# Eiropas Savienības C 118/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 118 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 8. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 118

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 8. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2018. gada 2.–5. jūlija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 201, 14.6.2019.
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2018. gada 2.–5. jūlija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 201, 14.6.2019.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 201, 14.6.2019.

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2018. gada 3. jūlija |
| 2020/C 118/01 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par pilsētu lomu Savienības iestāžu sistēmā (2017/2037(INI)) | 2 |
| 2020/C 118/02 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par trīsdimensiju drukāšanu: intelektuālā īpašuma tiesību un civiltiesiskās atbildības jomā risināmie jautājumi (2017/2007(INI)) | 10 |
| 2020/C 118/03 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (2017/2206(INI)) | 15 |
| 2020/C 118/04 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par klimata diplomātiju (2017/2272(INI)) | 32 |
| | Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija |
| 2020/C 118/05 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI)) | 43 |
| 2020/C 118/06 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE)) | 49 |
| 2020/C 118/07 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija Virzība uz ES ārējo stratēģiju pret agrīnām un piespiedu laulībām — turpmākie pasākumi (2017/2275(INI)) | 57 |
| 2020/C 118/08 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par MVU definīciju (2018/2545(RSP)) | 65 |
| 2020/C 118/09 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI)) | 69 |
| 2020/C 118/10 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Turcijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI)) | 74 |
| 2020/C 118/11 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlas Valsti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Izraēlas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI)) | 79 |
| 2020/C 118/12 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisiju par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Tunisijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI)) | 84 |
| 2020/C 118/13 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par priekšlikumu sākt sarunas par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Marokas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI)) | 89 |
| 2020/C 118/14 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Libānas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI)) | 94 |
| 2020/C 118/15 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI)) | 99 |
| 2020/C 118/16 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI)) | 104 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija |
| 2020/C 118/17 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par politisko krīzi Moldovā pēc Kišiņevas mēra vēlēšanu rezultātu anulēšanas (2018/2783(RSP)) | 109 |
| 2020/C 118/18 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par Somāliju (2018/2784(RSP)) | 113 |
| 2020/C 118/19 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par Burundi (2018/2785(RSP)) | 119 |
| 2020/C 118/20 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (2018/2770(RSP)) | 125 |
| 2020/C 118/21 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par dalībvalstīm paredzētām pamatnostādnēm par to, lai nepieļautu kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu (2018/2769(RSP)) | 130 |
| 2020/C 118/22 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par ES un ASV privātuma vairoga nodrošināto pienācīgo aizsardzību (2018/2645(RSP)) | 133 |
| 2020/C 118/23 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) negatīvo ietekmi uz ES pilsoņiem un jo īpaši uz nejaušajiem amerikāņiem (2018/2646(RSP)) | 141 |
| 2020/C 118/24 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par sociālu un uz solidaritāti balstītu uzņēmumu statūtiem (2016/2237(INL)) | 145 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija |
| 2020/C 118/25 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz sarunām par ES un Azerbaidžānas visaptverošo nolīgumu (2017/2056(INI)) | 158 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija |
| 2020/C 118/26 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija ieteikums Padomei attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 73. sesiju (2018/2040(INI)) | 165 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 3. jūlija

2020/C 118/01

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par pilsētu lomu Savienības iestāžu sistēmā (2017/2037(INI))

2

2020/C 118/02

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par trīsdimensiju drukāšanu: intelektuālā īpašuma tiesību un civiltiesiskās atbildības jomā risināmie jautājumi (2017/2007(INI))

10

2020/C 118/03

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (2017/2206(INI))

15

2020/C 118/04

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par klimata diplomātiju (2017/2272(INI))

32

Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija

2020/C 118/05

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

43

2020/C 118/06

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE))

49

2020/C 118/07

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija Virzība uz ES ārējo stratēģiju pret agrīnām un piespiedu laulībām — turpmākie pasākumi (2017/2275(INI))

57

2020/C 118/08

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par MVU definīciju (2018/2545(RSP))

65

2020/C 118/09

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

69

2020/C 118/10

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Turcijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

74

2020/C 118/11

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlas Valsti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Izraēlas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

79

2020/C 118/12

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisiju par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Tunisijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

84

2020/C 118/13

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par priekšlikumu sākt sarunas par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Marokas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

89

2020/C 118/14

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Libānas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

94

2020/C 118/15

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

99

2020/C 118/16

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

104

Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija

2020/C 118/17

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par politisko krīzi Moldovā pēc Kišiņevas mēra vēlēšanu rezultātu anulēšanas (2018/2783(RSP))

109

2020/C 118/18

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par Somāliju (2018/2784(RSP))

113

2020/C 118/19

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par Burundi (2018/2785(RSP))

119

2020/C 118/20

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (2018/2770(RSP))

125

2020/C 118/21

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par dalībvalstīm paredzētām pamatnostādnēm par to, lai nepieļautu kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu (2018/2769(RSP))

130

2020/C 118/22

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par ES un ASV privātuma vairoga nodrošināto pienācīgo aizsardzību (2018/2645(RSP))

133

2020/C 118/23

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) negatīvo ietekmi uz ES pilsoņiem un jo īpaši uz nejaušajiem amerikāņiem (2018/2646(RSP))

FATCA

141

2020/C 118/24

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par sociālu un uz solidaritāti balstītu uzņēmumu statūtiem (2016/2237(INL))

145

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija

2020/C 118/25

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz sarunām par ES un Azerbaidžānas visaptverošo nolīgumu (2017/2056(INI))

158

Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija

2020/C 118/26

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija ieteikums Padomei attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 73. sesiju (2018/2040(INI))

165

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2018. gada 3. jūlija |
| 2020/C 118/27 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp ES un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE)) | 180 |
| 2020/C 118/28 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par priekšlikumu pagarināt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE)) | 181 |
| 2020/C 118/29 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE)) | 182 |
| 2020/C 118/30 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Francijas pieteikumu EGF/2017/009 FR/Air France (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD)) | 208 |
| 2020/C 118/31 | P8_TA(2018)0275Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi ar mērķi stiprināt ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, lai atbalstītu Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju | 213 |
| 2020/C 118/32 | P8_TA(2018)0276Lauku saimniecību integrēta statistika ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1166/2008 un Regulu (ES) Nr. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011 | 215 |
| 2020/C 118/33 | P8_TA(2018)0277Energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošana: atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 256/2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 256/2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai | 216 |
| 2020/C 118/34 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par grozītu priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)) | 217 |
| | Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija |
| 2020/C 118/35 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 237 |
| 2020/C 118/36 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP)) | 246 |
| 2020/C 118/37 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE)) | 247 |
| 2020/C 118/38 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu Starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE)) | 248 |
| 2020/C 118/39 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE)) | 249 |
| 2020/C 118/40 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 22. pantu (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) | 250 |
| 2020/C 118/41 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atsevišķiem noteikumiem par transporta nodokļiem groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS)) | 257 |
| 2020/C 118/42 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu: 2017. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD)) | 262 |
| 2020/C 118/43 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu, III iedaļa — Komisija: (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD)) | 264 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija |
| 2020/C 118/44 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Horvātija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS)) | 266 |
| 2020/C 118/45 | P8_TA(2018)0307ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulu (ES) Nr. 515/2014, Regulu (ES) 2016/399 un Regulu (ES) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 | 267 |
| 2020/C 118/46 | P8_TA(2018)0308ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma: Eiropola uzdevumi ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveides nolūkā groza Regulu (ES) 2016/794 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveides nolūkā groza Regulu (ES) 2016/794 | 269 |
| 2020/C 118/47 | P8_TA(2018)0309Finanšu noteikumi, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/... par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 | 270 |
| 2020/C 118/48 | P8_TA(2018)0310Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 | 274 |
| 2020/C 118/49 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2019. gada budžeta projektu (2018/2024(BUD)) | 275 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2018. gada 3. jūlija

2020/C 118/27

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp ES un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

ASECNA

ASECNA

180

2020/C 118/28

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par priekšlikumu pagarināt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

181

2020/C 118/29

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

182

2020/C 118/30

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Francijas pieteikumu EGF/2017/009 FR/Air France (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

Air France

208

2020/C 118/31

P8_TA(2018)0275Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi ar mērķi stiprināt ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, lai atbalstītu Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju

213

2020/C 118/32

P8_TA(2018)0276Lauku saimniecību integrēta statistika ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1166/2008 un Regulu (ES) Nr. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011

215

2020/C 118/33

P8_TA(2018)0277Energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošana: atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 256/2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 256/2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai

216

2020/C 118/34

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par grozītu priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

217

Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija

2020/C 118/35

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

237

2020/C 118/36

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

Euratom

246

2020/C 118/37

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

247

2020/C 118/38

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu Starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

248

2020/C 118/39

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

249

2020/C 118/40

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 22. pantu (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD))

250

2020/C 118/41

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atsevišķiem noteikumiem par transporta nodokļiem groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS))

257

2020/C 118/42

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu: 2017. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

262

2020/C 118/43

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu, III iedaļa — Komisija: (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

264

Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija

2020/C 118/44

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Horvātija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

266

2020/C 118/45

P8_TA(2018)0307ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulu (ES) Nr. 515/2014, Regulu (ES) 2016/399 un Regulu (ES) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226

ETIAS

ETIAS

267

2020/C 118/46

P8_TA(2018)0308ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma: Eiropola uzdevumi ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveides nolūkā groza Regulu (ES) 2016/794 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveides nolūkā groza Regulu (ES) 2016/794

ETIAS

ETIAS

269

2020/C 118/47

P8_TA(2018)0309Finanšu noteikumi, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/... par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012

Euratom

270

2020/C 118/48

P8_TA(2018)0310Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011

eu-LISA

274

2020/C 118/49

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2019. gada budžeta projektu (2018/2024(BUD))

275

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

8.4.2020

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2018.–2019. GADA SESIJA

2018. gada 2.–5. jūlija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 201, 14.6.2019.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 3. jūlija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/2

---

P8_TA(2018)0273

Pilsētu loma Savienības iestāžu sistēmā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par pilsētu lomu Savienības iestāžu sistēmā (2017/2037(INI))

(2020/C 118/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 5. panta 3. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 5. panta 3. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Lisabonas līguma ietekmi uz Eiropas Savienības iestāžu līdzsvara izveidi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Lisabonas līguma ietekmi uz Eiropas Savienības iestāžu līdzsvara izveidi (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (2) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (2) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Amsterdamas paktu, ar kuru izveido ES pilsētprogrammu, par ko 2016. gada 30. maijā vienojās ES par pilsētu jautājumiem atbildīgie ministri, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amsterdamas paktu, ar kuru izveido ES pilsētprogrammu, par ko 2016. gada 30. maijā vienojās ES par pilsētu jautājumiem atbildīgie ministri,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. septembra rezolūciju par ES rīcībpolitiku urbāno dimensiju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. septembra rezolūciju par ES rīcībpolitiku urbāno dimensiju (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 18. jūlija paziņojumu “ES rīcībpolitiku urbānā dimensija — ES pilsētprogrammas galvenie aspekti”(COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 18. jūlija paziņojumu “ES rīcībpolitiku urbānā dimensija — ES pilsētprogrammas galvenie aspekti”(COM(2014)0490),

| — | ņemot vērā deklarāciju par ES pilsētprogrammu, par ko 2015. gada 10. jūnijā vienojās par teritoriālo kohēziju un pilsētu jautājumiem atbildīgie ministri, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par ES pilsētprogrammu, par ko 2015. gada 10. jūnijā vienojās par teritoriālo kohēziju un pilsētu jautājumiem atbildīgie ministri,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 24. jūnija secinājumus par ES pilsētprogrammu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 24. jūnija secinājumus par ES pilsētprogrammu,

| — | ņemot vērā Leipcigas hartu par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām, kas apstiprināta neformālajā ministru sanāksmē par pilsētu attīstību un teritoriālo kohēziju, kura notika Leipcigā 2007. gada 24. un 25. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Leipcigas hartu par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām, kas apstiprināta neformālajā ministru sanāksmē par pilsētu attīstību un teritoriālo kohēziju, kura notika Leipcigā 2007. gada 24. un 25. maijā,

| — | ņemot vērā jauno pilsētprogrammu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) konferencē par mājokļiem un ilgtspējīgu pilsētattīstību (Habitat III) 2016. gada 20. oktobrī Kito, Ekvadorā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno pilsētprogrammu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) konferencē par mājokļiem un ilgtspējīgu pilsētattīstību (Habitat III) 2016. gada 20. oktobrī Kito, Ekvadorā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada ziņojumu par Eiropas pilsētu stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada ziņojumu par Eiropas pilsētu stāvokli,

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību: pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā (7); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību: pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā (7);

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0203/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0203/2018),

| A. | tā kā ar Māstrihtas līgumu tika izveidota Eiropas Reģionu komiteja, tādējādi sniedzot pilsētām — to pārstāvības veidā komitejā — konsultatīvu lomu ES lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Māstrihtas līgumu tika izveidota Eiropas Reģionu komiteja, tādējādi sniedzot pilsētām — to pārstāvības veidā komitejā — konsultatīvu lomu ES lēmumu pieņemšanas procesā;

| B. | tā kā Reģionu komiteja pilda šo uzdevumu, veicot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt dialogu un aktīvu līdzdalību ES lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Reģionu komiteja pilda šo uzdevumu, veicot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt dialogu un aktīvu līdzdalību ES lēmumu pieņemšanas procesā;

| C. | tā kā 2. protokols par to, kā piemērojami subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, dod Eiropas Reģionu komitejai tiesības, izmantojot Eiropas Savienības Tiesu, celt prasību pret tiesību aktiem, ja nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips tādu tiesību aktu gadījumā, kuru pieņemšanai Līgumā ir paredzēts, ka notiek konsultēšanās ar Komiteju; tā kā pilsētām tādējādi ir instruments, ko var izmantot, lai aizstāvētu savas intereses Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2. protokols par to, kā piemērojami subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, dod Eiropas Reģionu komitejai tiesības, izmantojot Eiropas Savienības Tiesu, celt prasību pret tiesību aktiem, ja nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips tādu tiesību aktu gadījumā, kuru pieņemšanai Līgumā ir paredzēts, ka notiek konsultēšanās ar Komiteju; tā kā pilsētām tādējādi ir instruments, ko var izmantot, lai aizstāvētu savas intereses Eiropas Savienībā;

| D. | tā kā ir skaidri jānošķir līgumos noteiktie pilsētu pārstāvji, piemēram, Reģionu komitejas locekļi, un apvienības, kas pārstāv pilsētu intereses; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir skaidri jānošķir līgumos noteiktie pilsētu pārstāvji, piemēram, Reģionu komitejas locekļi, un apvienības, kas pārstāv pilsētu intereses;

| E. | tā kā lielākā daļa ES iedzīvotāju (vairāk nekā 70 %) dzīvo pilsētās; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielākā daļa ES iedzīvotāju (vairāk nekā 70 %) dzīvo pilsētās;

| F. | tā kā varas atsaistes no teritorijas process, kas ir raksturīgs globalizācijai, nenozīmē, ka nav vajadzīgi Eiropas pilsētu tīkli, kur tiek veidotas un ievērotas Savienības pilsoņu intereses; |
| --- | --- |

F.

tā kā varas atsaistes no teritorijas process, kas ir raksturīgs globalizācijai, nenozīmē, ka nav vajadzīgi Eiropas pilsētu tīkli, kur tiek veidotas un ievērotas Savienības pilsoņu intereses;

| G. | tā kā vairums ES politiku un tiesību aktu tiek īstenoti vietējā un reģionālā līmenī, tostarp pilsētu līmenī, un mūsdienās sniedzas līdz gandrīz visām politikas, ekonomikas un sociālajām jomām; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairums ES politiku un tiesību aktu tiek īstenoti vietējā un reģionālā līmenī, tostarp pilsētu līmenī, un mūsdienās sniedzas līdz gandrīz visām politikas, ekonomikas un sociālajām jomām;

| H. | tā kā ES institucionālās arhitektūras pamatā ir daudzlīmeņu pārvaldības un subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES institucionālās arhitektūras pamatā ir daudzlīmeņu pārvaldības un subsidiaritātes princips;

| I. | tā kā Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartā, ko pieņēma Reģionu komiteja, tiek norādīts uz ciešo saistību starp lojālu sadarbību partnerībā starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām un katra līmeņa vienlīdzīgu leģitimitāti un pārskatatbildību to attiecīgās kompetences ietvaros; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartā, ko pieņēma Reģionu komiteja, tiek norādīts uz ciešo saistību starp lojālu sadarbību partnerībā starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām un katra līmeņa vienlīdzīgu leģitimitāti un pārskatatbildību to attiecīgās kompetences ietvaros;

| J. | tā kā Reģionu komiteja izveidoja Subsidiaritātes uzraudzības tīklu, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām Eiropas Savienībā un ES iestādēm par Komisijas dokumentiem un tiesību aktu priekšlikumiem, kuri tieši ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

