pipar

Valikulised koostisosad:

| — | muskaatpähkel: näputäis |
| --- | --- |

—

muskaatpähkel: näputäis

Tootele „Berthoud“ võib lisada üksnes eespool nimetatud koostisosi.

Kui toidule lisatakse muid koostisosi, tuleb need serveerida eraldi.

Tootmismeetod

Tootmismeetod vastab toote „Berthoud“ traditsioonilisele retseptile.

Kõigepealt tuleb vormi põhja hõõruda küüslauguküünega.

Vorm peab olema portselanist ja suhteliselt paksu põhjaga, et säilitada kuumust.

Nõu läbimõõt peab olema 12–15 cm ja kõrgus 2,5–4,5 cm ning põhja paksus vähemalt 0,7 cm.

Sellises nõus toote pealtpoolt kuumutamisel homogeniseerub ettenähtud koguses kasutatava juustu „Abondance’i“ struktuur, juustumass muutub seest voolavaks ja kreemjaks, pind pruunistub ja kuumus ei pääse välja.

Juustu „Abondance“ koorik eemaldatakse, seejärel lõigatakse juust õhukesteks ribadeks või riivitakse (vähemalt 180 g inimese kohta) ja pannakse „Berthoud’“ vormi.

Seejärel lisatakse kohe „Vin de Savoie“ ja „Madeira“ või „Porto“.

Soovi korral võib toidule lisada näputäie muskaatpähklit.

Lõpuks lisatakse pipar, seejärel küpsetatakse ja pruunistatakse pealtpoolt tavalises ahjus 8–15 minutit temperatuuril 180–200 °C, et juust sulaks ja moodustuks kuldne koorik.

Toit serveeritakse kohe ja seda ei saa enam soojendada.

Mikrolaineahju kasutamine on keelatud.

Toidu valmistamise eripära

| — | Juustu „Abondance“ kasutamine: selleks et juustu aroom küpsetamisel paremini esile tuleks, lõigatakse juust „Abondance“ pärast kooriku eemaldamist õhukesteks ribadeks või riivitakse. Kunagi ei panda vormi tervet juustutükki. |
| --- | --- |

—

Juustu „Abondance“ kasutamine: selleks et juustu aroom küpsetamisel paremini esile tuleks, lõigatakse juust „Abondance“ pärast kooriku eemaldamist õhukesteks ribadeks või riivitakse. Kunagi ei panda vormi tervet juustutükki.

| — | Küpsetamisaeg: erinevalt muudest juustutoitudest on toote „Berthoud“ küpsetamisaeg suhteliselt lühike, vaid 8–15 minutit, mis on piisav kuldse kooriku tekkimiseks. |
| --- | --- |

—

Küpsetamisaeg: erinevalt muudest juustutoitudest on toote „Berthoud“ küpsetamisaeg suhteliselt lühike, vaid 8–15 minutit, mis on piisav kuldse kooriku tekkimiseks.

Märgistamise erieeskirjad

Lisaks nimetusele „Berthoud“ märgib iga ettevõtja menüüsse samale vaateväljale Euroopa GTT logo.

Menüüs võib vahetult enne või pärast nimetust „Berthoud“ kasutada ka sõnu „garanteeritud traditsiooniline toode“ või vastavat lühendit „GTT“.

4.3.   Peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Toote „Berthoud“ traditsiooniline eripära tuleneb asjaolust, et peamise koostisosana (ja ainsa juustuna) kasutatakse juustu „Abondance“ (KPN alates 1996. aastast) ning sellele lisatakse Chablais’ piirkonna (Haute-Savoie’st põhja pool, Šveitsi piiril asuv piirkond) valget veini, mida seal kandis on sajandeid valmistatud.

Nende tavapäraste toodete olemasolu ja kättesaadavus „Berthoud“ päritolupiirkonnas selgitavad nende kasutamist nimetatud toidu koostisosadena. Juust „Abondance“ on piirkonna jaoks märgilise tähendusega, seda hakati valmistama 12. sajandil. Toidus kasutatav valge vein on olnud juba pikka aega tuntuim Chablais’ vein ja kuulub nüüd päritolunimetuse „Vin de Savoie“ alla.

Muid, aroomi lisavaid koostisosi („Porto“ või „Madeira“, küüslauk) on kasutatud vähemalt 30 aastat.

Esimest korda pakuti „Berthoud’d“ 20. sajandi alguses Thonon-les-Bains’i Concise’i kvartali bistroos „Cercle Républicain“, mida pidas Abondance’i orus asuvast Abondance’i kommuunist pärit perekond Berthoud.

Klientidele pakuti toitu, mis koosnes sulatatud juustust „Abondance“, millele oli lisatud küüslauku, valget veini, pipart ja muskaatpähklit. Perekonna nimi jäi roale külge ja nii sai „Berthoud“ oma nime.