J.

tā kā Reģionu komiteja izveidoja Subsidiaritātes uzraudzības tīklu, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām Eiropas Savienībā un ES iestādēm par Komisijas dokumentiem un tiesību aktu priekšlikumiem, kuri tieši ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības;

| K. | tā kā Eiropas Parlaments iepriekš minētajā 2017. gada 12. decembra rezolūcijā aicināja Komisiju ar mērķi stiprināt Savienības pilsonību un šīs pilsonības īstenošanu mudināt vietējās iestādes iecelt padomes locekļus, kas atbild par Eiropas lietām, jo tieši šis līmenis ir vistuvāk iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Parlaments iepriekš minētajā 2017. gada 12. decembra rezolūcijā aicināja Komisiju ar mērķi stiprināt Savienības pilsonību un šīs pilsonības īstenošanu mudināt vietējās iestādes iecelt padomes locekļus, kas atbild par Eiropas lietām, jo tieši šis līmenis ir vistuvāk iedzīvotājiem;

| L. | tā kā Leipcigas hartā par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām tiek izmantots termins “Eiropas pilsētas”; |
| --- | --- |

L.

tā kā Leipcigas hartā par ilgtspējīgām Eiropas pilsētām tiek izmantots termins “Eiropas pilsētas”;

| M. | tā kā Pilsētas mēru pakts ir palīdzējis attīstīt integrētas klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, uzlabot energoefektivitāti un plašāk izmantot atjaunojamos energoresursus; tā kā šādas iniciatīvas uzskatāmi parāda, kā sadarbība starp pilsētām un paraugprakses apmaiņa var palīdzēt sasniegt ES politikas mērķus; |
| --- | --- |

M.

tā kā Pilsētas mēru pakts ir palīdzējis attīstīt integrētas klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, uzlabot energoefektivitāti un plašāk izmantot atjaunojamos energoresursus; tā kā šādas iniciatīvas uzskatāmi parāda, kā sadarbība starp pilsētām un paraugprakses apmaiņa var palīdzēt sasniegt ES politikas mērķus;

| N. | tā kā saskaņā ar Leipcigas hartu Eiropas pilsētas ir “vērtīgas un neaizvietojamas ekonomiskās, sociālās un kultūras vērtības” un tām būtu jāuzņemas atbildība par teritoriālo kohēziju, savukārt viens no galvenajiem secinājumiem Komisijas 2016. gada ziņojumā par pilsētām ir tāds, ka pilsētām ir galvenā nozīme, lai sasniegtu svarīgākos ES mērķus ekonomikas, sociālajā un vides jomā; tā kā tādēļ būtu jāpiešķir pilsētām nozīmīga loma kohēzijas politikā; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Leipcigas hartu Eiropas pilsētas ir “vērtīgas un neaizvietojamas ekonomiskās, sociālās un kultūras vērtības” un tām būtu jāuzņemas atbildība par teritoriālo kohēziju, savukārt viens no galvenajiem secinājumiem Komisijas 2016. gada ziņojumā par pilsētām ir tāds, ka pilsētām ir galvenā nozīme, lai sasniegtu svarīgākos ES mērķus ekonomikas, sociālajā un vides jomā; tā kā tādēļ būtu jāpiešķir pilsētām nozīmīga loma kohēzijas politikā;

| O. | tā kā Leipcigas harta atzīst pienākumu dalībvalstu atbildīgajiem ministriem veicināt līdzsvarotu teritoriālo organizāciju, pamatojoties uz Eiropas policentrisku pilsētas struktūru, un norāda, ka pilsētām vajadzētu būt galvenajiem centriem urbāno reģionu attīstīšanai un uzņemties atbildību par teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

O.

tā kā Leipcigas harta atzīst pienākumu dalībvalstu atbildīgajiem ministriem veicināt līdzsvarotu teritoriālo organizāciju, pamatojoties uz Eiropas policentrisku pilsētas struktūru, un norāda, ka pilsētām vajadzētu būt galvenajiem centriem urbāno reģionu attīstīšanai un uzņemties atbildību par teritoriālo kohēziju;

| P. | tā kā ES pilsētprogramma (“Amsterdamas pakts”), vienlaikus apstiprinot savu apņemšanos pilnībā ievērot subsidiaritātes principu un kompetences saskaņā ar ES līgumiem, veido platformu sadarbībai starp dalībvalstīm, reģioniem, pilsētu, Komisiju, Parlamentu, Savienības padomdevējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām saistībā ar partnerību, lai sniegtu neformālu ieguldījumu, izstrādājot un pārskatot gan turpmākos, gan pašreizējos ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES pilsētprogramma (“Amsterdamas pakts”), vienlaikus apstiprinot savu apņemšanos pilnībā ievērot subsidiaritātes principu un kompetences saskaņā ar ES līgumiem, veido platformu sadarbībai starp dalībvalstīm, reģioniem, pilsētu, Komisiju, Parlamentu, Savienības padomdevējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām saistībā ar partnerību, lai sniegtu neformālu ieguldījumu, izstrādājot un pārskatot gan turpmākos, gan pašreizējos ES tiesību aktus;

| Q. | tā kā pilsētprogrammas joma ietver jo īpaši pīlāru par labāku regulējumu, galveno uzmanību pievēršot efektīvākai un saskaņotākai ES politikas virzienu, tiesību aktu un juridisko instrumentu īstenošanai, bet neizvirzot par mērķi jaunu tiesību aktu ierosināšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pilsētprogrammas joma ietver jo īpaši pīlāru par labāku regulējumu, galveno uzmanību pievēršot efektīvākai un saskaņotākai ES politikas virzienu, tiesību aktu un juridisko instrumentu īstenošanai, bet neizvirzot par mērķi jaunu tiesību aktu ierosināšanu;

| R. | tā kā Komisija aicina, īstenojot labāka tiesiskā regulējuma paketi vietējām pašvaldībām, ad hoc piedalītiesturpmāko likumdošanas priekšlikumu teritoriālās ietekmes novērtējumos; |
| --- | --- |

R.

tā kā Komisija aicina, īstenojot labāka tiesiskā regulējuma paketi vietējām pašvaldībām, ad hoc piedalītiesturpmāko likumdošanas priekšlikumu teritoriālās ietekmes novērtējumos;

| S. | tā kā 2016. gada 24. jūnija secinājumos Padome pauda gandarījumu par Amsterdamas paktu un aicināja Komisiju, dalībvalstis, vietējās un reģionālās iestādes, Eiropas Parlamentu cita starpā veikt turpmākus pasākumus šajā saistībā, aicinot Parlamentu apsvērt partnerību rezultātus un ieteikumus — kas sagatavoti pēc par pilsētvides jautājumiem atbildīgo ģenerāldirektoru norādījumiem, saistībā ar attiecīgo komiteju darba kārtībām, kad tiek apspriesti attiecīgi jauni un esoši ES tiesību akti; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2016. gada 24. jūnija secinājumos Padome pauda gandarījumu par Amsterdamas paktu un aicināja Komisiju, dalībvalstis, vietējās un reģionālās iestādes, Eiropas Parlamentu cita starpā veikt turpmākus pasākumus šajā saistībā, aicinot Parlamentu apsvērt partnerību rezultātus un ieteikumus — kas sagatavoti pēc par pilsētvides jautājumiem atbildīgo ģenerāldirektoru norādījumiem, saistībā ar attiecīgo komiteju darba kārtībām, kad tiek apspriesti attiecīgi jauni un esoši ES tiesību akti;

| T. | tā kā pati pilsētprogramma uzdod Komisijai cita starpā apsvērt partnerību rezultātus un ieteikumus, izstrādājot vai pārskatot attiecīgos ES tiesību aktus, instrumentus un iniciatīvas, un strādāt ar pilsētu iestādēm un to pārstāvības organizācijām, izmantojot dažādās pastāvošās apspriešanās iespējas un piedāvātās atsauksmes, izstrādājot jaunu politiku un likumdošanas iniciatīvas un novērtējot pašreizējās ES stratēģijas, politikas virzienus un tiesību aktus; |
| --- | --- |

T.

tā kā pati pilsētprogramma uzdod Komisijai cita starpā apsvērt partnerību rezultātus un ieteikumus, izstrādājot vai pārskatot attiecīgos ES tiesību aktus, instrumentus un iniciatīvas, un strādāt ar pilsētu iestādēm un to pārstāvības organizācijām, izmantojot dažādās pastāvošās apspriešanās iespējas un piedāvātās atsauksmes, izstrādājot jaunu politiku un likumdošanas iniciatīvas un novērtējot pašreizējās ES stratēģijas, politikas virzienus un tiesību aktus;

| U. | tā kā jaunās globālās problēmas, kas rodas saistībā ar drošību un imigrāciju, demogrāfiskajām izmaiņām, jaunatnes bezdarbu, problēmas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, piekļuvi tīrai un cenu ziņā pieejamai enerģiju, dabas katastrofas un vides aizsardzība prasa reaģēt vietējā mērogā un tādēļ prasa no pilsētām ciešāku apņemšanos, izstrādājot un īstenojot ES politiku; |
| --- | --- |

U.

tā kā jaunās globālās problēmas, kas rodas saistībā ar drošību un imigrāciju, demogrāfiskajām izmaiņām, jaunatnes bezdarbu, problēmas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, piekļuvi tīrai un cenu ziņā pieejamai enerģiju, dabas katastrofas un vides aizsardzība prasa reaģēt vietējā mērogā un tādēļ prasa no pilsētām ciešāku apņemšanos, izstrādājot un īstenojot ES politiku;

| V. | tā kā Eiropas pilsētu vērtība izriet arī no tā, ka tajās ir būtiska daļa no Eiropas kopīgā kultūras mantojuma; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas pilsētu vērtība izriet arī no tā, ka tajās ir būtiska daļa no Eiropas kopīgā kultūras mantojuma;

| W. | tā kā pilsētas pārstāv to politikas līmeni, kuru sabiedrība izprot vislabāk, un tāpēc tām ir lielisks potenciāls kā vietām, kur iedzīvotājiem iesaistīties konstruktīvās diskusijās, attiecībā uz kurām optimistiskas izredzes nodrošina Reģionu komitejas pieredze, kas gūta, organizējot pilsoņu dialogus, saistībā ar vietējiem un reģionālajiem partneriem; |
| --- | --- |

W.

tā kā pilsētas pārstāv to politikas līmeni, kuru sabiedrība izprot vislabāk, un tāpēc tām ir lielisks potenciāls kā vietām, kur iedzīvotājiem iesaistīties konstruktīvās diskusijās, attiecībā uz kurām optimistiskas izredzes nodrošina Reģionu komitejas pieredze, kas gūta, organizējot pilsoņu dialogus, saistībā ar vietējiem un reģionālajiem partneriem;

| X. | tā kā, ņemot vērā politiskās prasības, kas izriet no Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, pilsētas ir uzlabojušas savas spējas izstrādāt inovatīvus politiskus risinājumus un instrumentus sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās ilgtspējas un taisnīgu tirdzniecības sistēmu interesēs un izveidot saikni ES ietvaros un starptautiskā līmenī, paplašinot pašreizējo formātu, lai tos ieviestu praksē; |
| --- | --- |

X.

tā kā, ņemot vērā politiskās prasības, kas izriet no Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, pilsētas ir uzlabojušas savas spējas izstrādāt inovatīvus politiskus risinājumus un instrumentus sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās ilgtspējas un taisnīgu tirdzniecības sistēmu interesēs un izveidot saikni ES ietvaros un starptautiskā līmenī, paplašinot pašreizējo formātu, lai tos ieviestu praksē;

| Y. | tā kā deklarācija “Ceļā uz ES pilsētvides attīstības programmu”, par kuru tika panākta vienošanās par teritoriālo kohēziju un pilsētu jautājumiem atbildīgo ES ministru sanāksmē 2015. gada jūnijā, atzīst, cik svarīga loma ir Reģionu komitejai, EUROCITIES un Eiropas Pašvaldību un reģionu padomei (CEMR), paužot pilsētu teritoriju intereses; |
| --- | --- |

Y.

tā kā deklarācija “Ceļā uz ES pilsētvides attīstības programmu”, par kuru tika panākta vienošanās par teritoriālo kohēziju un pilsētu jautājumiem atbildīgo ES ministru sanāksmē 2015. gada jūnijā, atzīst, cik svarīga loma ir Reģionu komitejai, EUROCITIES un Eiropas Pašvaldību un reģionu padomei (CEMR), paužot pilsētu teritoriju intereses;

| Z. | tā kā pilsētas var sniegt iespēju izpildīt Eiropas pilsonības potenciālu un pastiprināt to, veicinot aktīvu pilsonību, kas izriet no atzinuma, ka pilsētas var efektīvāk īstenot starpniecības struktūras starp ES un tās pilsoņiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā pilsētas var sniegt iespēju izpildīt Eiropas pilsonības potenciālu un pastiprināt to, veicinot aktīvu pilsonību, kas izriet no atzinuma, ka pilsētas var efektīvāk īstenot starpniecības struktūras starp ES un tās pilsoņiem;

| AA. | tā kā pilsētu dalība ES politikas virzienos palīdz palielināt vietējo atbildību par ES procesiem, panākt labāku pārvaldību ar lielāku līdzdalību Eiropas demokrātijā, uzlabotu administratīvo rīcībspēju un uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti visas ES mērogā, tādējādi palīdzot īstenot tiesības uz labu pārvaldību, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā pilsētu dalība ES politikas virzienos palīdz palielināt vietējo atbildību par ES procesiem, panākt labāku pārvaldību ar lielāku līdzdalību Eiropas demokrātijā, uzlabotu administratīvo rīcībspēju un uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti visas ES mērogā, tādējādi palīdzot īstenot tiesības uz labu pārvaldību, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā;

| AB. | tā kā ir svarīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības pēc iespējas agrākā politikas veidošanas cikla posmā un uzlabot tās kā neatņemamu teritoriālās ietekmes novērtējumu daļu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ir svarīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības pēc iespējas agrākā politikas veidošanas cikla posmā un uzlabot tās kā neatņemamu teritoriālās ietekmes novērtējumu daļu;

| AC. | tā kā pašreizējie pilsētu līdzdalības veidi joprojām ir neapmierinoši, ņemot vērā vēlamo ietekmi uz ES politikas un tiesību aktu izstrādāšanu un īstenošanu; turklāt, tā kā šo ietekmi varētu pastiprināt, ja pilsētas apvienojas tīklos, kas balstītās uz kopīgu vēsturisko, ģeogrāfisko, demogrāfisko, ekonomisko, sociālo un kultūras piederību; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pašreizējie pilsētu līdzdalības veidi joprojām ir neapmierinoši, ņemot vērā vēlamo ietekmi uz ES politikas un tiesību aktu izstrādāšanu un īstenošanu; turklāt, tā kā šo ietekmi varētu pastiprināt, ja pilsētas apvienojas tīklos, kas balstītās uz kopīgu vēsturisko, ģeogrāfisko, demogrāfisko, ekonomisko, sociālo un kultūras piederību;

| 1. | norāda, ka pilsētu — ar to saprotot saprotot mazas un lielas pilsētas un pilsētu un metropoļu teritorijas, kā arī maza un vidēja lieluma pilsētas — iesaistīšanās ES lēmumu pieņemšanā tiek atvieglota ar to dalību Reģionu komitejā kā konsultatīvā un padomdevējā struktūrā; uzskata, ka pašreizējā institucionālā struktūra ļauj veicināt platformas sadarbībai starp pilsētām un starp pilsētām un tās pārstāvošajām organizācijām un lēmumu pieņemšanas struktūrām gan valstu, gan ES līmenī saskaņā ar patiesas sadarbības, subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda uz to, ka nav vienotas definīcijas par to, kas ir pilsēta — no iedzīvotāju skaita, platības, funkciju vai autonomijas līmeņa aspekta, bet tikai no urbanizācijas pakāpes un iedzīvotāju blīvuma aspekta, un ka tāpēc katrai dalībvalstij var būt un būs citāda pieeja šim jēdzienam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka ES pakāpeniski stiprina pilsētu dimensiju daudzās savas politikas jomās, par ko liecina, piem., visa “viedo pilsētu un kopienu” koncepcija (Eiropas inovācijas partnerība), un tādas iniciatīvas kā Kopienas iniciatīva URBAN I (URBAN I), URBAN II, pilsētu ilgtspējīga attīstība (ERAF 7. pants (8)), Pilsētu attīstības tīkls, Inovatīva pilsētvides darbība, Eiropas Kultūras galvaspilsēta, Eiropas Zaļā galvaspilsēta un Eiropas Inovācijas galvaspilsēta, Pilsētas mēru pakts un ES pilsētprogramma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka pilsētām ir būtiska nozīme, īstenojot konkrētas ES politikas jomas un instrumentus, piemēram, kohēzijas politikas jomā un Eiropas strukturālo un investīciju fondu jomā; tādēļ aicina pilsētas darboties integrētā veidā, sadarbojoties ar visiem pārvaldes līmeņiem, privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību saskaņā ar partnerības principu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver svarīgo nozīmi, kāda ir pilsētām, kā arī visām vietējām iestādēm, lai sagatavotu, veidotu, finansētu un īstenotu izšķirošās Savienības politikas jomas, piem., klimata pārmaiņu problēmu risināšanu, izmantojot urbānās, ekonomiskās, sociālās un teritoriālās attīstības procesu, kas ļauj pilsētām risināt jaunas problēmas un izmantot iespējas saistībā ar gaidāmo ES finansēšanas periodu, lai mobilizētu esošos resursus tam, lai nākotnes pilsētas būtu ne vien viedas un ilgtspējīgas, bet arī radošas; šajā sakarā arī uzsver, cik svarīga nozīme ir pasaules mēroga stratēģijām un iniciatīvām, piemēram, ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem vai Globālajam Pilsētas mēru paktam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka, tā kā pilsētas ir pierādījušas spēju efektīvi pārvaldīt integrētas darbības pilsētu ilgtspējīgai attīstībai, tām būtu jāpiešķir lielāka nozīme visu attiecīgo politikas jomu īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, kāds potenciāls ir pilsētu nozīmīgai lomai Savienības ārpolitikā kā publiskās diplomātijas rīkam, kas vieno cilvēkus no dažādām valstīm un risina jautājumus, kuru dažādu iemeslu dēļ nav augsta līmeņa politikas programmās, un tādēļ prasa, lai attiecīgie Savienības atbalsta mehānismi tiktu labāk finansēti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tomēr norāda, ka dažkārt pilsētām nav piemērotu instrumentu un administratīvo spēju, lai piedalītos konkursos nolūkā saņemt ES finansējumu; tādēļ atzinīgi vērtē “vienas pieturas aģentūru” pilsētām izveidošanu, kuru tīmekļa vietnei un dokumentiem vajadzētu būt pieejamiem visās Savienības oficiālajās valodās; aicina labāk koordinēt un integrēt tādus instrumentus un programmas, kas paredzētas pilsētām dažādās ES politikas nostādnēs, kuras ir jāīsteno, ieceļot atbildīgo komisāru, kurš uzņemas politisko vadību šajā jautājumā, lai piešķirtu stratēģisku virzību attiecībā uz šīm politikas jomām, ievērojot to, kādu arvien pieaugošu uzmanību ES politikas jomas velta pilsētām, un tajā pat laikā ņemot vērā arī dažāda veida atšķirības starp Eiropas vietējām pašpārvaldēm un to attiecīgo potenciālu; uzsver, ka ir svarīgi veicināt līdzsvarotāku pieeju pilsētām — neatkarīgi no to lieluma — attiecībā uz piekļuvi attiecīgajām programmām un instrumentiem, jo īpaši izveidojot konsultāciju iespējas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē ES pilsētprogrammu kā jaunu daudzlīmeņu pārvaldības modeli, kas balstīts uz partnerību, iesaistot pilsētas spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanā un pārdomās par turpmāko politiku; uzsver, ka ir vajadzīga integrēta un visaptveroša pieeja ES tiesību aktos paredzētās daudzlīmeņu pārvaldības praktiskajā īstenošanā, virzoties uz ES politikas pamatmērķiem; norāda uz svarīgo papildinošo lomu, kāda ir teritoriālajām un augšupējām pieejām, piemēram, sabiedrības virzītai vietējai attīstībai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina koordinēt, nostiprināt un formalizēt pilsētprogrammu; uzskata, ka tam nevajadzētu palikt brīvprātīgam procesam un ka dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu to vairāk pārņemt un apņemties rūpīgi izskatīt un pēc iespējas īstenot saņemtos ieteikumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina partnerības, kas darbojas saistībā ar pilsētvides attīstības programmu, ātri pieņemt ieteikumus un rīcības plānus; turklāt aicina Komisiju parādīt, kā šie konkrētie priekšlikumi tiek ņemti vērā, jo īpaši attiecībā uz labāku regulējumu, finansējumu un zināšanām, un attiecīgā gadījumā iestrādāt tos turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos; aicina Komisiju pastāvīgi informēt Parlamentu par šiem rezultātiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē platformas sadarbībai starp pilsētām, kas ļautu izveidot sinerģiju attiecībā uz pārrobežu sadarbību un labāku ES politikas īstenošanu uz vietas; uzskata, ka ES Pilsētas mēru pakts klimata un enerģētikas jomā ir labs piemērs, kas jāievēro; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi pilsētu datu platformu; tomēr aicina Eurostat un Komisiju vākt un apkopot detalizētākus datus un jo īpaši plūsmas datus, lai efektīvi pielāgotu esošos un veidotu nākotnes politikas virzienus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir nepieciešams pastiprināt savlaicīgu un koordinētu pilsētu iesaisti ES lēmumu pieņemšanas procesā pašreizējās ES institucionālās struktūras ietvaros, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktiem, kas tos skar tieši, un tādā veidā, kas nodrošina politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas pārredzamību un efektivitāti, vienlaikus respektējot atšķirīgos konstitucionālos apstākļus dalībvalstīs; prasa nodrošināt lielāku pārredzamību un iedzīvotāju iesaistīšanu ES lēmumu pieņemšanas procesā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Eiropas pilsoņu iniciatīvu un prasa uzlabot šā instrumenta veicināšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž pārliecību par nepieciešamību ievērojami pastiprināt pilsētu lomu ES turpmākās politikas veidošanā; tādēļ prasa, lai ES, jo īpaši attiecībā uz ilgtermiņa apsvērumiem, no jauna izvērtētu Eiropas pilsētpolitikas izveidošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka Reģionu komiteja koordinē stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības forumu (EUROPE 2020MP), kura galvenais uzdevums ir nodrošināt, ka pilsētu, reģionu un vietējo pašvaldību viedoklis tiek ņemts vērā, nosakot Komisijas stratēģiju ekonomikas izaugsmei un inovācijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | iesaka stiprināt pilsētu un vietējo pašvaldību politisko pārstāvību pašreizējās ES institucionālās sistēmas ietvaros, arī apsverot to, lai Reģionu komitejā dalībvalstis spēcīgāk pārstāvētu pilsētas, nemazinot reģionu un lauku apvidu nozīmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to teritoriālo struktūru dažādība tiek pilnībā atspoguļota to priekšlikumos par Reģionu komitejas locekļu iecelšanu, un vajadzības gadījumā ierosināt iecelt Reģionu komitejā vairāk vietējā līmeņa pārstāvjus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, cik svarīgas ir asociācijas, kas pārstāv pilsētas, piemēram, EUROCITIES un CEMR; iesaka konsolidēt to Eiropas apvienību, kas pārstāv vietējās pašvaldības un pilsētu intereses, iesaistīšanos politikas izstrādē, piemēram, tīkla EUROCITIES un CEMR un citās struktūrās, un uzskata, ka šīm apvienībām būtu jākļūst par nozīmīgiem ES iestāžu partneriem, izveidojot pastāvīga strukturēta dialoga mehānismu, tostarp ar Reģionu komitejas starpniecību, jo īpaši pirmslikumdošanas posmā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iesaka veikt teritoriālās ietekmes novērtējumus visiem politikas pasākumiem un tiesību aktiem, kas ietekmē vietējo līmeni; uzskata, ka dialogam ar vietējo un pilsētu pašvaldību pārstāvības apvienībām vajadzētu dot tām iespēju dot ieguldījumu teritoriālās ietekmes novērtējumos, sniegt konsultācijas par priekšizpēti attiecībā uz politikas izstrādi un regulāri sniegt mērķtiecīgas tehniskās zināšanas par ES tiesību aktu īstenošanu reģionālā līmenī; atgādina, ka Reģionu komiteja veic teritoriālās ietekmes novērtējumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina pastiprināt sadarbību starp Padomi un vietējām iestādēm; prasa, lai Padomē tiktu pastiprināta pilsētu un reģionu un to pārstāvības apvienību konsultatīvā loma, ja tā strādā ar jautājumiem, kas skar vietējo līmeni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka pilsētas, pilsētu centri un vietējās pašvaldības būtu jāskata plašāk nekā tikai publiskās pārvaldes struktūras demokrātiskā kontrolē un ka tie būtu jāuzskata par potenciāliem forumiem publiskām debatēm, zināšanu apmaiņai un ES politiskās telpas veidošanai, nemazinot lauku apvidu nozīmi; norāda, ka tas ir nepieciešams, lai noteiktu elementus, kas apstiprina Eiropas publisko telpu, ko raksturo iespējas izmantot pamattiesības un pamatbrīvības, un tādas vērtības kā līdztiesība, nediskriminācija un taisnīgums; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, cik svarīgi ir palielināt pilsoniskās sabiedrības lomu ES politiskajā dzīvē; uzskata, ka pilsētas pārstāv līmeni, kurā cilvēki var ļoti viegli iesaistīties, kam ir priviliģēta piekļuve plašam ES sabiedrības lokam; norāda, ka pilsētām var tādējādi būt leģitimizējoša nozīme un tas var veicināt izpratnes veidošanas kampaņas par ES pilsoņu tiesībām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka reģioni un pilsētas būtu jāatzīst kā centri, kuriem piemīt pozitīva loma ES stratēģiju attīstīšanā, kurās globāli jautājumi tiek izvirzīti lokāli un tiek risināti lokāli, palīdzot stiprināt Savienības daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu, un ka šim aspektam ir praktiskas sekas attiecībā uz augšupvērstā vai lejupvērstā ES lēmumu pieņemšanas procesa institucionālo satvaru; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka pilsētu pārstāvībai nevajadzētu aprobežoties tikai ar oficiālajiem pārstāvjiem, kas piedalās vadības un konsultāciju struktūrās, un ka pilsētas, mazpilsētas un ciemati — un ne tikai valstu un reģionu galvaspilsētas — varētu kļūt par diskusiju centriem attiecībā uz Savienības nākotni un politikas virzieniem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka pašvaldībām, lai tās varētu kļūt par centru diskusijām par Eiropas nākotni un tās politikas jomām, ir jāieceļ padomes loceklis, kas atbild par Eiropas lietām, un ka būtu jāizveido tīkls pašvaldību padomju locekļiem ar šādu pilnvarojumu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina sniegt pietiekamu atbalstu pilsētām un pašvaldību iestādēm, lai tās varētu uzlabot pilsētu dimensiju ES politikas veidošanā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | iesaka izmantot ES pilsētu potenciālu ES politikas izstrādāšanai un īstenošanai, izmantojot debates un konsultācijas jomās, kas tās skar un kas sniedzas ārpus pilsētu politikas tās šaurā nozīmē; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzstāj, ka šādu mērķi būs iespējams sasniegt tikai tad, ja debates un apspriešanās notiek pilsētu teritorijās, kas nav valstu vai reģionālās galvaspilsētas, kas varētu būt viegli pieejams forums apkārtējiem iedzīvotājiem, ieskaitot pilsētas un ciematus, par galveno mērķi izvirzot to, lai Eiropas Savienību kļūtu tuvāka tās pilsoņiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst, ka ir svarīgi paredzēt līdzdalības modeļus, kas pielāgoti dažādiem kontekstiem un dažāda lieluma un nozīmes pilsētu teritorijām — no Eiropas galvaspilsētām līdz mazām un vidēja lieluma pilsētām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka Parlaments kopā ar Reģionu komiteju ir dabiski šāda procesa virzītāji, būdami tādas struktūras, kas spēj noteikt tos jautājumus, kuri ir sākumpunkts diskusijām un apspriedēm, un izdarīt secinājumus, kas balstītos uz apkopotajiem viedokļiem, atzinumiem un prognozēm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ierosina, ka pilsoņu apspriešanās procesu vajadzētu organizēt Parlamentam un Reģionu komitejai sadarbībā ar tām Eiropas pilsētu padomēm, kas atzītas par Eiropas diskusiju forumiem, un ka šādi forumi, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jāveido pirmkārt pilsētās, kuru nozīmīguma diapazons un ietekme sniedzas vismaz līdz attiecīgā reģiona iedzīvotāju vairākumam, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku līdzdalību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | turklāt ierosina, ka pilsētu padomēm, kas atzītas par Eiropas diskusiju forumiem, vajadzētu būt atbildīgām par to, lai universitātēm, vietējām skolām un citām izglītības iestādēm, kā arī plašsaziņas līdzekļiem, sabiedriskajām organizācijām un apvienībām un sabiedrībai nodotu plašu profesionālo un sabiedrisko pieredzi un nodrošinātu brīvu un atvērto piekļuvi, kā arī iespēja piedalīties diskusijās un konsultācijās; uzskata, ka padomēm arī vajadzētu būt atbildīgām par to, lai uzaicinātu pilsētu visu pārvaldības līmeņu pārstāvjus, tostarp mazākas vienības vai partneru padomes no plašākās pilsētas teritorijas, un ka būtu arī lietderīgi norādīt šāda pienākuma teritoriālo darbības jomu nolīgumā, ko noslēdz starp attiecīgajām struktūrām ES līmenī un Eiropas foruma pilsētas padomi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ierosina izveidot izmēģinājuma programmu, kas sastāvētu no 54 Eiropas diskusiju forumiem — nodrošinot līdzsvarotu teritoriālo pārstāvību un dažāda lieluma pilsētu pārstāvību — , ko rīkotu dalībvalstu pilsētās, kas nav galvaspilsētas, nolūkā panākt tādu sistēmu, kurā notiek pašvaldību debates un konsultācijas par ES jautājumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir nepieciešama paraugprakses apmaiņa starp Eiropas pilsētām, jo dažas ir veiksmīgi īstenojušas migrācijas vai klimata pārmaiņu programmas vai inovatīvus pilsētu pārvaldības plānus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka pilsētu nostāju konsolidācija ES politikas izstrādāšanā, inter alia Reģionu komitejā, neapdraud uzticēšanos dalībvalstīm, bet gan to nostiprina, jo tā atbalsta daudzlīmeņu pārvaldību un subsidiaritāti, pamatojoties uz divpusēju uzticēšanos starp ES, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  OV C 212 E, 5.8.2010., 82. lpp.

(2)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

(3)  OV C 316, 22.9.2017., 124. lpp.

(4)  OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0049.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0048.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0487.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” (OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.).