Toote „Berthoud“ retsept on esitatud Eugenie Julie 1978. aastal avaldatud teoses „Cuisine savoyarde: recettes traditionnelles et modernes“ („Savoie piirkonna traditsioonilised ja kaasaegsed retseptid“) (Editions ATRA, lk 25–26), mis osutab, et nimetust on kasutatud üle 40 aasta.

Toodet „Berthoud“ mainitakse paljudes 20. sajandil ilmunud teostes:

| — | Laurent Chapeau „Le Fromage d’Abondance“, Syndicat agricole du Val d’Abondance, 1981, lk 10; |
| --- | --- |

—

Laurent Chapeau „Le Fromage d’Abondance“, Syndicat agricole du Val d’Abondance, 1981, lk 10;

| — | Marie-Thérèse Hermann:






  — | „La cuisine paysanne de Savoie“, Philippe Sers Editeur, 1982, lk 169; |
| --- | --- | --- |

—

Marie-Thérèse Hermann:

—

„La cuisine paysanne de Savoie“, Philippe Sers Editeur, 1982, lk 169;

| — | „La Savoie traditionnelle“, Editeur Curandera, 1987, lk 37; |
| --- | --- |

—

„La Savoie traditionnelle“, Editeur Curandera, 1987, lk 37;

| — | „Dictionnaire de la cuisine de Savoie: traditions et recettes“, Editeur Christine Bonneton, 1992, lk 21; |
| --- | --- |

—

„Dictionnaire de la cuisine de Savoie: traditions et recettes“, Editeur Christine Bonneton, 1992, lk 21;

| — | Roger Lallemand „Les Savoies gastronomiques“, Charles Corlet, 1988, lk 32–33; |
| --- | --- |

—

Roger Lallemand „Les Savoies gastronomiques“, Charles Corlet, 1988, lk 32–33;

| — | CNAC (National Culinary Arts Council) „Inventaire du patrimoine culinaire de la France“, Edition Rhône-Alpes, 1995 (vt juustu „Abondance“ kohta lk 395); |
| --- | --- |

—

CNAC (National Culinary Arts Council) „Inventaire du patrimoine culinaire de la France“, Edition Rhône-Alpes, 1995 (vt juustu „Abondance“ kohta lk 395);

| — | Bruno Gillet „Au fil de la Dranse“ (1992); |
| --- | --- |

—

Bruno Gillet „Au fil de la Dranse“ (1992);

| — | Didier Richard „Les gourmandises du terroir: traditions, recettes, emplettes...“, Editeur Didier-Richard, 1997, lk 58; |
| --- | --- |

—

Didier Richard „Les gourmandises du terroir: traditions, recettes, emplettes...“, Editeur Didier-Richard, 1997, lk 58;

| — | prantsuskeelsete dieedinõustajate ühendus „Recettes régionales et menus équilibrés“, Solal Editors, 1997, lk 13. |
| --- | --- |

—

prantsuskeelsete dieedinõustajate ühendus „Recettes régionales et menus équilibrés“, Solal Editors, 1997, lk 13.

Lisaks olid kooperatiivi „Fermiers Savoyards“ pakkepaberil, mida müüjad kasutasid kuni 1985. aastani, kirjas rakleti, „Berthoud’“ ja Savoie fondüü retseptid.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

LISA

Peamised kontrollitavad punktid

| Spetsifikaadi kirjeldus | Hindamismeetod |
| --- | --- |
| Retsepti põhikoostisosa – juustu „Abondance“ – kasutamine | — | visuaalne või dokumentaalne |

Spetsifikaadi kirjeldus

Hindamismeetod

Retsepti põhikoostisosa – juustu „Abondance“ – kasutamine

—

visuaalne või dokumentaalne

Retsepti kohustuslike koostisosade loetelu järgimine

| — | visuaalne või dokumentaalne |
| --- | --- |

—

visuaalne või dokumentaalne

„Berthoud“ valmistamine portsjonite kaupa

| — | visuaalne |
| --- | --- |

—

visuaalne

---

| 7.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/21

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2020/C 115/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Piave“

ELi nr: PDO-IT-0686-AM02 – 5.4.2019

KPN (X) KGT ()

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di tutela del formaggio „Piave“ DOP, mille registrijärgne asukoht on Via Nazionale 57/A, 32030 Busche di Cesiomaggiore (BL).

Ühendusse kuuluvad juustu „Piave“ tootjad ning ühendusel on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Tootekirjeldus

☐ Geograafiline piirkond

☐ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☐ Seos piirkonnaga

☐ Märgistamine

☐ Muu (täpsustada)

4.   Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Juustu omadusi on täpsustatud. Muudatus puudutab koonddokumendi punkti 2 (Toote omadused) viimast lõiku ja punkti 3.2 viimast lõiku.