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/10

---

P8_TA(2018)0274

Trīsdimensiju drukāšana: intelektuālā īpašuma tiesības un civiltiesiskā atbildība

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par trīsdimensiju drukāšanu: intelektuālā īpašuma tiesību un civiltiesiskās atbildības jomā risināmie jautājumi (2017/2007(INI))

(2020/C 118/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīvu 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīvu 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “Dzīvot rītdienā. Trīsdimensiju (3D) drukāšana kā Eiropas ekonomikas veicināšanas instruments” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu “Dzīvot rītdienā. Trīsdimensiju (3D) drukāšana kā Eiropas ekonomikas veicināšanas instruments” (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra paziņojumu “Līdzsvarota intelektuālā īpašuma aizsardzības sistēma, kas reaģē uz mūsdienu sabiedrības problēmām” (COM(2017)0707), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra paziņojumu “Līdzsvarota intelektuālā īpašuma aizsardzības sistēma, kas reaģē uz mūsdienu sabiedrības problēmām” (COM(2017)0707),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra paziņojumu “Norādījumi par dažiem aspektiem saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu” (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra paziņojumu “Norādījumi par dažiem aspektiem saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu” (COM(2017)0708),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2017. gada 10. maija pārdomu dokumentu par globalizācijas iespēju izmantošanu (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2017. gada 10. maija pārdomu dokumentu par globalizācijas iespēju izmantošanu (COM(2017)0240),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0223/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0223/2018),

| A. | tā kā 3D drukāšana kļuva pieejama plašai sabiedrībai, kad tirgū nonāca privātpersonām paredzēti trīsdimensiju (3D) printeri un kad tajā parādījās uzņēmumi, kas piedāvāja gan digitālos modeļus, gan 3D drukāšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā 3D drukāšana kļuva pieejama plašai sabiedrībai, kad tirgū nonāca privātpersonām paredzēti trīsdimensiju (3D) printeri un kad tajā parādījās uzņēmumi, kas piedāvāja gan digitālos modeļus, gan 3D drukāšanas pakalpojumus;

| B. | tā kā 3D drukāšana tiek uzskatīta par vienu no visievērojamākajām tehnoloģijām, attiecībā uz kuru Eiropa var uzņemties vadošo lomu; tā kā Komisija atzina 3D drukāšanas izdevīgumu, ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” laikposmam 2014.-2016. gadam sponsorējot 21 projektu, kura pamatā ir šī tehnoloģija; |
| --- | --- |

B.

tā kā 3D drukāšana tiek uzskatīta par vienu no visievērojamākajām tehnoloģijām, attiecībā uz kuru Eiropa var uzņemties vadošo lomu; tā kā Komisija atzina 3D drukāšanas izdevīgumu, ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” laikposmam 2014.-2016. gadam sponsorējot 21 projektu, kura pamatā ir šī tehnoloģija;

| C. | tā kā eksperimentālā līmenī 3D drukāšana radās 20. gs. 60. gados un sākotnēji tā attīstījās Amerikas Savienotajās Valstīs, un to sāka regulāri izmantot rūpniecībā 20. gs. 80. gadu sākumā; |
| --- | --- |

C.

tā kā eksperimentālā līmenī 3D drukāšana radās 20. gs. 60. gados un sākotnēji tā attīstījās Amerikas Savienotajās Valstīs, un to sāka regulāri izmantot rūpniecībā 20. gs. 80. gadu sākumā;

| D. | tā kā 3D drukātāju tirgus ir uzskatāms par nozari, kurā notiek ātra izaugsme, un tā kā ir paredzams, ka šī tendence turpināsies arī turpmāk; |
| --- | --- |

D.

tā kā 3D drukātāju tirgus ir uzskatāms par nozari, kurā notiek ātra izaugsme, un tā kā ir paredzams, ka šī tendence turpināsies arī turpmāk;

| E. | tā kā, neskatoties uz tādu kopīgu telpu rašanos, kurās tiek drukāts 3D formātā (plašāk pazīstamas kā “ražnīcas”), un distances drukāšanas pakalpojumiem, kurus dažkārt saista ar tiešsaistes 3D datņu apmaiņu, ļauj ikvienam drukāt 3D priekšmetus, kas ir izdevīgi inovatoriem un projektu vadītājiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neskatoties uz tādu kopīgu telpu rašanos, kurās tiek drukāts 3D formātā (plašāk pazīstamas kā “ražnīcas”), un distances drukāšanas pakalpojumiem, kurus dažkārt saista ar tiešsaistes 3D datņu apmaiņu, ļauj ikvienam drukāt 3D priekšmetus, kas ir izdevīgi inovatoriem un projektu vadītājiem;

| F. | tā kā 3D drukāšanas iespējas piegādes ķēdes pārvērst ražošanā ne tuvu nav izmantotas pilnībā un tā kā šis apstāklis varētu palīdzēt Eiropai palielināt produktivitātes līmeni; tā kā šīs tehnoloģijas izmantošana paver jaunas iespējas uzņēmumu attīstībā un inovācijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā 3D drukāšanas iespējas piegādes ķēdes pārvērst ražošanā ne tuvu nav izmantotas pilnībā un tā kā šis apstāklis varētu palīdzēt Eiropai palielināt produktivitātes līmeni; tā kā šīs tehnoloģijas izmantošana paver jaunas iespējas uzņēmumu attīstībā un inovācijā;

| G. | tā kā ES 3D drukāšanu ir padarījusi par vienu prioritārajām tehnoloģijas jomām; tā kā Komisija nesenajā dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu šo tehnoloģiju min kā vienu no nozīmīgākajiem faktoriem, kas izraisīs rūpnieciskas pārmaiņas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES 3D drukāšanu ir padarījusi par vienu prioritārajām tehnoloģijas jomām; tā kā Komisija nesenajā dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu šo tehnoloģiju min kā vienu no nozīmīgākajiem faktoriem, kas izraisīs rūpnieciskas pārmaiņas;

| H. | tā kā Komisija 3D drukāšanu ir identificējusi kā prioritāru rīcības jomu, kurai ir ievērojamas ekonomiskas iespējas nākotnē, jo īpaši no mazu inovatīvo uzņēmumu viedokļa; tā kā daudzas valstis jau ir atzinušas 3D drukāšanas pārveides iespējas un ir sākušas nesaskaņoti pieņemt dažādas stratēģijas, pamatojoties uz kurām, tiek radīta ekonomiska un tehnoloģiska ekosistēma nolūkā veicināt tās attīstību; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija 3D drukāšanu ir identificējusi kā prioritāru rīcības jomu, kurai ir ievērojamas ekonomiskas iespējas nākotnē, jo īpaši no mazu inovatīvo uzņēmumu viedokļa; tā kā daudzas valstis jau ir atzinušas 3D drukāšanas pārveides iespējas un ir sākušas nesaskaņoti pieņemt dažādas stratēģijas, pamatojoties uz kurām, tiek radīta ekonomiska un tehnoloģiska ekosistēma nolūkā veicināt tās attīstību;

| I. | tā kā lielāko daļu no pašlaik 3D drukā izgatavotajiem produktiem pagaidām veido prototipu izgatavošana; tā kā dažas nozares daudzus gadus jau izmanto gatavās daļas un gatavo daļu tirgus aizvien pieaug salīdzinoši ātri; tā kā pieaugoša šobrīd radīto 3D drukāto izstrādājumu daļa tagad ir uzskatāma vairāk par patēriņam un pārdošanai gatavu produktu, nevis tikai par prototipu daļu; |
| --- | --- |

I.

tā kā lielāko daļu no pašlaik 3D drukā izgatavotajiem produktiem pagaidām veido prototipu izgatavošana; tā kā dažas nozares daudzus gadus jau izmanto gatavās daļas un gatavo daļu tirgus aizvien pieaug salīdzinoši ātri; tā kā pieaugoša šobrīd radīto 3D drukāto izstrādājumu daļa tagad ir uzskatāma vairāk par patēriņam un pārdošanai gatavu produktu, nevis tikai par prototipu daļu;

| J. | tā kā iespējamās 3D drukāšanas priekšrocības novatorisku uzņēmumu skatījumā ir daudzskaitlīgas; tā kā, pateicoties 3D drukāšanai, var jo īpaši samazināt kopējās izmaksas, kas rodas projektējot, izstrādājot un pārbaudot jaunos produktus vai uzlabojot esošos; |
| --- | --- |

J.

tā kā iespējamās 3D drukāšanas priekšrocības novatorisku uzņēmumu skatījumā ir daudzskaitlīgas; tā kā, pateicoties 3D drukāšanai, var jo īpaši samazināt kopējās izmaksas, kas rodas projektējot, izstrādājot un pārbaudot jaunos produktus vai uzlabojot esošos;

| K. | tā kā 3D drukāšana sabiedrībā kļūst aizvien populārāka, jo īpaši izglītības jomā, pilsoņu un jaunuzņēmuma forumos, piemēram, “kopdarbnīcās”, un privātajā sfērā; |
| --- | --- |

K.

tā kā 3D drukāšana sabiedrībā kļūst aizvien populārāka, jo īpaši izglītības jomā, pilsoņu un jaunuzņēmuma forumos, piemēram, “kopdarbnīcās”, un privātajā sfērā;

| L. | tā kā 3D drukāšana ir kļuvusi vienkāršāka un pieejamāka visiem; tā kā ierobežojumi, kas attiecas uz izmantojamajiem materiāliem, ātrumu un izejmateriālu un enerģijas patēriņu, domājams, īsā laikā tiks ievērojami samazināti; |
| --- | --- |

L.

tā kā 3D drukāšana ir kļuvusi vienkāršāka un pieejamāka visiem; tā kā ierobežojumi, kas attiecas uz izmantojamajiem materiāliem, ātrumu un izejmateriālu un enerģijas patēriņu, domājams, īsā laikā tiks ievērojami samazināti;

| M. | tā kā šī tehnoloģija ir izmantota lielākajā daļā mūsdienu augsto tehnoloģiju nozaru, savukārt iespējas izmantot 3D drukāšanu daudzās jomās ir ievērojami palielinājušās, un tā kā daudzās jomās ir lielas cerības, piemēram, medicīnas (sākot ar reģeneratīvo medicīnu un beidzot ar protēžu izgatavošanu), gaisakuģu būves, kosmosa, automobiļu, sadzīves elektrotehnikas, celtniecības, arheoloģisko pētījumu, arhitektūras, mašīnbūves, brīvā laika un veidola nozarēs; |
| --- | --- |

M.

tā kā šī tehnoloģija ir izmantota lielākajā daļā mūsdienu augsto tehnoloģiju nozaru, savukārt iespējas izmantot 3D drukāšanu daudzās jomās ir ievērojami palielinājušās, un tā kā daudzās jomās ir lielas cerības, piemēram, medicīnas (sākot ar reģeneratīvo medicīnu un beidzot ar protēžu izgatavošanu), gaisakuģu būves, kosmosa, automobiļu, sadzīves elektrotehnikas, celtniecības, arheoloģisko pētījumu, arhitektūras, mašīnbūves, brīvā laika un veidola nozarēs;

| N. | tā kā regulējuma trūkums ir ierobežojis 3D drukāšanas pielietojumu tādās galvenajās rūpniecības nozarēs kā kosmosa un medicīnas/zobārstniecības nozare, un tā kā 3D drukātāju izmantošanas regulēšana palīdzēs palielināt tehnoloģiju izmantošanu un piedāvā pētniecības un izstrādes iespējas; |
| --- | --- |

N.

tā kā regulējuma trūkums ir ierobežojis 3D drukāšanas pielietojumu tādās galvenajās rūpniecības nozarēs kā kosmosa un medicīnas/zobārstniecības nozare, un tā kā 3D drukātāju izmantošanas regulēšana palīdzēs palielināt tehnoloģiju izmantošanu un piedāvā pētniecības un izstrādes iespējas;

| O. | tā kā iepriekš minētais Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā ir teikts, ka, pamatojoties uz digitālo revolūciju kā katalizatoru un izmantojot “pareizās modernās ražošanas tehnoloģijas, Eiropa varētu rūpniecību no zemāku algu reģioniem pārcelt atpakaļ, lai rosinātu inovācijas un radītu izaugsmi šeit”; |
| --- | --- |

O.

tā kā iepriekš minētais Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā ir teikts, ka, pamatojoties uz digitālo revolūciju kā katalizatoru un izmantojot “pareizās modernās ražošanas tehnoloģijas, Eiropa varētu rūpniecību no zemāku algu reģioniem pārcelt atpakaļ, lai rosinātu inovācijas un radītu izaugsmi šeit”;

| P. | tā kā 3D drukāšana arī samazinātu gan transporta izmaksas, gan CO2 emisijas; |
| --- | --- |

P.

tā kā 3D drukāšana arī samazinātu gan transporta izmaksas, gan CO2 emisijas;

| Q. | tā kā ir sagaidāms, ka 3D drukāšanas tehnoloģija varētu radīt lielāku skaitu jaunu darbvietu, kurās vairāk strādātu kvalificētais darbaspēks un kuras dažkārt ir mazāk fiziski darbietilpīgas un mazāk bīstamas (apkopes tehniķi, inženieri, dizaineri. utt.), un tā kā, veidojoties jaunām tehniķu darbvietām (piemēram, 3D drukātāju operatori), rodas jauna atbildība un tā kā 3D drukāšanas nozarei būs jānodrošina, lai atbilstoši apmācības kursi, lai tehniķi būtu tādā pašā līmenī, kādā viņu kolēģi ir parastās ražošanas jomās; tā kā 3D drukāšanas tehnoloģija samazinās arī ražošanas un glabāšanas izmaksas (maza apjoma ražošana, personalizēta ražošana utt.); tā, neskatoties uz to, ražošanas darbvietu skaita samazināšanās lielā mērā ietekmēs to valstu ekonomiku, kas izmanto lielu mazkvalificēta darbaspēka apjomu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir sagaidāms, ka 3D drukāšanas tehnoloģija varētu radīt lielāku skaitu jaunu darbvietu, kurās vairāk strādātu kvalificētais darbaspēks un kuras dažkārt ir mazāk fiziski darbietilpīgas un mazāk bīstamas (apkopes tehniķi, inženieri, dizaineri. utt.), un tā kā, veidojoties jaunām tehniķu darbvietām (piemēram, 3D drukātāju operatori), rodas jauna atbildība un tā kā 3D drukāšanas nozarei būs jānodrošina, lai atbilstoši apmācības kursi, lai tehniķi būtu tādā pašā līmenī, kādā viņu kolēģi ir parastās ražošanas jomās; tā kā 3D drukāšanas tehnoloģija samazinās arī ražošanas un glabāšanas izmaksas (maza apjoma ražošana, personalizēta ražošana utt.); tā, neskatoties uz to, ražošanas darbvietu skaita samazināšanās lielā mērā ietekmēs to valstu ekonomiku, kas izmanto lielu mazkvalificēta darbaspēka apjomu;

| R. | tā kā 3D nozares attīstības ekonomiskā ietekme dalībvalstīs precīzi novērtēt nevar; |
| --- | --- |

R.

tā kā 3D nozares attīstības ekonomiskā ietekme dalībvalstīs precīzi novērtēt nevar;

| S. | tā kā, pateicoties 3D drukāšanai, patērētāji varētu kompensēt izstrādājumos ieprojektēto nederīgumu, jo viņi paši varēs izgatavot to sadzīves elektrotehnikas rezerves daļas, kuru ekspluatācijas termiņš kļūst aizvien īsāks; |
| --- | --- |

S.

tā kā, pateicoties 3D drukāšanai, patērētāji varētu kompensēt izstrādājumos ieprojektēto nederīgumu, jo viņi paši varēs izgatavot to sadzīves elektrotehnikas rezerves daļas, kuru ekspluatācijas termiņš kļūst aizvien īsāks;

| T. | tā kā 3D drukāšanas tehnoloģija varētu visās intelektuālās jomās radīt īpašas juridiskas un ētiskas dabas problēmas, piemēram, autortiesību, rūpnieciskā īpašuma, dizainparaugu, trīsdimensionālo preču zīmju jomā un pat ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā, kā arī attiecībā uz civiltiesisko atbildību un tā kā turklāt šīs problēmas attiecas uz Parlamenta Juridiskās komitejas kompetenci; |
| --- | --- |

T.

tā kā 3D drukāšanas tehnoloģija varētu visās intelektuālās jomās radīt īpašas juridiskas un ētiskas dabas problēmas, piemēram, autortiesību, rūpnieciskā īpašuma, dizainparaugu, trīsdimensionālo preču zīmju jomā un pat ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā, kā arī attiecībā uz civiltiesisko atbildību un tā kā turklāt šīs problēmas attiecas uz Parlamenta Juridiskās komitejas kompetenci;

| U. | tā kā ar jauno tehnoloģiju palīdzību var skenēt objektus vai cilvēkus un radīt digitālas datnes, kuras pēc tam var drukāt 3D formātā, un tā kā šāds solis var ietekmēt tēla tiesības un tiesības uz privāto dzīvi; |
| --- | --- |

U.

tā kā ar jauno tehnoloģiju palīdzību var skenēt objektus vai cilvēkus un radīt digitālas datnes, kuras pēc tam var drukāt 3D formātā, un tā kā šāds solis var ietekmēt tēla tiesības un tiesības uz privāto dzīvi;

| V. | tā kā 3D drukāšanas tehnoloģija var radīt arī jautājumus par drošību un jo īpaši kiberdrošību, jo sevišķi attiecībā uz ieroču, sprāgstvielu vai narkotiku un visu citu bīstamu priekšmetu ražošanu, un šāda veida ražošanai ir jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

V.

tā kā 3D drukāšanas tehnoloģija var radīt arī jautājumus par drošību un jo īpaši kiberdrošību, jo sevišķi attiecībā uz ieroču, sprāgstvielu vai narkotiku un visu citu bīstamu priekšmetu ražošanu, un šāda veida ražošanai ir jāpievērš īpaša uzmanība;

| W. | tā kā no autortiesību viedokļa būtu lietderīgi nošķirt ne tikai, piemēram, mājas apstākļos privātām vajadzībām veiktu drukāšanu no komerciāla rakstura drukāšanas, bet arī pakalpojumus, kurus viens otram sniedz profesionāļi, no pakalpojumiem, kurus profesionāļi sniedz patērētājiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā no autortiesību viedokļa būtu lietderīgi nošķirt ne tikai, piemēram, mājas apstākļos privātām vajadzībām veiktu drukāšanu no komerciāla rakstura drukāšanas, bet arī pakalpojumus, kurus viens otram sniedz profesionāļi, no pakalpojumiem, kurus profesionāļi sniedz patērētājiem;

| X. | tā kā Francijas Augstākā literārā un mākslinieciskā īpašuma padome 3D drukāšanai un autortiesībām veltītā ziņojumā secināja, ka “nešķiet, ka 3D drukāšanas populāra izplatība šobrīd radītu autortiesību masveida pārkāpšanas problēmu”; tā kā minētā padome atzīst, ka “viltojumu risks galvenokārt attiecas uz tēlotājmākslu”; |
| --- | --- |

X.

tā kā Francijas Augstākā literārā un mākslinieciskā īpašuma padome 3D drukāšanai un autortiesībām veltītā ziņojumā secināja, ka “nešķiet, ka 3D drukāšanas populāra izplatība šobrīd radītu autortiesību masveida pārkāpšanas problēmu”; tā kā minētā padome atzīst, ka “viltojumu risks galvenokārt attiecas uz tēlotājmākslu”;

| Y. | tā kā, šai tehnoloģijai attīstoties, daži tagad paredzamie prototipi, iespējams, kļūs vēl sarežģītāki; tā kā tie liek uzdot jautājumu par to, kas ir jādara, lai novērstu viltošanas iespējas, izmantojot 3D drukāšanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, šai tehnoloģijai attīstoties, daži tagad paredzamie prototipi, iespējams, kļūs vēl sarežģītāki; tā kā tie liek uzdot jautājumu par to, kas ir jādara, lai novērstu viltošanas iespējas, izmantojot 3D drukāšanas tehnoloģijas;

| Z. | tā kā 3D drukāšana, pateicoties tajā izmantotajiem procesiem, izraisa to, ko nozarē apzīmē kā sava veida “radošā akta sadrumstalošanu”, ciktāl darbs pirms fiziska apveida iegūšanas var pastāvēt digitālā formātā, kas atvieglo tā kopēšanu un sarežģī viltošanas apkarošanu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 3D drukāšana, pateicoties tajā izmantotajiem procesiem, izraisa to, ko nozarē apzīmē kā sava veida “radošā akta sadrumstalošanu”, ciktāl darbs pirms fiziska apveida iegūšanas var pastāvēt digitālā formātā, kas atvieglo tā kopēšanu un sarežģī viltošanas apkarošanu;

| AA. | tā kā attiecīgi var secināt, ka tiesību eksperti uzskata, ka 3D drukāšana nav radījusi drastisku apvērsumu autortiesībās, radīto datni var uzskatīt par darbu un tā kā, ņemot to vērā, ir jāaizsargā arī šāds darbs; tā kā īsā un vidējā termiņā galvenais izaicinājums būs profesionālo starpnieku ciešāka iesaistīšana autortiesību aizsardzībā — tas pats attiecas uz vajadzību apkarot viltošanu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā attiecīgi var secināt, ka tiesību eksperti uzskata, ka 3D drukāšana nav radījusi drastisku apvērsumu autortiesībās, radīto datni var uzskatīt par darbu un tā kā, ņemot to vērā, ir jāaizsargā arī šāds darbs; tā kā īsā un vidējā termiņā galvenais izaicinājums būs profesionālo starpnieku ciešāka iesaistīšana autortiesību aizsardzībā — tas pats attiecas uz vajadzību apkarot viltošanu;

| AB. | tā kā, neskatoties uz to, ka 3D drukāšanas attīstība paver iespējas ražot industriāli, ir jāapsver vajadzība noteikt kolektīvus tiesību aizsardzības līdzekļus, lai patērētājiem atlīdzinātu nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā, neskatoties uz to, ka 3D drukāšanas attīstība paver iespējas ražot industriāli, ir jāapsver vajadzība noteikt kolektīvus tiesību aizsardzības līdzekļus, lai patērētājiem atlīdzinātu nodarīto kaitējumu;

| AC. | tā kā būtu rūpīgi jānoskaidro 3D drukāšanas ietekme uz patērētāju tiesībām un patērētāju tiesības regulējošām normām kā tādām, ņemot vērā direktīvu, kuru patlaban apspriež sarunās par dažiem līgumtiesību aspektiem digitālā satura piegādē; |
| --- | --- |

AC.

tā kā būtu rūpīgi jānoskaidro 3D drukāšanas ietekme uz patērētāju tiesībām un patērētāju tiesības regulējošām normām kā tādām, ņemot vērā direktīvu, kuru patlaban apspriež sarunās par dažiem līgumtiesību aspektiem digitālā satura piegādē;

| AD. | tā kā Direktīva 85/374/EEK attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem attiecas uz visiem līgumiem; tā kā būtu jānorāda, ka tieši 3D drukāšanas attīstība cita starpā ir likusi Komisijai veikt sabiedrības apspriešanos, lai novērtētu, vai šī direktīva atbilst mērķim attiecībā uz jauno tehnoloģisko dinamiku; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Direktīva 85/374/EEK attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem attiecas uz visiem līgumiem; tā kā būtu jānorāda, ka tieši 3D drukāšanas attīstība cita starpā ir likusi Komisijai veikt sabiedrības apspriešanos, lai novērtētu, vai šī direktīva atbilst mērķim attiecībā uz jauno tehnoloģisko dinamiku;

| AE. | tā kā vispārējie atbildību reglamentējošie noteikumi reglamentē arī starpniekpakalpojumu sniedzēju atbildību, kā tā ir definēta E-komercijas direktīvas 12. un 14. pantā; tā kā attiecībā uz kaitējumu, ko rada 3D drukāšanas tehnoloģijā izgatavoti priekšmeti, būtu jāparedz īpašs atbildības režīms, jo iesaistīto dalībnieku daudzuma un galaizstrādājuma ražošanā izmantotā sarežģītā procesa dēļ cietušajam bieži ir grūti noteikt atbildīgo personu; tā kā atkarībā no konstatētās kļūdas izcelsmes par atbildīgo varētu noteikt 3D datnes radītāju vai pārdevēju, 3D drukātāja ražotāju, 3D drukātājā izmantotās programmatūras ražotāju, izmantotā materiāla piegādātāju vai pat pašu personu, kas priekšmetu izgatavoja; |
| --- | --- |

AE.

tā kā vispārējie atbildību reglamentējošie noteikumi reglamentē arī starpniekpakalpojumu sniedzēju atbildību, kā tā ir definēta E-komercijas direktīvas 12. un 14. pantā; tā kā attiecībā uz kaitējumu, ko rada 3D drukāšanas tehnoloģijā izgatavoti priekšmeti, būtu jāparedz īpašs atbildības režīms, jo iesaistīto dalībnieku daudzuma un galaizstrādājuma ražošanā izmantotā sarežģītā procesa dēļ cietušajam bieži ir grūti noteikt atbildīgo personu; tā kā atkarībā no konstatētās kļūdas izcelsmes par atbildīgo varētu noteikt 3D datnes radītāju vai pārdevēju, 3D drukātāja ražotāju, 3D drukātājā izmantotās programmatūras ražotāju, izmantotā materiāla piegādātāju vai pat pašu personu, kas priekšmetu izgatavoja;

| AF. | tā kā noteikumi par atbildību attiecībā uz 3D drukāšanas īpašo izmantošanu komerciālos nolūkos lielākoties tiek paredzēti līgumattiecībās starp iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

AF.

tā kā noteikumi par atbildību attiecībā uz 3D drukāšanas īpašo izmantošanu komerciālos nolūkos lielākoties tiek paredzēti līgumattiecībās starp iesaistītajām pusēm;

| AG. | tā kā visiem komplektējošās ražošanas tehnoloģijas elementiem ir jāatbilst atsevišķiem kritērijiem un jābūt sertificētiem, lai nodrošinātu reproducējamu kvalitatīvu detaļu izgatavošanas iespēju; tā kā sertifikāciju sarežģī daudzās iekārtu, materiālu un procesu transformācijas un datubāzes neesamība; tā kā tāpēc būs nepieciešams izstrādāt noteikumus, ar kuriem visu materiālu, procesu un produktu sertifikāciju var veikt ātrāk un ekonomiskāk; |
| --- | --- |

AG.

tā kā visiem komplektējošās ražošanas tehnoloģijas elementiem ir jāatbilst atsevišķiem kritērijiem un jābūt sertificētiem, lai nodrošinātu reproducējamu kvalitatīvu detaļu izgatavošanas iespēju; tā kā sertifikāciju sarežģī daudzās iekārtu, materiālu un procesu transformācijas un datubāzes neesamība; tā kā tāpēc būs nepieciešams izstrādāt noteikumus, ar kuriem visu materiālu, procesu un produktu sertifikāciju var veikt ātrāk un ekonomiskāk;

| AH. | tā kā 3D drukāšana ir nozīmīga no energopatēriņa un dabas resursu izmantošanas viedokļa nolūkā apkarot klimata pārmaiņas; tā kā 3D drukāšana samazinātu ražošanas procesā rodošos atkritumu daudzumu un paildzinātu patēriņa produktu ekspluatācijas ilgumu, dodot iespēju patērētājiem izgatavot rezerves daļas, |
| --- | --- |

AH.

tā kā 3D drukāšana ir nozīmīga no energopatēriņa un dabas resursu izmantošanas viedokļa nolūkā apkarot klimata pārmaiņas; tā kā 3D drukāšana samazinātu ražošanas procesā rodošos atkritumu daudzumu un paildzinātu patēriņa produktu ekspluatācijas ilgumu, dodot iespēju patērētājiem izgatavot rezerves daļas,

| 1. | uzsver, ka nolūkā paredzēt problēmas, kas ir saistītas ar civiltiesisko atbildību vai intelektuālā īpašuma pārkāpumu, kuru 3D drukāšana varētu turpmāk izraisīt, ES, iespējams, nāksies pieņemt jaunus tiesību aktus un pielāgot spēkā esošos 3D tehnoloģijas īpašajiem parametriem, ņemot vērā Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja (EUIPO) lēmumus un attiecīgo ES un dalībvalstu tiesu judikatūru, pēc tam, kad būs rūpīgi novērtēta visu politisko risinājumu ietekme; uzsver, ka jebkurā gadījumā, formulējot tiesisko reakciju, būtu jānovērš spēkā esošo noteikumu pārklāšanās un jāņem vērā attiecīgajā brīdī īstenošanas stadijā jau esošie projekti; jo īpaši tas attiecas uz tiesību aktiem, kas patlaban reglamentē 2D drukāšanu; piebilst, ka inovācijas ir jāsekmē un ir jāīsteno roku rokā ar tiesībām, taču tiesības nedrīkst kļūt par bremzējošu vai ierobežojošu faktoru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka pret atsevišķiem jautājumiem ir jāizturas ar pienācīgu rūpību un uzmanību, piemēram, pret datņu šifrēšanu un aizsardzību, lai novērstu šādu datņu vai aizsargāto priekšmetu nelikumīgu lejupielādi un reproducēšanu, kā arī nelikumīgu priekšmetu reproducēšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka pret 3D drukāšanas nozari būtu, protams, jāizturas piesardzīgi, jo īpaši attiecībā uz drukāto priekšmetu kvalitāti un visiem riskiem, kurus attiecīgais ražojums var radīt lietotājiem vai patērētājiem, un ka pienācīgi būtu jāapsver tādu identifikācijas un izsekošanas līdzekļu iekļaušana, ar kuriem nodrošina ražojumu izsekojamību, kā arī, ka būtu jāveicina to turpmākās izmantošanas komerciālām un nekomerciālām vajadzībām novērošana; uzskata, ka tiesību subjektu un 3D ražotāju cieša sadarbība šādu līdzekļu izstrādē būtu izdevīga; papildus tam uzskata, ka šāda sadarbība palīdzētu nodrošināt radīto priekšmetu izsekojamību un samazinātu viltošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatē, ka, rodot juridiska rakstura risinājumus, ja tādi ir nepieciešami, varētu praksē kontrolēt legālo 3D priekšmetu reproducēšanu, piemērojot autortiesības, piemēram, digitālo un 3d drukāšanas pakalpojumu sniedzēji varētu regulāri afišēt paziņojumu par vajadzību ievērot intelektuālās tiesības; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir elementi, pateicoties kuriem, var izsekot 3D objektus; uzsver, ka, ja 3D kopija ir uzskatāma par privātu kopiju, ir jāpiemēro dalībvalstu tiesību akti, kas reglamentē privātu kopiju izņēmumus, tostarp attiecībā uz atlīdzību un vai peļņu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka ir jāveicina sabiedrības izpratne nolūkā aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības 3D drukāšanas jomā un arī attiecībā uz dizainparaugu, preču zīmju un rūpnieciskā īpašuma pārkāpumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tomēr uzsver, ka nevajadzētu aizmirst par tehniskiem risinājumiem, kas pašlaik nav pietiekami izpētīti, piemēram, šifrētu un aizsargātu datņu datubāžu izveide vai tādu printeru izstrāde, kas ir savienoti un ir aprīkoti ar intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldības sistēmu, vai ražotāju un platformu sadarbības veicināšana, lai legālās datnes darītu pieejamas profesionāļiem un patērētājiem; vēl norāda uz to, ka neatkarīgi no tā, kurš no minētajiem pasākumiem tiek noteikts, to īstenošana nedrīkstētu ietekmēt to darbību izmaksas, kuras jau veic tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatē, ka pašlaik neviena no minētajām iespējām pati par sevi nav pilnībā apmierinoša; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izsakās kritiski par to, ka Komisija šo pilnvaru laikā nav pārskatījusi Direktīvu 2004/48/EK un tā vietā ir izklāstījusi tikai nesaistošus norādījumus, nesniedzot precizējumus par konkrētiem jautājumiem, kas skar 3D drukāšanas tehnoloģiju; tomēr atzinīgi vērtē pasākumus, par kuriem Komisija paziņoja 2017. gada 29. novembrī un kas tika noteikti, lai pastiprinātu intelektuālā īpašuma aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstatē, ka intelektuālā īpašuma tiesības, kas attiecas uz dažādiem 3D drukāšanas tehnoloģijas elementiem, ir spēkā un ka līdz ar to nākamais jautājums ir par to, kā tās ievērot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju, nosakot tās paziņojumā (COM(2017) 0707) minētos pasākumus, integrāli ņemt vērā visus 3D drukāšanas tehnoloģijas aspektus, nepārklājoties ar spēkā esošajiem tiesību aktiem; uzsver visu ieinteresēto personu, tostarp MVU un patērētāju, iesaistes šajā darbā nozīmību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju rūpīgi izskatīt civiltiesiskās atbildības jautājumus, kas skar 3D drukāšanas tehnoloģiju, tostarp to darīt, novērtējot Padomes Direktīvas 85/374/EEK darbību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju izskatīt iespēju izstrādāt civiltiesiskās atbildības sistēmu attiecībā uz zaudējumiem, ko neaptver Direktīva 85/374/EEK; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka 3D drukāšanas tehnoloģijai no ES viedokļa ir daudzas ekonomiska rakstura priekšrocības, jo tā nodrošina tādas individualizētas ražošanas iespēju, kurā konkrēti ņem vērā Eiropas patērētāju prasības, un ka tā varētu padarīt iespējamu ražošanas repatriāciju un tādējādi palīdzēt radīt jaunas darbvietas, kas ir mazāk fiziski darbietilpīgas un mazāk bīstamas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju precīzi definēt dažādās atbildības, identificējot 3D priekšmetu drukāšanā iesaistītās puses: programmatūras izstrādātāju un piegādātāju, 3D drukātāju ražotāju, izejvielu piegādātāju, priekšmetu drukātāju un visas citas personas un priekšmetus, kas ir iesaistīti attiecīgā priekšmeta izgatavošanā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vērš uzmanību uz jauno tirdzniecības paņēmienu iespējamajām sekām, kas izriet no devīzes “izgatavo pats”, saskaņā ar kuru tiek piegādāts nevis galaprodukts, bet tikai programmatūra, ar kuru lejuplādē, un produkta drukāšanas specifikācijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, cik svarīgi ir izveidot saskanīgu tiesisko satvaru, saskaņā ar kuru nodrošina raitu pāreju un juridisko noteiktību patērētājiem un uzņēmumiem, lai sekmētu inovācijas Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstīm. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.

(2)  OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.