Praegune sõnastus:

„Konsistents ja välimus: eripäraks on aukude puudumine. Toode märkega fresco on valge ja kreemjas, laagerdamisel muutub juustu värvus õlgkollaseks ja konsistents kuivemaks, teralisemaks ja muredamaks ning toodetele märkega vecchio, vecchio selezione oro ja vecchio riserva on iseloomulikud heledad helbed.“

Uus sõnastus:

„Konsistents ja välimus: toode märkega fresco on kõva, tihke, heleda värvusega ja kreemjas, laagerdudes muutub juustu värvus tumedamaks ning konsistents kuivemaks, teralisemaks ja muredamaks. Juustus võib olla üksikuid väikesi auke ja vähesel määral ebakorrapärasusi (helbed), kuid juustus ei tohi olla suuri ja/või propioonhappebakterite tegevuse tulemusena tekkinud auke.“

Muudatusettepaneku eesmärk on kirjeldada paremini kaitstud päritolunimetusega „Piave“ juustu organoleptilisi omadusi, kasutades piimasektori jaoks sobivamat ja asjakohasemat terminoloogiat. Pikemalt laagerdunud juustude värvust on õlgkollase asemel kirjeldatud üldisemalt, et kajastada paremini nende juustude tumedamat ja varieeruvamat värvust. Värvus sõltub aastaajast ning lehmade söödas sisalduvatest õistaimedest.

Aukude kohta korratakse üle, et kaitstud päritolunimetusega „Piave“ juust on kõva konsistentsiga ning selles võib olla üksikuid väikesi auke, mis on tingitud mehhaanilisest töötlemisest või muudest asjaoludest, nt pressimisest või naturaalses starterkultuuris sisalduvate gaasi tekitavate mikroorganismide väheste kolooniate tegevusest. Suurte aukude moodustumist, eriti propioonhappebakterite tegevuse tõttu, tuleb vältida, sest see on märk tavapäratust ja kontrollimatust käärimisest. Samuti on selgitatud mõiste „helbed“ tähendust.

Need muudatused on vajalikud seepärast, et eelmine sõnastus ei võimaldanud omaduste kontrollimisel paindlikkust, mis võis viia selleni, et mõnele juustule ei antud „Piave“ sertifikaati, kuigi juustul olid vajalikud omadused.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

Tootespetsifikaadi artikli 5 tooraine tootmist käsitlev lõik ja koonddokumendi punkt 3.3 on veisetõugude ja lehmade sööda osas ümber sõnastatud.

Praegune sõnastus:

„Juustu „Piave“ valmistamiseks kasutatav piim on pärit käesoleva dokumendi artiklis 3 osutatud piirkonnast ning vähemalt 80 % piimast on saadud eriti vastupidavatelt ja mägipiirkondadesse sobivatelt veistelt, kes kuuluvad tootmispiirkonnale iseloomulikesse tõugudesse Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italiana ja Frisona Italiana.“

Uus sõnastus:

„Juustu „Piave“ valmistamiseks kasutatav piim on pärit käesoleva dokumendi artiklis 3 osutatud piirkonnast. Vähemalt 80 % piimast on saadud eriti vastupidavatelt ja mägipiirkondadesse sobivatelt veistelt, kes kuuluvad tootmispiirkonnale iseloomulikesse tõugudesse Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italiana, Frisona Italiana ja Grigio Alpina või on nende tõugude ristandid.“

Taotletud muudatuse eesmärk on taastada kohalik veisetõug Grigio Alpina, millest varem madala tootlikkuse tõttu loobuti, kuid mis on viimastel aastatel „taasavastatud“ tänu selle tõu erilisele vastupidavusele ja kohanemisvõimele mägise maastikuga. Grigio Alpina tõugu veised on keskmist kasvu, vastupidavad ja viljakad, neil on tugev toiduotsimisinstinkt isegi ligipääsmatutel karjamaadel ja see omadus on osutunud piirkonna loodusvarade kasutamisel eriti sobivaks. Asjaolu, et lisaks piima tootmisele kasutatakse Grigio Alpina tõugu veiseid ka liha tootmiseks ning veised saavad mägisel maastikul hästi hakkama, soodustab selle tõu üha ulatuslikumat taasasustamist Belluno provintsi mägises piirkonnas asuvates põllumajandusettevõtetes. Grigio Alpina tõugu veiste piimast valmistatud juust vastab täielikult juustu „Piave“ omadustele. Selgelt on esile toodud ka muud mägise piirkonna ja seega kogu „Piave“ juustu tootmispiirkonna karjakasvatusele iseloomulik tegevus, nimelt eespool nimetatud veisetõugude sagedane ristamine. Ajalooliselt on mägipiirkonna põllumajandusettevõtted, kus sihipärasele geneetilisele valikule ei ole eriti tähelepanu pööratud, kasutanud karja tavapärast järglaskonda.

Praegune sõnastus:

„Söödaratsioon ei tohi sisaldada järgmist keelatud sööta:

| — | ööstuslik ravimsööt; |
| --- | --- |

—

ööstuslik ravimsööt;

| — | köögiviljad, puuviljad ja rapsiseemned; |
| --- | --- |

—

köögiviljad, puuviljad ja rapsiseemned;

| — | karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet.“ |
| --- | --- |

—

karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet.“

Uus sõnastus:

„Söödaratsioon ei tohi sisaldada järgmist sööta:

| — | ööstuslik ravimsööt; |
| --- | --- |

—

ööstuslik ravimsööt;

| — | töötlemata värsked köögiviljad, puuviljad ja rapsiseemned; |
| --- | --- |

—

töötlemata värsked köögiviljad, puuviljad ja rapsiseemned;

| — | karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet.“ |
| --- | --- |

—

karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet.“

Muudatusettepaneku eesmärk on selgitada, et köögiviljad, puuviljad ja rapsiseemned on söödana keelatud üksnes juhul, kui neid kasutatakse töötlemata värskel kujul, kuna nende niiskusesisaldus võib põhjustada soovimatut käärimist, mis põhjustab muutusi piima organoleptilises koostises. Seda probleemi ei teki, kui sama toitu kasutatakse lehmade söödaratsioonis kuivatatud või kontsentreeritud kujul; seetõttu ei ole vaja sellist sööta lehmade söödaratsioonis keelata.

Omadussõna „keelatud“ kordab mõistet „ei tohi sisaldada“ ja on seetõttu välja jäetud.

Artikkel 5 Ladustamine, kogumine ja transport

Ladustamine, kogumine ja transport

Piima kogumise meetodit on ajakohastatud.

Praegune sõnastus:

„Piim kogutakse kahest või neljast lüpsikorrast, kusjuures esimese lüpsikorra ja töötlemise vahele jääb maksimaalselt 72 tundi.“

Uus sõnastus:

„Piima kogutakse maksimaalselt kolme järjestikuse päeva jooksul.“

Muudatusettepaneku eesmärk on loobuda tavapärasest kahe või nelja lüpsisessiooni nõudest, mis tugineb tavale, et lehmi lüpstakse kaks korda päevas. Robotlüpsi kasutuselevõtt on võimaldanud suurendada päevas järjestikuste lüpsisessioonide arvu. Teaduse seisukohast ei mõjuta robotlüps piima omadusi; Piima koostis, eelkõige selle rasva- ja valgusisaldus, on võrreldav käsitsilüpsil saadava piima koostisega. Tegelikult võib robotlüpsi kasutamine parandada lehmade tervist, sest see vähendab stressi, mida põhjustab lehmade lüpsmine ainult kaks korda päevas suure laktatsiooni korral. Kui piim lüpstakse välja sagedamini kui kaks korda päevas, väheneb udara ja nisade koormus, paraneb piima mikrobioloogiline kvaliteet ning väheneb mastiidi esinemissagedus. Lisaks parandab see piima reoloogilisi omadusi, mis määravad kalgendi tugevuse, st seda, kui kiire on laabi ensümaatiline mõju ja kuidas talub kalgend lõiketerade mehaanilist toimet.

Piima kogumise/töötlemise ajastust käsitlev muudatusettepanek on seotud asjaoluga, et praegused lüpsi- ja jahutussüsteemid ning piima säilitamise tingimused põllumajandusettevõttes vastavad optimaalsetele tootehügieeni standarditele ja piima omadused säilivad rohkemate päevade jooksul kui varem, seega ei ole kogumise ja töötlemise vahele jäävat aega enam vaja piirata. Seda väidet toetavad tootmise käigus võetud proovid ja mikrobioloogilised leiud, mis näitavad, et piim sobib töötlemiseks rohkem kui kolme päeva jooksul pärast lüpsi.

See muudatus peaks vastama väikeste loomakasvatajate vajadustele, kes seisavad sageli, eelkõige talvel, silmitsi keeruliste teeoludega, mida põhjustab tüüpiline mäestikuilm.

Kuumtöötlemine

Kuumtöötlemine

Kuumtöötlemismeetod on viidud vastavusse tegelike tootmisvõimalustega.

Praegune sõnastus:

„Piima pastöriseerimine 72 C ± 2 °C juures 16 sekundi jooksul, mis tagab fosfataastesti negatiivse tulemuse.“

Uus sõnastus:

„Kuumtöötlemine

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Piave“ valmistamiseks kasutatav piim võib olla pastöriseeritud.“

Lõike muutmine on põhjendatud asjaoluga, et töötlemise parameetrid võivad varieeruda sõltuvalt kasutatavast süsteemi tüübist. Seepärast on vaja ette näha ka selliste süsteemide kasutamine, mille puhul saadakse sama tulemus, kohaldades kuumutamisel erinevat kestust ja temperatuuri (nt torupastörisaatorid võrreldes plaatpastörisaatoritega). Seega jääb pastöriseerimisetapp alles, kuid eespool nimetatud põhjustel ei ole kindlaks määratud kontrollväärtusi, kuna need on hõlmatud pastöriseerimise määratlusega ja reguleeritud konkreetsete õigusaktidega.