(3)  OV C 332, 8.10.2015., 36. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/15

---

P8_TA(2018)0279

Pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumi pasaulē

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (2017/2206(INI))

(2020/C 118/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (UDHR) un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) cilvēktiesību līgumus un instrumentus, īpaši ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2007. gada 13. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (UDHR) un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) cilvēktiesību līgumus un instrumentus, īpaši ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2007. gada 13. decembrī,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotājiem un cilšu tautām, kas tika pieņemta 1989. gada 27. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotājiem un cilšu tautām, kas tika pieņemta 1989. gada 27. jūnijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21., 22. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21., 22. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju un Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju un Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019),

| — | ņemot vērā ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes cilvēktiesību jautājumos, jo īpaši Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes cilvēktiesību jautājumos, jo īpaši Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem,

| — | ņemot vērā tā 2016. gada 24. novembra rezolūciju par Guarani-Kaiowá cilts stāvokli Matugrosu du Sulas štatā Brazīlijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2016. gada 24. novembra rezolūciju par Guarani-Kaiowá cilts stāvokli Matugrosu du Sulas štatā Brazīlijā (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par Hondurasu — cilvēktiesību aizstāvju stāvoklis (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par Hondurasu — cilvēktiesību aizstāvju stāvoklis (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Tanzāniju, jo īpaši par zemes sagrābšanas jautājumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Tanzāniju, jo īpaši par zemes sagrābšanas jautājumu (3),

| — | ņemot vērā gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2016. gadā un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2016. gadā un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (4),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 22. septembra rezolūciju Nr. 69/2, ar ko pieņem 2014. gada Pasaules konferences par pirmiedzīvotāju tautām noslēguma dokumentu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 22. septembra rezolūciju Nr. 69/2, ar ko pieņem 2014. gada Pasaules konferences par pirmiedzīvotāju tautām noslēguma dokumentu (5),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembra Rezolūciju Nr. 71/178 par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, jo īpaši tās 13. pantu, kurā 2019. gads ir pasludināts par Starptautisko pirmiedzīvotāju valodu gadu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembra Rezolūciju Nr. 71/178 par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, jo īpaši tās 13. pantu, kurā 2019. gads ir pasludināts par Starptautisko pirmiedzīvotāju valodu gadu (6),

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta ziņojumu par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada 8. augusta sanāksmē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta ziņojumu par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada 8. augusta sanāksmē (7),

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2014. gada 26. jūnija Rezolūciju Nr. 26/9, ar kuru tiek izveidota starpvaldību darba grupa ar neierobežotu sastāvu, kura būtu pilnvarota izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu, lai reglamentētu transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2014. gada 26. jūnija Rezolūciju Nr. 26/9, ar kuru tiek izveidota starpvaldību darba grupa ar neierobežotu sastāvu, kura būtu pilnvarota izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu, lai reglamentētu transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu (8),

| — | ņemot vērā procesu, kurā ANO Cilvēktiesību padomes 2015. gada 13. oktobrī sanāksmē izveidota starpvaldību darba grupa ar neierobežotu sastāvu izstrādā Deklarāciju par zemnieku un citu lauku rajonos strādājošo personu tiesībām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā procesu, kurā ANO Cilvēktiesību padomes 2015. gada 13. oktobrī sanāksmē izveidota starpvaldību darba grupa ar neierobežotu sastāvu izstrādā Deklarāciju par zemnieku un citu lauku rajonos strādājošo personu tiesībām (9),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā 1992. gada 22. maijā pieņemto ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada 22. maijā pieņemto ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,

| — | ņemot vērā Durbanas nolīgumu un rīcības plānu, ko pieņēma Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) V Pasaules Parku kongresā, kas notika 2003. gadā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Durbanas nolīgumu un rīcības plānu, ko pieņēma Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) V Pasaules Parku kongresā, kas notika 2003. gadā (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 19. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES pamatnostādnes zemes politikas izstrādes un reformu procesu atbalstam jaunattīstības valstīs” (COM(2004)0686), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 19. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES pamatnostādnes zemes politikas izstrādes un reformu procesu atbalstam jaunattīstības valstīs” (COM(2004)0686),

| — | ņemot vērā ANO Pasaules nodrošinājuma ar pārtiku komitejas 2012. gada 11. maijā apstiprinātās ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas brīvprātīgās pamatnostādnes par atbildīgu zemes, zivju akvatorijas un mežu pārvaldību saistībā ar valsts pārtikas nodrošinājumu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pasaules nodrošinājuma ar pārtiku komitejas 2012. gada 11. maijā apstiprinātās ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas brīvprātīgās pamatnostādnes par atbildīgu zemes, zivju akvatorijas un mežu pārvaldību saistībā ar valsts pārtikas nodrošinājumu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gadā apstiprināto paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) rīcības plānu (COM(2003)0251) un FLEGT brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) starp ES un partnervalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gadā apstiprināto paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) rīcības plānu (COM(2003)0251) un FLEGT brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) starp ES un partnervalstīm,

| — | ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un ANO Globālo līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un ANO Globālo līgumu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 28. septembrī izdotos Māstrihtas principus, kuros precizēti valstu eksteritoriālie pienākumi, balstoties uz starptautiskiem tiesību aktiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 28. septembrī izdotos Māstrihtas principus, kuros precizēti valstu eksteritoriālie pienākumi, balstoties uz starptautiskiem tiesību aktiem (12),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 15. maija secinājumus par pirmiedzīvotājiem (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 15. maija secinājumus par pirmiedzīvotājiem (13),

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumā paredzētos cilvēktiesību noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumā paredzētos cilvēktiesību noteikumus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2017. gada 9. augusta deklarāciju sakarā ar Starptautisko pasaules pirmiedzīvotāju dienu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2017. gada 9. augusta deklarāciju sakarā ar Starptautisko pasaules pirmiedzīvotāju dienu (14),

| — | ņemot vērā lēmumu 2017. gada Saharova balvai par domas brīvību nominēt Aura Lolita Chavez Ixcaquic kā pirmo pirmiedzīvotāju cilvēktiesību aizstāvi, kas jebkad nominēta šai balvai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumu 2017. gada Saharova balvai par domas brīvību nominēt Aura Lolita Chavez Ixcaquic kā pirmo pirmiedzīvotāju cilvēktiesību aizstāvi, kas jebkad nominēta šai balvai,

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām,

| — | ņemot vērā 2015. gada 21. septembra dienestu kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm. Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 21. septembra dienestu kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm. Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 3. augusta Rezolūciju Nr. 64/292 “Cilvēktiesības uz ūdeni un sanitāriju” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 3. augusta Rezolūciju Nr. 64/292 “Cilvēktiesības uz ūdeni un sanitāriju” (15),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (16),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (17),

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par ES rīcību ilgtspējības jomā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par ES rīcību ilgtspējības jomā (18),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0194/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0194/2018),

| A. | tā kā tiek lēsts, ka kopējais pirmiedzīvotāju skaits vairāk nekā 70 valstīs visā pasaulē pārsniedz 370 miljonus, pārstāvot aptuveni 5 % no kopējā pasaules iedzīvotāju skaita, un tā kā pastāv vismaz 5 000 atšķirīgas pirmiedzīvotāju tautas; tā kā, neraugoties uz ģeogrāfisko izkliedētību, šie iedzīvotāji saskaras ar līdzīgiem apdraudējumiem un problēmām; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiek lēsts, ka kopējais pirmiedzīvotāju skaits vairāk nekā 70 valstīs visā pasaulē pārsniedz 370 miljonus, pārstāvot aptuveni 5 % no kopējā pasaules iedzīvotāju skaita, un tā kā pastāv vismaz 5 000 atšķirīgas pirmiedzīvotāju tautas; tā kā, neraugoties uz ģeogrāfisko izkliedētību, šie iedzīvotāji saskaras ar līdzīgiem apdraudējumiem un problēmām;

| B. | tā kā pirmiedzīvotājiem ir unikāla saikne ar zemi un vidi, kurā tie dzīvo, izmantojot pieejamos dabas resursus, lai izveidotu unikālu zināšanu, inovāciju un piekoptās prakses sistēmu, kas savukārt lielā mērā veido viņu identitāti un garīgumu un ir ļoti nozīmīga bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai; tā kā pirmiedzīvotāju tradicionālās zināšanas ir būtiski veicinājušas cilvēces attīstību; tā kā šo zināšanu izmantošana komerciāliem mērķiem un/vai marginalizācija apdraud pirmiedzīvotāju kā šo zināšanu vēsturisko pārvaldītāju un glabātāju lomu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pirmiedzīvotājiem ir unikāla saikne ar zemi un vidi, kurā tie dzīvo, izmantojot pieejamos dabas resursus, lai izveidotu unikālu zināšanu, inovāciju un piekoptās prakses sistēmu, kas savukārt lielā mērā veido viņu identitāti un garīgumu un ir ļoti nozīmīga bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai; tā kā pirmiedzīvotāju tradicionālās zināšanas ir būtiski veicinājušas cilvēces attīstību; tā kā šo zināšanu izmantošana komerciāliem mērķiem un/vai marginalizācija apdraud pirmiedzīvotāju kā šo zināšanu vēsturisko pārvaldītāju un glabātāju lomu;

| C. | tā kā pirmiedzīvotāju kopienu tiesības ir radušās, pamatojoties uz to, ka tās ir vēsturiski apdzīvojušas attiecīgās teritorijas, un viņu piederības izjūta, kas tos saista ar šīm teritorijām, nesakrīt ar īpašumtiesību koncepciju rietumu sabiedrības vispārējā izpratnē; |
| --- | --- |

C.

tā kā pirmiedzīvotāju kopienu tiesības ir radušās, pamatojoties uz to, ka tās ir vēsturiski apdzīvojušas attiecīgās teritorijas, un viņu piederības izjūta, kas tos saista ar šīm teritorijām, nesakrīt ar īpašumtiesību koncepciju rietumu sabiedrības vispārējā izpratnē;

| D. | tā kā pirmiedzīvotāju vēsturiski apdzīvotās teritorijas aptver aptuveni 22 % no pasaules zemes virsmas, un tiek lēsts, ka tajās atrodas 80 % no pasaules bioloģiskās daudzveidības; tā kā vietējie rezervāti ir svarīgs aizsargs pret atmežošanu; tā kā tropu meži, kurus apdzīvo pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas, palīdz uztvert oglekli tropu mežu biomos, palielinot šo mežu vērtību jebkurā klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijā; tā kā pirmiedzīvotāji ir vismazāk aizsargāti pret klimata pārmaiņu radīto nelabvēlīgo ietekmi, jo viņu dzīvesveids un ciešā sasaiste ar zemi ir tieši atkarīga no nemainīgiem dabas resursiem un to pieejamības; |
| --- | --- |

D.

tā kā pirmiedzīvotāju vēsturiski apdzīvotās teritorijas aptver aptuveni 22 % no pasaules zemes virsmas, un tiek lēsts, ka tajās atrodas 80 % no pasaules bioloģiskās daudzveidības; tā kā vietējie rezervāti ir svarīgs aizsargs pret atmežošanu; tā kā tropu meži, kurus apdzīvo pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas, palīdz uztvert oglekli tropu mežu biomos, palielinot šo mežu vērtību jebkurā klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijā; tā kā pirmiedzīvotāji ir vismazāk aizsargāti pret klimata pārmaiņu radīto nelabvēlīgo ietekmi, jo viņu dzīvesveids un ciešā sasaiste ar zemi ir tieši atkarīga no nemainīgiem dabas resursiem un to pieejamības;

| E. | tā kā zeme ir būtisks, ierobežots un neatjaunojams dabas resurss, kas ir neatņemama katras valsts dabas bagātību daļa; |
| --- | --- |

E.

tā kā zeme ir būtisks, ierobežots un neatjaunojams dabas resurss, kas ir neatņemama katras valsts dabas bagātību daļa;

| F. | tā kā cilvēktiesību līgumos ir atzītas pirmiedzīvotāju tautu tiesības uz viņu senču zemi un resursiem un paredzēts, ka valstīm ir labticīgi jāapspriežas ar pirmiedzīvotājiem, lai iegūtu viņu brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu attiecībā uz projektiem, kuri var ietekmēt viņu tradicionālo dzīvesveidu, apdraudēt dabas resursus, ko viņi ir vēsturiski audzējuši un no kuriem joprojām ir atkarīgi, vai izraisīt iedzīvotāju pārvietošanu un tātad arī viņu atšķirīgā materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma zaudēšanu; tā kā šādai apspriešanai būtu jānotiek, pirms tiek pieņemti vai piemēroti likumdošanas un administratīvie pasākumi, saskaņā ar pirmiedzīvotāju pašnoteikšanās tiesībām, kas ietver viņu tiesības turēt īpašumā, izmantot, attīstīt un kontrolēt savas zemes platības, teritorijas, ūdeņus, piekrastes teritorijas un citus resursus; tā kā pirmiedzīvotājiem ir tiesības brīvi noteikt savu politisko statusu, brīvi nodrošināt savu ekonomisko, sociālo un kultūras attīstību un brīvi izmantot savas dabas bagātības un resursus, un nekādā gadījumā viņiem nedrīkst atņemt iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

F.

tā kā cilvēktiesību līgumos ir atzītas pirmiedzīvotāju tautu tiesības uz viņu senču zemi un resursiem un paredzēts, ka valstīm ir labticīgi jāapspriežas ar pirmiedzīvotājiem, lai iegūtu viņu brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu attiecībā uz projektiem, kuri var ietekmēt viņu tradicionālo dzīvesveidu, apdraudēt dabas resursus, ko viņi ir vēsturiski audzējuši un no kuriem joprojām ir atkarīgi, vai izraisīt iedzīvotāju pārvietošanu un tātad arī viņu atšķirīgā materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma zaudēšanu; tā kā šādai apspriešanai būtu jānotiek, pirms tiek pieņemti vai piemēroti likumdošanas un administratīvie pasākumi, saskaņā ar pirmiedzīvotāju pašnoteikšanās tiesībām, kas ietver viņu tiesības turēt īpašumā, izmantot, attīstīt un kontrolēt savas zemes platības, teritorijas, ūdeņus, piekrastes teritorijas un citus resursus; tā kā pirmiedzīvotājiem ir tiesības brīvi noteikt savu politisko statusu, brīvi nodrošināt savu ekonomisko, sociālo un kultūras attīstību un brīvi izmantot savas dabas bagātības un resursus, un nekādā gadījumā viņiem nedrīkst atņemt iztikas līdzekļus;

| G. | tā kā UNDRIP ir atzītas pirmiedzīvotāju tautu kolektīvās un individuālās tiesības, jo īpaši to tiesības uz zemi, mantu, dabas resursiem, teritorijām, kultūru, identitāti un valodu, kā arī tiesības strādāt, tiesības uz veselības aizsardzību un izglītību un tiesības brīvi noteikt savu politisko statusu un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

G.

tā kā UNDRIP ir atzītas pirmiedzīvotāju tautu kolektīvās un individuālās tiesības, jo īpaši to tiesības uz zemi, mantu, dabas resursiem, teritorijām, kultūru, identitāti un valodu, kā arī tiesības strādāt, tiesības uz veselības aizsardzību un izglītību un tiesības brīvi noteikt savu politisko statusu un ekonomisko attīstību;

| H. | tā kā valsts un privātā sektora dalībnieki joprojām pārkāpj kolektīvās un individuālās pirmiedzīvotāju tiesības dažādos pasaules reģionos, un tāpēc pirmiedzīvotāji joprojām saskaras ar fizisku, psiholoģisku un seksuālu vardarbību, kā arī rasismu, atstumtību, diskrimināciju, piespiedu izlikšanu no mājām, destruktīvu kolonizāciju, nelikumīgu vai piespiedu tradicionālo jomu atsavināšanu vai piekļuves liegšanu šo iedzīvotāju resursiem, iztikas līdzekļiem un tradicionālajām zināšanām; tā kā saskaņā ar ANO informāciju pirmiedzīvotāju tautas saskaras ar smagākiem tiesību pārkāpumiem nekā pirms 10 gadiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā valsts un privātā sektora dalībnieki joprojām pārkāpj kolektīvās un individuālās pirmiedzīvotāju tiesības dažādos pasaules reģionos, un tāpēc pirmiedzīvotāji joprojām saskaras ar fizisku, psiholoģisku un seksuālu vardarbību, kā arī rasismu, atstumtību, diskrimināciju, piespiedu izlikšanu no mājām, destruktīvu kolonizāciju, nelikumīgu vai piespiedu tradicionālo jomu atsavināšanu vai piekļuves liegšanu šo iedzīvotāju resursiem, iztikas līdzekļiem un tradicionālajām zināšanām; tā kā saskaņā ar ANO informāciju pirmiedzīvotāju tautas saskaras ar smagākiem tiesību pārkāpumiem nekā pirms 10 gadiem;

| I. | tā kā pirmiedzīvotāju sievietes saskaras ar šķēršļiem attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, ieskaitot seksuālās un reproduktīvās veselības ieteikumu, aprīkojuma un materiālu nepieejamību, un tiesību aktiem, ar kuriem tiek aizliegts veikt abortus pat izvarošanas gadījumā, kas rada augstu māšu mirstības, pusaudžu grūtniecības un seksuāli transmisīvo slimību līmeni; |
| --- | --- |

I.