Muudatus vastab ka Belluno piirkonna mitme sellise ettevõtja (mägitalud, väikesed mägimeiereid) vajadustele, kellel ei ole võimalik piima pastöriseerida. Muudatusettepanek võimaldab jätkata tavapärast toorpiima kasutamist.

Juustu valmistamine

Juustu valmistamine

Mõned juustuvalmistamise tehnoloogilised parameetrid on paremini määratletud.

Praegune sõnastus:

„Kuumutamine temperatuuril 44–47 °C ning segamine ja settima jätmine, kogukestusega 1,5–2 tundi“

Uus sõnastus:

„Kuumutamine temperatuuril 44–47 °C“

Muudatusettepanek võimaldab kohandada töötlemisaega vastavalt kasutatavale süsteemile. Eri etappide kestus võib varieeruda sõltuvalt mahuti tüübist ja mahutavusest. Seetõttu on aastate jooksul kindlaks määratud minimaalne ja maksimaalne kestus, et piirata kasutatavate tootmissüsteemide valikut.

Sõnade „segamine ja settima jätmine“ väljajätt on põhjendatud, sest see etapp on kuumutatud juustude tootmistehnoloogia lahutamatu osa ja selle täpsustamine ei ole vajalik. Selline täpsustamine muudab teksti vaid kohmakamaks.

Soolamine

Soolamine

Praegune sõnastus:

„Sooldumine toimub soolvees vähemalt 48 tunni jooksul.“

Uus sõnastus:

„Sooldumine toimub soolvees.“

Aastate jooksul on leitud, et soolvees sooldumise miinimumkestuse kehtestamine on väga piirav ega võimalda kohandada etapi kestust sõltuvalt tootmisolukorrast. Soolamise meetodid ja kestus varieeruvad sõltuvalt soolamistehnoloogiast, mille puhul võib olla erinev soolvee maht, veeringluse meetod, temperatuur, juustu soolvette asetamise meetod, soolvee puhastamise meetod jne. Need erinevused tähendavad, et juustu sooldumise tõhusus on erinev, seepärast peeti asjakohaseks kaotada soolvees sooldumise miinimumkestus.

Piirangu kaotamine vastab väikeste ettevõtjate tootmisvajadustele, kes tõstsid selle piirangu esile seepärast, et nõuete rangeks järgimiseks ei ole neil automaatsüsteeme ega töötajaid. Kaitstud päritolunimetusega juustu „Piave“ õige soolasuse tagab organoleptiliste omaduste kujunemise jälgimine.

KOONDDOKUMENT

„Piave“

„Piave“

ELi nr: PDO-IT-0686-AM02 – 5.4.2019

ELi nr: PDO-IT-0686-AM02 – 5.4.2019

KPN (X) KGT ()

KPN (X) KGT ()

1.   (KPN või KGT) nimetus(ed)

(KPN või KGT) nimetus(ed)

„Piave“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Piave“ on kõva laagerdatud silindrikujuline kuumtöödeldud juust, mis on valmistatud lehmapiimast.

Juustu turustatakse järgmiste märgetega:

fresco: laagerdunud 20–60 päeva; läbimõõt: 320 mm ± 20 mm kõrgus: 80 mm ± 20 mm; kaal: 6,8 kg ± 1 kg

fresco

mezzano: laagerdunud 60–180 päeva; läbimõõt: 310 mm ± 20 mm kõrgus: 80 mm ± 20 mm; kaal: 6,6 kg ± 1 kg

mezzano

vecchio: laagerdunud kauem kui 6 kuud; läbimõõt: 290 mm ± 20 mm kõrgus: 80 mm ± 20 mm; kaal: 6 kg ± 1 kg

vecchio

vecchio selezione oro: laagerdunud kauem kui 12 kuud; läbimõõt: 280 mm ± 20 mm kõrgus: 75 mm ± 20 mm; kaal: 5,8 kg ± 1 kg

vecchio selezione oro

vecchio riserva: laagerdunud kauem kui 18 kuud; läbimõõt: 275 mm ± 20 mm kõrgus: 70 mm ± 20 mm; kaal: 5,5 kg ± 1 kg

vecchio riserva

„Piave“ juustu iseloomulikud omadused on järgmised:

rasvasisaldus: fresco 33 % ± 4 %, mezzano 34 % ± 4 %, vecchio > 35 %

fresco

mezzano

vecchio

valgusisaldus: fresco 24 % ± 4 %, mezzano 25 % ± 4 %, vecchio > 26 %

fresco

mezzano

vecchio

– Maitse: magus piimhappeline maitse, eriti fresco juustu puhul, kuid selline maitse on tuntav ka mezzano juustu puhul; juustu laagerdudes muutub maitse tugevamaks, intensiivsemaks ja täidlasemaks, pikalt laagerdunud juustude maitse muutub pisut pikantseks.

fresco

mezzano

– Koorik: juustul märkega fresco on koorik pehme ja heleda värvusega, kuid juustu laagerdudes muutub koorik paksemaks ja kõvemaks ning juustude vecchio, vecchio selezione oro ja vecchio riserva koorik on kõva ja tumeda värvusega.

fresco

vecchio

vecchio selezione oro

vecchio riserva

– Konsistents ja välimus: toode märkega fresco on kõva, tihke, helekollase värvusega ja kreemjas, laagerdudes muutub juustu värvus tumedamaks ning konsistents kuivemaks, teralisemaks ja muredamaks. Juustus võib olla üksikuid väikesi auke ja vähesel määral ebakorrapärasusi (helbed), kuid juustus ei tohi olla suuri ja/või propioonhappebakterite tegevuse tulemusena tekkinud auke.

fresco

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lüpsilehmade sööt peab vastama järgmistele nõuetele:

vähemalt 70 % söödast ja 50 % kuivainest peab olema toodetud punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas, mis asub täielikult mägipiirkonnas.

Söödaratsioon ei tohi sisaldada järgmist sööta:

| — | tööstuslik ravimsööt; |
| --- | --- |

—

tööstuslik ravimsööt;

| — | töötlemata värsked köögiviljad, puuviljad ja rapsiseemned; |
| --- | --- |

—

töötlemata värsked köögiviljad, puuviljad ja rapsiseemned;

| — | karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet. |
| --- | --- |

—

karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet.

Juustu „Piave“ valmistamiseks kasutatav piim pärineb eranditult Belluno provintsist ning vähemalt 80 % piimast on saadud veistelt, kes kuuluvad tootmispiirkonnale iseloomulikesse tõugudesse Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italiana, Frisona Italiana ja Grigio Alpina või on nende tõugude ristandid

Ka muud kasutatavad toorained vastavad kohalike traditsioonide järgimise nõuetele. Kasutatakse eriomast starterkultuuri ja vadakujuuretist, mida valmistatakse koha peal Belluno provintsi piimast ja tootmise käigus saadud vadakust, mis sisaldab piirkonnale omaste tüvede hulka kuuluvaid ensüüme.

Starterkultuuri happesus on 10 °SH/50 ± 3.

Vadakujuuretise happesus on 27 °SH/50 ± 3.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess (piima tootmine, tiitrimine, kuumtöötlemine, juuretiste valmistamine, kalgendamine, kurnamine/vormimine, pressimine, märgistamine, laagerdamisele eelnev tahenemine, soolamine ja laagerdamine) peab toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote nimetus „Piave“ märgitakse juusturatta küljele vertikaalselt ja vaheldumisi kirjasuunaga ülevalt alla ja alt üles (kirja kõrgus 70 mm ± 5 mm).

Igale juusturattale märgitakse partii number, mille kaudu on võimalik teha kindlaks valmistamise päev, kuu ja aasta. Partii number peab olema märgitud juusturatta küljele või ühele põhjale.

Juusturatta teisele põhjale kinnitatakse järgmise teabega etikett:

| — | „Piave“ Denominazione d’Origine Protetta [kaitstud päritolunimetus]; |
| --- | --- |

—

„Piave“ Denominazione d’Origine Protetta [kaitstud päritolunimetus];

| — | Fresco, Mezzano või Vecchio (Vecchio Selezione Oro, Vecchio Riserva); |
| --- | --- |

—

Fresco, Mezzano või Vecchio (Vecchio Selezione Oro, Vecchio Riserva);

| — | tootja mark või kaubanimi. |
| --- | --- |

—

tootja mark või kaubanimi.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Juustu „Piave“ tootmispiirkond hõlmab Belluno provintsi territooriumi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Kogu Belluno provintsi territoorium asub mägipiirkonnas ja selle geograafiliseks piiriks on mäeahelikud, mis eraldavad Belluno provintsi territooriumit idas Friuli Venezia Giulia piirkonnast, lõunas Treviso ja Vicenza provintside alale jäävast Veneto madalikust, läänes Trentino Alto Adige piirkonnast ja põhjas Austriast Territooriumit läbib põhjast lõuna/kagu suunas voolav Piave jõgi, mis saab alguse Peralba mäelt Val Visdendes Comelico piirkonnas, mis on Belluno provintsi kõige põhjapoolsem osa.