tā kā pirmiedzīvotāju sievietes saskaras ar šķēršļiem attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, ieskaitot seksuālās un reproduktīvās veselības ieteikumu, aprīkojuma un materiālu nepieejamību, un tiesību aktiem, ar kuriem tiek aizliegts veikt abortus pat izvarošanas gadījumā, kas rada augstu māšu mirstības, pusaudžu grūtniecības un seksuāli transmisīvo slimību līmeni;

| J. | tā kā pirmiedzīvotāju sievietes saskaras ar plaši izplatītu nesodāmību saistībā ar viņu tiesību pārkāpumiem, īpaši saistībā ar liegšanu izmantot tiesības uz efektīvu aizsardzību un uzraudzības mehānismu un pa dzimumiem sadalītu datu trūkumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā pirmiedzīvotāju sievietes saskaras ar plaši izplatītu nesodāmību saistībā ar viņu tiesību pārkāpumiem, īpaši saistībā ar liegšanu izmantot tiesības uz efektīvu aizsardzību un uzraudzības mehānismu un pa dzimumiem sadalītu datu trūkumu;

| K. | tā kā valstis ir pilnībā atbildīgas par pirmiedzīvotāju, tostarp par pirmiedzīvotāju ar vidi saistīto tiesību un cilvēktiesību aizstāvju, drošības, aizsardzības un tiesību nodrošināšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā valstis ir pilnībā atbildīgas par pirmiedzīvotāju, tostarp par pirmiedzīvotāju ar vidi saistīto tiesību un cilvēktiesību aizstāvju, drošības, aizsardzības un tiesību nodrošināšanu;

| L. | tā kā pirmiedzīvotāju valodas visā pasaulē satraucoši ātri turpina izzust, lai gan valodas ir viens no cilvēktiesības un pamatbrīvības veidojošiem pamatelementiem un ir būtiski svarīgas ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai; tā kā pirmiedzīvotāju zināšanu nodošana no paaudzes paaudzē ir būtiski svarīga arī vides problēmu risināšanai pasaulē; tā kā ANO 2016. gadā publicētajā ziņojumā (19) aplēsts, ka no gandrīz 6 700 valodām, kuras mūsdienās tiek izmantotas pasaulē, 95 % līdz gadsimta beigām var pilnībā izzust, tostarp lielākā daļa pirmiedzīvotāju tautu valodu; tā kā valstīm ir pienākums aizsargāt un veicināt pirmiedzīvotāju valodas, lai nodrošinātu, ka šie iedzīvotāji var pilnībā izmantot savas kultūras tiesības; tā kā valstīm būtu jāiegulda līdzekļi, lai mainītu sabiedrībā iesakņojušos stereotipus; |
| --- | --- |

L.

tā kā pirmiedzīvotāju valodas visā pasaulē satraucoši ātri turpina izzust, lai gan valodas ir viens no cilvēktiesības un pamatbrīvības veidojošiem pamatelementiem un ir būtiski svarīgas ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai; tā kā pirmiedzīvotāju zināšanu nodošana no paaudzes paaudzē ir būtiski svarīga arī vides problēmu risināšanai pasaulē; tā kā ANO 2016. gadā publicētajā ziņojumā (19) aplēsts, ka no gandrīz 6 700 valodām, kuras mūsdienās tiek izmantotas pasaulē, 95 % līdz gadsimta beigām var pilnībā izzust, tostarp lielākā daļa pirmiedzīvotāju tautu valodu; tā kā valstīm ir pienākums aizsargāt un veicināt pirmiedzīvotāju valodas, lai nodrošinātu, ka šie iedzīvotāji var pilnībā izmantot savas kultūras tiesības; tā kā valstīm būtu jāiegulda līdzekļi, lai mainītu sabiedrībā iesakņojušos stereotipus;

| M. | tā kā dažās valstīs ļoti daudz pirmiedzīvotāju ir pārcēlušies uz lieliem pilsētu centriem, kas viņos rada atsvešinātības un kultūras vērtību zaudējuma sajūtu; tā kā viņu tradicionālās zināšanas un prakse neatbilst pilsētvidei un mūsdienu darba tirgus dinamikai un tādēļ tie ir pakļauti nabadzībai un jauniem atstumtības un diskriminācijas veidiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā dažās valstīs ļoti daudz pirmiedzīvotāju ir pārcēlušies uz lieliem pilsētu centriem, kas viņos rada atsvešinātības un kultūras vērtību zaudējuma sajūtu; tā kā viņu tradicionālās zināšanas un prakse neatbilst pilsētvidei un mūsdienu darba tirgus dinamikai un tādēļ tie ir pakļauti nabadzībai un jauniem atstumtības un diskriminācijas veidiem;

| N. | tā kā pirmiedzīvotāji saskaras ar satraucošu nabadzības, slimību un analfabētisma līmeni, nepietiekamu piekļuvi nekaitīgam tīram ūdenim un sanitārijai, veselības aprūpei, izglītībai, nodarbinātībai, pilsoniskajām tiesībām, tostarp nepietiekamu politisko līdzdalību un pārstāvību un augstiem kaitīgo vielu pārmērīgas lietošanas un pašnāvību rādītājiem jauniešu vidū; |
| --- | --- |

N.

tā kā pirmiedzīvotāji saskaras ar satraucošu nabadzības, slimību un analfabētisma līmeni, nepietiekamu piekļuvi nekaitīgam tīram ūdenim un sanitārijai, veselības aprūpei, izglītībai, nodarbinātībai, pilsoniskajām tiesībām, tostarp nepietiekamu politisko līdzdalību un pārstāvību un augstiem kaitīgo vielu pārmērīgas lietošanas un pašnāvību rādītājiem jauniešu vidū;

| O. | tā kā pirmiedzīvotāju kopienu sievietes atrodas īpaši nelabvēlīgos apstākļos bez piekļuves veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem un ekonomiskajām iespējām, tiek diskriminētas, pamatojoties uz dzimumu, etnisko piederību un sociāli ekonomisko izcelsmi, un tādēļ viņu vidū ir raksturīgi augstāki mirstības rādītāji, un viņas cieš no konkrētas ar dzimumu saistītas vardarbības un feminicīda; tā kā saskaņā ar ANO datiem vismaz viena no trijām pirmiedzīvotāju tautu sievietēm dzīves laikā tiek izvarota un māšu mirstības, pusaudžu grūtniecību un seksuāli transmisīvo slimību, tostarp HIV/AIDS, līmenis ir augstāks par vidējo; tā kā sievietes nereti sastopas ar dzimumu saistītiem draudiem un šķēršļiem, kas ir jāvērtē no krusteniskā aspekta; |
| --- | --- |

O.

tā kā pirmiedzīvotāju kopienu sievietes atrodas īpaši nelabvēlīgos apstākļos bez piekļuves veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem un ekonomiskajām iespējām, tiek diskriminētas, pamatojoties uz dzimumu, etnisko piederību un sociāli ekonomisko izcelsmi, un tādēļ viņu vidū ir raksturīgi augstāki mirstības rādītāji, un viņas cieš no konkrētas ar dzimumu saistītas vardarbības un feminicīda; tā kā saskaņā ar ANO datiem vismaz viena no trijām pirmiedzīvotāju tautu sievietēm dzīves laikā tiek izvarota un māšu mirstības, pusaudžu grūtniecību un seksuāli transmisīvo slimību, tostarp HIV/AIDS, līmenis ir augstāks par vidējo; tā kā sievietes nereti sastopas ar dzimumu saistītiem draudiem un šķēršļiem, kas ir jāvērtē no krusteniskā aspekta;

| P. | tā kā nelikumīga narkotiku tirdzniecība rada nesamērīgu ietekmi uz vietējām kopienām, jo pieprasījums pēc narkotikām turpina palielināties un nelikumīgie narkotiku ražotāji aizvien vairāk izspiež vietējās kopienas no to vēsturiskajām teritorijām; tā kā pirmiedzīvotāji nereti tiek fiziski vai ekonomiski piespiesti iesaistīties narkotiku tirdzniecībā, jo īpaši to transportēšanā; tā kā bruņotu konfliktu dēļ paplašinās vietējo kopienu teritoriju militarizācija un tas rada cilvēktiesību pārkāpumus un pārmērīgu spēka lietošanu pret vietējām kopienām; |
| --- | --- |

P.

tā kā nelikumīga narkotiku tirdzniecība rada nesamērīgu ietekmi uz vietējām kopienām, jo pieprasījums pēc narkotikām turpina palielināties un nelikumīgie narkotiku ražotāji aizvien vairāk izspiež vietējās kopienas no to vēsturiskajām teritorijām; tā kā pirmiedzīvotāji nereti tiek fiziski vai ekonomiski piespiesti iesaistīties narkotiku tirdzniecībā, jo īpaši to transportēšanā; tā kā bruņotu konfliktu dēļ paplašinās vietējo kopienu teritoriju militarizācija un tas rada cilvēktiesību pārkāpumus un pārmērīgu spēka lietošanu pret vietējām kopienām;

| Q. | tā kā augošais pieprasījums un konkurence attiecībā uz dabas resursiem sekmē globālo zemes iegādes steigu, kas vairākās valstīs rada nesamērīgu spiedienu uz teritorijām, kuras tradicionāli apdzīvo un izmanto pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas; tā kā šo dabas resursu izmantošana agrorūpniecībā, enerģētikā, kokapstrādes un kalnrūpniecības nozarēs un citās ieguves rūpniecības nozarēs, nelikumīgā mežizstrādē un lielos infrastruktūras un izstrādes projektos, ko īsteno valdības un vietējie iedzīvotāji, ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ pastāv ilgstošs konflikts par zemes īpašumtiesībām, un galvenais ūdens un augsnes piesārņojuma iemesls; |
| --- | --- |

Q.

tā kā augošais pieprasījums un konkurence attiecībā uz dabas resursiem sekmē globālo zemes iegādes steigu, kas vairākās valstīs rada nesamērīgu spiedienu uz teritorijām, kuras tradicionāli apdzīvo un izmanto pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas; tā kā šo dabas resursu izmantošana agrorūpniecībā, enerģētikā, kokapstrādes un kalnrūpniecības nozarēs un citās ieguves rūpniecības nozarēs, nelikumīgā mežizstrādē un lielos infrastruktūras un izstrādes projektos, ko īsteno valdības un vietējie iedzīvotāji, ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ pastāv ilgstošs konflikts par zemes īpašumtiesībām, un galvenais ūdens un augsnes piesārņojuma iemesls;

| R. | tā kā attīstība nav izmērāma ar izaugsmes rādītājiem, bet galvenokārt ir jāņem vērā nabadzības un nevienlīdzības mazināšanās; |
| --- | --- |

R.

tā kā attīstība nav izmērāma ar izaugsmes rādītājiem, bet galvenokārt ir jāņem vērā nabadzības un nevienlīdzības mazināšanās;

| S. | tā kā nepietiekami regulēta tūrisma nozare var negatīvi ietekmēt šo kopienu kultūru un ekoloģisko stāvokli un dažos gadījumos kalpo kā faktors zemes piesavināšanās aizsākšanai; |
| --- | --- |

S.

tā kā nepietiekami regulēta tūrisma nozare var negatīvi ietekmēt šo kopienu kultūru un ekoloģisko stāvokli un dažos gadījumos kalpo kā faktors zemes piesavināšanās aizsākšanai;

| T. | tā kā parasti privāti uzņēmumi piespiedu kārtā piesavinās zemi, izmantojot privātus drošības vai militāros spēkus, kas cita starpā palielina tiešu un netiešu vardarbību pirmiedzīvotāju teritorijās, kas tieši skar kopienas un īpaši sociālos līderus un sievietes; |
| --- | --- |

T.

tā kā parasti privāti uzņēmumi piespiedu kārtā piesavinās zemi, izmantojot privātus drošības vai militāros spēkus, kas cita starpā palielina tiešu un netiešu vardarbību pirmiedzīvotāju teritorijās, kas tieši skar kopienas un īpaši sociālos līderus un sievietes;

| U. | tā kā pašlaik ir vērojama tendence militarizēt dažus rezervātus un aizsargājamās teritorijas, kas dažkārt pārklājas ar pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu zemēm, radot nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

U.

tā kā pašlaik ir vērojama tendence militarizēt dažus rezervātus un aizsargājamās teritorijas, kas dažkārt pārklājas ar pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu zemēm, radot nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus;

| V. | tā kā civilie konflikti dažās valstīs ir saistīti ar tiesībām uz zemi un tie izraisa pirmiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, paverot ceļu zemes piesavināšanai un zemes īpašumu koncentrācijai; |
| --- | --- |

V.

tā kā civilie konflikti dažās valstīs ir saistīti ar tiesībām uz zemi un tie izraisa pirmiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, paverot ceļu zemes piesavināšanai un zemes īpašumu koncentrācijai;

| W. | tā kā zemes piesavināšanās ir sarežģīta problēma, kurai nepieciešams visaptverošs starptautisks risinājums; tā kā pirmiedzīvotāju sieviešu un meiteņu aizsardzībai ir jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

W.

tā kā zemes piesavināšanās ir sarežģīta problēma, kurai nepieciešams visaptverošs starptautisks risinājums; tā kā pirmiedzīvotāju sieviešu un meiteņu aizsardzībai ir jāpievērš īpaša uzmanība;

| X. | tā kā zemes piesavināšanās ne vienmēr ir ārvalstu ieguldījumu rezultāts un to var īstenot arī valdības un vietējās pašvaldības; |
| --- | --- |

X.

tā kā zemes piesavināšanās ne vienmēr ir ārvalstu ieguldījumu rezultāts un to var īstenot arī valdības un vietējās pašvaldības;

| Y. | tā kā ir pieaudzis privātu kompensācijas veidu skaits, ar kurām privāti uzņēmumi piedāvā finanšu kompensāciju sievietēm, kuras ir cietušas no vardarbības, apmaiņā pieprasot solījumu neiesūdzēt šo uzņēmumu tiesā; tā kā valstis ir primāri atbildīgas par atbilstību starptautiskajām saistībām pirmiedzīvotāju tiesību jomā, un tādēļ tām ir jābūt arī primāri atbildīgām par pārkāpumu novēršanu un patiesības sekmēšanu, taisnīgumu un kompensācijām cietušajiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir pieaudzis privātu kompensācijas veidu skaits, ar kurām privāti uzņēmumi piedāvā finanšu kompensāciju sievietēm, kuras ir cietušas no vardarbības, apmaiņā pieprasot solījumu neiesūdzēt šo uzņēmumu tiesā; tā kā valstis ir primāri atbildīgas par atbilstību starptautiskajām saistībām pirmiedzīvotāju tiesību jomā, un tādēļ tām ir jābūt arī primāri atbildīgām par pārkāpumu novēršanu un patiesības sekmēšanu, taisnīgumu un kompensācijām cietušajiem;

| Z. | tā kā dažas pirmiedzīvotāju tautas pasaulē ir nolēmušas atteikties no saziņas ar ārpasauli un brīvprātīgi dzīvo izolācijā bez iespējām aizstāvēt savas tiesības un tādēļ tās ir jo īpaši neaizsargātas, kad tiek pārkāptas to tiesības; tā kā šādas kopienas ir visneaizsargātākās pasaulē un naftas ieguve, atmežošana, narkotiku tirdzniecība un ar šīm darbībām saistītā infrastruktūra īpaši apdraud šādu kopienu pastāvēšanu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā dažas pirmiedzīvotāju tautas pasaulē ir nolēmušas atteikties no saziņas ar ārpasauli un brīvprātīgi dzīvo izolācijā bez iespējām aizstāvēt savas tiesības un tādēļ tās ir jo īpaši neaizsargātas, kad tiek pārkāptas to tiesības; tā kā šādas kopienas ir visneaizsargātākās pasaulē un naftas ieguve, atmežošana, narkotiku tirdzniecība un ar šīm darbībām saistītā infrastruktūra īpaši apdraud šādu kopienu pastāvēšanu;

| AA. | tā kā joprojām notiek daudzu pirmiedzīvotāju slepkavības, nogalināšana bez tiesas sprieduma, sakropļošana, spīdzināšana, izvarošana, patvaļīga apcietināšana, pret viņiem vērsta fiziska vardarbība, vajāšana un iebiedēšana, jo viņi ir aizstāvējuši savas tiesības uz senču apdzīvotajām teritorijām un to dabas resursiem, tostarp ūdens un pārtikas pieejamību, kā arī viņu svētvietas un svētās apbedījumu vietas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā joprojām notiek daudzu pirmiedzīvotāju slepkavības, nogalināšana bez tiesas sprieduma, sakropļošana, spīdzināšana, izvarošana, patvaļīga apcietināšana, pret viņiem vērsta fiziska vardarbība, vajāšana un iebiedēšana, jo viņi ir aizstāvējuši savas tiesības uz senču apdzīvotajām teritorijām un to dabas resursiem, tostarp ūdens un pārtikas pieejamību, kā arī viņu svētvietas un svētās apbedījumu vietas;

| AB. | tā kā cilvēktiesību aizstāvjiem ir viena no centrālajām un būtiskākajām lomām kā ilgtspējīgas attīstības aģentiem, jo īpaši vairojot sabiedrības noturību, un tie ir vieni no svarīgākajiem iekļaujošas demokrātiskās pārvaldības dalībniekiem; tā kā šie aizstāvji cenšas nodrošināt ne tikai savu tautu tiesību ievērošanu, bet arī visas cilvēces vides ilgtspējību un dabas mantojuma saglabāšanu; tā kā pirmiedzīvotāju tiesību aizstāvji un aktīvisti strādā pie tā, lai nodrošinātu iespējas viņu kopienām piedalīties politiskajos procesos, sociālajā integrācijā un ekonomiskajā iespēcinātībā, un demokrātiskā un miermīlīgā veidā paust savu viedokli valstīs, kurās tie attiecīgi dzīvo, kā arī starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

AB.