Mäeahelike olemasolu ja paiknemine (loodes Dolomiidid ja kagus Alpide eelmäestik) ning kõnealust piirkonda täies pikkuses läbiv Piave jõgi loovad erilise keskkonna, mis erineb naaberaladest suure aasta keskmise sademete hulga ja aasta keskmiste miinimumtemperatuuride poolest, mis on naaberaladega võrreldes suhteliselt madalad. Temperatuuri ja sademetega seotud erilised keskkonnatingimused soodustavad tüüpiliste mägipiirkonnale omaste taimekoosluste arengut. Belluno provintsi territoorium asub Itaalia Alpides Dolomiitide piirkonnas ja hõlmab kahte olulist rahvusparki: Parco Nazionale delle Dolomiti Bellunesi ja Parco Naturale Regionale delle Dolomiti d’Ampezzo.

Kogu Belluno provintsi territoorium asub mägialal. Tasandike ja küngaste puudumine, kõrgus merepinnast ja nõlvade kalle on põhjuseks, et kogu Belluno provintsi territoorium liigitatakse põllumajanduse viljelemise seisukohast vähemsoodsaks piirkonnaks, kuid just nendes tingimustes on kujunenud piirkonnale tüüpiline piima- ja juustutootmine. Belluno provintsis on karjamaa pindala märkimisväärselt suur ja ulatub ligikaudu 13 000 hektarini, kusjuures ühe looma kohta teeb see 4,38 hektarit, mis on naaberpiirkondade keskmisest näitajast (0,67 hektarit looma kohta) palju suurem.

„Piave“ juustu iseloomulikud omadused on järgmised:

| — | eripärane maitse valmimise erinevates etappides, mis tuleneb proteolüütilistest ja lipolüütilistest protsessidest, mida põhjustab kahte tüüpi juuretise ja nendes kasutatavate piirkonnale omaste mikroorganismide kombinatsioon; |
| --- | --- |

—

eripärane maitse valmimise erinevates etappides, mis tuleneb proteolüütilistest ja lipolüütilistest protsessidest, mida põhjustab kahte tüüpi juuretise ja nendes kasutatavate piirkonnale omaste mikroorganismide kombinatsioon;

| — | tihe juustumass käärimisgaaside puudumise tõttu; |
| --- | --- |

—

tihe juustumass käärimisgaaside puudumise tõttu;

| — | piimalõhn, mis on tugevam värskemates toodetes; |
| --- | --- |

—

piimalõhn, mis on tugevam värskemates toodetes;

| — | maitse, mis muutub järjest intensiivsemaks ja täidlasemaks, kuni omandab pikema valmimisajaga juustudes kerge pikantse noodi, mis siiski ei muutu liiga tugevaks ning iseloomustab „Piave“ juustu tasakaalustatud, ainulaadset ja äratuntavat maitset |
| --- | --- |

—

maitse, mis muutub järjest intensiivsemaks ja täidlasemaks, kuni omandab pikema valmimisajaga juustudes kerge pikantse noodi, mis siiski ei muutu liiga tugevaks ning iseloomustab „Piave“ juustu tasakaalustatud, ainulaadset ja äratuntavat maitset

Eespool nimetatud kvaliteediomadused on seotud kahe peamise teguriga:

| a) | juustu valmistamisel kasutatav piim, mis on võrreldes teiste piirkondadega (kaasa arvatud Veneto piirkonna muud osad) rasvasem ja valgurikkam.
  Juustu „Piave“ valmistamisel kasutatav piim pärineb eranditult Belluno provintsist ning selle keskmine rasvasisaldus (3,93 %) ja valgusisaldus (3,35 %) on suurem kui Veneto piirkonna muudes provintsides saadavas piimas (3,69 % rasva ja 3,27 % valke) ning suurem kui kogu riigi keskmine (3,7 % rasva ja 3,28 % valku); |
| --- | --- |

a)

juustu valmistamisel kasutatav piim, mis on võrreldes teiste piirkondadega (kaasa arvatud Veneto piirkonna muud osad) rasvasem ja valgurikkam.

Juustu „Piave“ valmistamisel kasutatav piim pärineb eranditult Belluno provintsist ning selle keskmine rasvasisaldus (3,93 %) ja valgusisaldus (3,35 %) on suurem kui Veneto piirkonna muudes provintsides saadavas piimas (3,69 % rasva ja 3,27 % valke) ning suurem kui kogu riigi keskmine (3,7 % rasva ja 3,28 % valku);

| b) | piirkonnale omane tüüpiline piima mikrofloora.
  Juustu „Piave“ valmistamisel kasutatavad starterkultuur ja vadakujuuretis toodetakse koha peal piimast ja eelneval töötlemisel saadud vadakust, mis sisaldavad piirkonnale omaste tüvede hulka kuuluvaid ensüüme. Otse kõnealuses piirkonnas valmistatavate naturaalsete kultuuride mikrofloora on geograafilise tootmispiirkonna mikrobioloogiline jälg. Nendes naturaalsetes kultuurides esinevate erinevate organismide vahelist keerulist koostoimet võib pidada „Piave“ juustu omapäraste organoleptiliste omaduste tekke määravaks teguriks. |
| --- | --- |

b)

piirkonnale omane tüüpiline piima mikrofloora.

Juustu „Piave“ valmistamisel kasutatavad starterkultuur ja vadakujuuretis toodetakse koha peal piimast ja eelneval töötlemisel saadud vadakust, mis sisaldavad piirkonnale omaste tüvede hulka kuuluvaid ensüüme. Otse kõnealuses piirkonnas valmistatavate naturaalsete kultuuride mikrofloora on geograafilise tootmispiirkonna mikrobioloogiline jälg. Nendes naturaalsetes kultuurides esinevate erinevate organismide vahelist keerulist koostoimet võib pidada „Piave“ juustu omapäraste organoleptiliste omaduste tekke määravaks teguriks.

Juustu „Piave“ organoleptilised ja toiteväärtuslikud omadused tulenevad mägise tootmispiirkonna geograafilisest ja keskkonnaalasest omapärast.

Juustu „Piave“ tootmisel kasutatava piima suurem rasva- ja valgusisaldus on tingitud karjakasvatusest mägipiirkonnas.

Üldiselt on mägipiirkondades ja eriti Belluno provintsis piimatootmisega seotud näitajad madalad. Belluno provintsis jääb piimatootmine ühe hektari püsikarjamaa/rohumaa kohta (alla 10 liitri võrreldes keskmiselt 272 liitriga ühe hektari karjamaa kohta teistes provintsides) ja tootlikkus ühe looma kohta (44 hl aastas ühe looma kohta võrreldes piirkonna keskmise 57 hl-ga) selgelt allapoole piirkonna keskmisest. Samuti on Belluno provintsis loomkoormus karjamaal palju madalam kui naaberpiirkondades ja -provintsides. Nagu juba eespool mainitud, on juustu „Piave“ tootmispiirkonnas ühe veise kohta kasutada oleva püsikarjamaa/rohumaa pindala 4,38 hektarit, mis on naaberpiirkondade ja kogu piirkonna keskmisest näitajast (0,67 hektarit looma kohta) palju suurem.

Lisada tuleb ka, et naaberpiirkondadest oluliselt erinevad keskkonnatingimused, nagu temperatuur ja keskmine sademete hulk, soodustavad tüüpiliselt mägipiirkonnale omaste taimekoosluste arengut, mis annavad Belluno provintsi piimale ja seega ka juustule „Piave“ omapärase aromaatsuse.

Kõik eespool nimetatud tegurid – määratletud piirkonnale omased piimatootmise madalad näitajad, kasutada olev suur karjamaa, veistele vajaliku sööda ja tüüpiliselt mägipiirkonnale omaste taimekoosluste hea kättesaadavus – määratlevad väga konkreetse ökoloogilise ala ja tagavad Belluno provintsi piimale erilised kvaliteediomadused.

Piima erilised omadused ja juustukojas koha peal valmistatud kahe naturaalse juuretise (starterkultuur ja vadakujuuretis) samaaegne kasutamine on määravad tegurid, mis annavad juustule „Piave“ omapärased organoleptilised omadused.

Juustu „Piave“ tootmise oskusi on Belluno provintsis põlvest põlve edasi antud. Tootmise algus ulatub 19. sajandi lõppu, kui Itaalia mägipiirkondades loodi esimesed piimatootmise ühisettevõtted.

Esimesed juustud, mis kandsid nimetust „Piave“ (traditsioonilisele tootele traditsioonilise jõe järgi antud nimi), valmistati 1960. aastatel, kui üks kolmandik ühistule Latteria Sociale Cooperativa della Vallata Feltrinale päevas tarnitud 10 tonnist piimast eraldati juustude „Piave“ ja „Fior di Latte“ tootmiseks.

Juustu „Piave“ nimetus tuleneb samanimelise jõe nimest, mis läbib kogu Belluno provintsi põhjast lõuna/kagu suunas.

Tänapäeval on toode tarbijate seas hästi tuntud ja hinnatud. Alates 1980ndatest aastatest on toodet selle tava- ja eripäraste omaduste eest pärjatud auhindadega nii riiklikul tasandil (Spino d’Oro auhind 1986., 1992. ja 1994. aastal vastavalt Thiene juustutoodete 23., 26. ja 27. näitusel) kui ka mägipiirkondade juustude rahvusvahelistel võistlustel, kus juust „Piave“ sai 2005. aastal Verona olümpiaadil esimese auhinna Buonitalia (itaalia suurepärane maitse) parima eksporditava juustu kategoorias ning esimese auhinna eriti pika valmimisajaga juustude kategoorias Dublini World Cheese Awards võistlusel ning ülemaailmsel toidumessil Moskvas 2007. aastal.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Toote spetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---