tā kā cilvēktiesību aizstāvjiem ir viena no centrālajām un būtiskākajām lomām kā ilgtspējīgas attīstības aģentiem, jo īpaši vairojot sabiedrības noturību, un tie ir vieni no svarīgākajiem iekļaujošas demokrātiskās pārvaldības dalībniekiem; tā kā šie aizstāvji cenšas nodrošināt ne tikai savu tautu tiesību ievērošanu, bet arī visas cilvēces vides ilgtspējību un dabas mantojuma saglabāšanu; tā kā pirmiedzīvotāju tiesību aizstāvji un aktīvisti strādā pie tā, lai nodrošinātu iespējas viņu kopienām piedalīties politiskajos procesos, sociālajā integrācijā un ekonomiskajā iespēcinātībā, un demokrātiskā un miermīlīgā veidā paust savu viedokli valstīs, kurās tie attiecīgi dzīvo, kā arī starptautiskajai sabiedrībai;

| AC. | tā kā pēdējos gados satraucoši palielinājies cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu, kas ir vieni no galvenajiem ilgtspējīgas izaugsmes veicinātājiem, slepkavību, pret viņiem vērstu uzbrukumu un citu veidu vardarbības gadījumu skaits saistībā ar pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību, vides tiesību un tiesību uz zemi aizsardzību; tā kā saskaņā ar Front Line Defenders datiem no 2017. gadā visā pasaulē, iespējams, noslepkavotiem 312 cilvēktiesību aizstāvjiem, 67 % cīnījās par pirmiedzīvotāju tiesībām uz zemi un aizstāvēja vides tiesības no ieguves projektiem; tā kā pirmiedzīvotāju tiesību aizstāvju gadījumā nereti vērojama pret viņiem vērsto uzbrukumu veicēju sistēmiska nesodāmība; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pēdējos gados satraucoši palielinājies cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu, kas ir vieni no galvenajiem ilgtspējīgas izaugsmes veicinātājiem, slepkavību, pret viņiem vērstu uzbrukumu un citu veidu vardarbības gadījumu skaits saistībā ar pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību, vides tiesību un tiesību uz zemi aizsardzību; tā kā saskaņā ar Front Line Defenders datiem no 2017. gadā visā pasaulē, iespējams, noslepkavotiem 312 cilvēktiesību aizstāvjiem, 67 % cīnījās par pirmiedzīvotāju tiesībām uz zemi un aizstāvēja vides tiesības no ieguves projektiem; tā kā pirmiedzīvotāju tiesību aizstāvju gadījumā nereti vērojama pret viņiem vērsto uzbrukumu veicēju sistēmiska nesodāmība;

| AD. | tā kā, kaut gan cilvēktiesību aizstāvēm, kuras ir pirmiedzīvotājas sievietes, ir svarīga nozīme pirmiedzīvotāju kopienu sieviešu aizstāvībā, par viņu darbību ir paredzēts kriminālsods un viņas ir saskārušās ar dažādiem vardarbības veidiem, tostarp iebiedēšanu, izvarošanu un nogalināšanu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā, kaut gan cilvēktiesību aizstāvēm, kuras ir pirmiedzīvotājas sievietes, ir svarīga nozīme pirmiedzīvotāju kopienu sieviešu aizstāvībā, par viņu darbību ir paredzēts kriminālsods un viņas ir saskārušās ar dažādiem vardarbības veidiem, tostarp iebiedēšanu, izvarošanu un nogalināšanu;

| AE. | tā kā juridiski nesaistošu uzņēmumu sociālās atbildības un brīvprātīga regulējuma mehānismu īstenošana ir jāuzlabo, lai aizsargātu pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas no viņu cilvēktiesību pārkāpumiem, novērstu zemes sagrābšanu un nodrošinātu efektīvu uzņēmumu saukšanu pie atbildības; tā kā kontroles un saukšanas pie atbildības mehānismu trūkums ir būtisks šķērslis efektīvu un atbilstošu tiesībaizsardzības līdzekļu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

AE.

tā kā juridiski nesaistošu uzņēmumu sociālās atbildības un brīvprātīga regulējuma mehānismu īstenošana ir jāuzlabo, lai aizsargātu pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas no viņu cilvēktiesību pārkāpumiem, novērstu zemes sagrābšanu un nodrošinātu efektīvu uzņēmumu saukšanu pie atbildības; tā kā kontroles un saukšanas pie atbildības mehānismu trūkums ir būtisks šķērslis efektīvu un atbilstošu tiesībaizsardzības līdzekļu nodrošināšanai;

| AF. | tā kā daži ES reģistrēti ieguldītāji un uzņēmumi ir cita starpā iesaistīti simtiem zemes iegādes darbībās Āfrikā, Āzijā un Latīņamerikā, kas atsevišķos gadījumos ir izraisījis pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību pārkāpumus; tā kā ES esošie dalībnieki var daudzos veidos tikt iesaistīti cilvēktiesību pārkāpumos saistībā ar zemes piesavināšanos, piemēram, iesaistot ES reģistrētus privātos un finanšu uzņēmumus, kuri tieši vai netieši finansē zemes piesavināšanos, vai publiskā un privātā sektora partnerības; tā kā bieži vien tiem ir dažādu ārvalstu piederība un tādēļ var būt grūti izsekot viņu izcelsmei tieši izcelsmes valstīs; tā kā, pat ja ir iespējams izsekot šai izcelsmei, joprojām pastāv būtiski juridiski un praktiski šķēršļi, kas traucē piekļūt tiesai un saukt vainīgos pie atbildības ES un tās dalībvalstu tiesu iestādēs, cita starpā arī tādēļ, ka ar nekustamo īpašumu (tostarp zemi un dabas resursiem) saistītajās lietās pastāv būtiski ar jurisdikciju saistīti ierobežojumi, ir būtiski ierobežota pieejamo tiesiskās aizsardzības līdzekļu vērtība un juridiskās palīdzības pieejamība, kā arī tādēļ, ka var būt grūti pierādīt mātesuzņēmuma atbildību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā daži ES reģistrēti ieguldītāji un uzņēmumi ir cita starpā iesaistīti simtiem zemes iegādes darbībās Āfrikā, Āzijā un Latīņamerikā, kas atsevišķos gadījumos ir izraisījis pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesību pārkāpumus; tā kā ES esošie dalībnieki var daudzos veidos tikt iesaistīti cilvēktiesību pārkāpumos saistībā ar zemes piesavināšanos, piemēram, iesaistot ES reģistrētus privātos un finanšu uzņēmumus, kuri tieši vai netieši finansē zemes piesavināšanos, vai publiskā un privātā sektora partnerības; tā kā bieži vien tiem ir dažādu ārvalstu piederība un tādēļ var būt grūti izsekot viņu izcelsmei tieši izcelsmes valstīs; tā kā, pat ja ir iespējams izsekot šai izcelsmei, joprojām pastāv būtiski juridiski un praktiski šķēršļi, kas traucē piekļūt tiesai un saukt vainīgos pie atbildības ES un tās dalībvalstu tiesu iestādēs, cita starpā arī tādēļ, ka ar nekustamo īpašumu (tostarp zemi un dabas resursiem) saistītajās lietās pastāv būtiski ar jurisdikciju saistīti ierobežojumi, ir būtiski ierobežota pieejamo tiesiskās aizsardzības līdzekļu vērtība un juridiskās palīdzības pieejamība, kā arī tādēļ, ka var būt grūti pierādīt mātesuzņēmuma atbildību;

| AG. | tā kā lielākā daļa zemju jaunattīstības valstīs ir apdzīvotas, tādējādi pakļaujot investīcijas un uzņēmumu reputāciju ar zemes lietošanas tiesībām saistītam riskam un ievērojami sadārdzinot to darbības izmaksas gadījumos, kad zemes pārņemšana notiek konflikta apstākļos, iepriekš nesaņemot pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu piekrišanu un nerespektējot viņu tiesības; |
| --- | --- |

AG.

tā kā lielākā daļa zemju jaunattīstības valstīs ir apdzīvotas, tādējādi pakļaujot investīcijas un uzņēmumu reputāciju ar zemes lietošanas tiesībām saistītam riskam un ievērojami sadārdzinot to darbības izmaksas gadījumos, kad zemes pārņemšana notiek konflikta apstākļos, iepriekš nesaņemot pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu piekrišanu un nerespektējot viņu tiesības;

| AH. | tā kā ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos Michael Frost uzsvēra, ka īpaši problemātisks reģions ir Latīņamerika, kur “valdība un korporatīvie dalībnieki ir iesaistīti vides cilvēktiesību aizstāvju slepkavības gadījumos”; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos Michael Frost uzsvēra, ka īpaši problemātisks reģions ir Latīņamerika, kur “valdība un korporatīvie dalībnieki ir iesaistīti vides cilvēktiesību aizstāvju slepkavības gadījumos”;

| AI. | tā kā pienākums aizsargāt un nodrošināt piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju attiecas gan uz pārrobežu darbībām, gan vietējiem pasākumiem ar ekstrateritoriālu ietekmi; tā kā ir būtiski jāpalielina ES un tās dalībvalstu apņemšanās īstenot to ekstrateritoriālās saistības; |
| --- | --- |

AI.

tā kā pienākums aizsargāt un nodrošināt piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju attiecas gan uz pārrobežu darbībām, gan vietējiem pasākumiem ar ekstrateritoriālu ietekmi; tā kā ir būtiski jāpalielina ES un tās dalībvalstu apņemšanās īstenot to ekstrateritoriālās saistības;

| AJ. | tā kā ES sniedz atbalstu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai visā pasaulē, izmantojot EIDHR, kas papildina citus tās ārējās palīdzības instrumentus un galvenokārt tiek īstenots ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju starpniecību; tā kā ES ar tās mehānisma protectdefenders.eu palīdzību ātri sniedz atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem, palīdz tiem nodrošināt viņu akūtākās vajadzības un stiprina viņu spēju izpildīt vidējā un ilgtermiņā veicamos uzdevumus; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ES sniedz atbalstu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai visā pasaulē, izmantojot EIDHR, kas papildina citus tās ārējās palīdzības instrumentus un galvenokārt tiek īstenots ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju starpniecību; tā kā ES ar tās mehānisma protectdefenders.eu palīdzību ātri sniedz atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem, palīdz tiem nodrošināt viņu akūtākās vajadzības un stiprina viņu spēju izpildīt vidējā un ilgtermiņā veicamos uzdevumus;

| AK. | tā kā starptautiskajām finanšu iestādēm ir jāuzņemas centrālā loma, lai nodrošinātu, ka to finansētie projekti nav saistīti ar pirmiedzīvotāju cilvēktiesību un vides tiesību pārkāpumiem vai neveicina tos; tā kā daudznacionālajiem uzņēmumiem ir jāuzņemas atbildība par to, lai nodrošinātu, ka to darbība un/vai piegādes ķēdes nav saistītas ar cilvēktiesību un vides tiesību un jo īpaši ar pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

AK.

tā kā starptautiskajām finanšu iestādēm ir jāuzņemas centrālā loma, lai nodrošinātu, ka to finansētie projekti nav saistīti ar pirmiedzīvotāju cilvēktiesību un vides tiesību pārkāpumiem vai neveicina tos; tā kā daudznacionālajiem uzņēmumiem ir jāuzņemas atbildība par to, lai nodrošinātu, ka to darbība un/vai piegādes ķēdes nav saistītas ar cilvēktiesību un vides tiesību un jo īpaši ar pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem;

| AL. | tā kā ES ir lielākā attīstības palīdzības nodrošinātāja pasaulē, un liela daļa šīs palīdzības tiek sniegta Āfrikai; tā kā Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) un Komisijai ir jāveic visaptverošas pārbaudes par trešo valstu saņēmēju izlietotajiem finanšu līdzekļiem, izvirzot cilvēktiesību ievērošanu par vienu no tās atbalsta piešķiršanas politikas galvenajiem priekšnoteikumiem; |
| --- | --- |

AL.

tā kā ES ir lielākā attīstības palīdzības nodrošinātāja pasaulē, un liela daļa šīs palīdzības tiek sniegta Āfrikai; tā kā Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) un Komisijai ir jāveic visaptverošas pārbaudes par trešo valstu saņēmēju izlietotajiem finanšu līdzekļiem, izvirzot cilvēktiesību ievērošanu par vienu no tās atbalsta piešķiršanas politikas galvenajiem priekšnoteikumiem;

| AM. | tā kā pirmiedzīvotāji Eiropā joprojām cieš no marginalizācijas, diskriminācijas un sociālās atstumtības, kas ir jāapkaro un jālabo, izmantojot tiesībās balstītu pieeju, |
| --- | --- |

AM.

tā kā pirmiedzīvotāji Eiropā joprojām cieš no marginalizācijas, diskriminācijas un sociālās atstumtības, kas ir jāapkaro un jālabo, izmantojot tiesībās balstītu pieeju,

| 1. | prasa ES, dalībvalstīm un to starptautiskās sabiedrības partneriem pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, lai pilnībā atzītu, aizsargātu un veicinātu pirmiedzīvotāju tautu tiesības, tostarp tiesības uz savu zemi, teritorijām un resursiem; atzinīgi vērtē darbu, ko pilsoniskā sabiedrība un NVO veic saistībā ar šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa ES nodrošināt, lai visos tās attīstības, ieguldījumu un tirdzniecības politikas virzienos tiktu ievērotas pirmiedzīvotāju cilvēktiesības, kā tas paredzēts cilvēktiesību līgumos un konvencijās un juridiskajos instrumentos, kuros ir īpaši apskatītas pirmiedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa visām valstīm, tostarp ES un tās dalībvalstīm, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi izpildītu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvencijā Nr. 169 par pirmiedzīvotājiem un cilšu tautām paredzētos noteikumus (20), un atgādina, ka visām to ratificējušajām valstīm ir pienākums izstrādāt koordinētu un sistemātisku rīcības plānu pirmiedzīvotāju tautu tiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina visas valstis, kuras vēl nav ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, un jo īpaši ES dalībvalstis, to darīt; pauž nožēlu par to, ka tikai dažas dalībvalstis līdz šim ir ratificējušas minēto konvenciju; aicina ES pielikt visas pūles, lai savos politiskajos un cilvēktiesību dialogos ar trešām valstīm veicinātu SDO Konvencijas Nr. 169, ANO Konvencijas par bērna tiesībām un ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām ratifikāciju un to fakultatīvo protokolu ieviešanu, un ievērot ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP); |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka ir veikti pasākumi, lai atzītu pirmiedzīvotāju tiesības, un ka arvien vairāk palielinās pilsoniskās sabiedrības informētība par viņu stāvokli; atzinīgi vērtē ES ieguldījumu šajā jomā; tomēr brīdina, ka šis jautājums joprojām tiek minimāli izskatīts ES politikā, cita starpā risinot sarunas par tirdzniecības un sadarbības nolīgumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa ES un tās dalībvalstīm radīt apstākļus UNDRIP izvirzīto mērķu izpildei un mudināt starptautiskos partnerus pilnībā ieviest un īstenot šo deklarāciju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vērš uzmanību uz to, ka diasporas kalpo kā saikne ar pirmiedzīvotājiem un kā līdzeklis zināšanu nodošanai šiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

7.

Pirmiedzīvotāju cilvēktiesības

| 8. | prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt Deklarāciju par zemnieku un citu lauku rajonos strādājošo personu tiesībām, par kuru 2018. gadā notiks balsojums ANO Cilvēktiesību padomē, kā arī balsot par to; ar interesi konstatē, ka ANO komisijas par sieviešu stāvokli 2018. gada sanāksmē galvenā uzmanība pievērsta sievietēm lauku apgabalos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, juridiski atzīt un pieņemt pirmiedzīvotāju teritoriālo autonomiju un pašnoteikšanos, kas ietver viņu tiesības turēt īpašumā, izmantot, attīstīt un kontrolēt savas zemes platības, teritorijas, ūdeņus un piekrastes teritorijas, kā arī citus resursus, kas ir to valdījumā viņu vēsturiski izveidojušos īpašumtiesību vai citas viņu tradicionālās nodarbošanās vai lietojuma dēļ, kā arī kas ir kā citādi nonākuši to īpašumā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, pieņemt stratēģijas konflikta zonu atveseļošanai vai piedalīties šādās stratēģijās, lai sekmētu un aizsargātu pirmiedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ņem vērā ANO 2010. gadā publicētā pētījuma satraucošos secinājumus, kas liecina par to, ka vardarbības un izvarošanas līmenis, ar kuru saskaras pirmiedzīvotāju kopienas sievietes, ir daudz augstāks nekā sievietēm citur pasaulē; tādēļ prasa dalībvalstīm un ES skaidri nosodīt vardarbības, ieskaitot seksuālās vardarbības, izmantošanu pret pirmiedzīvotāju sievietēm; uzskata, ka jāveltī īpaša uzmanība sievietēm un meitenēm, kuras ir cietušas no vardarbības, nodrošinot, ka viņām ir pieejams neatliekamais medicīniskais un psiholoģiskais atbalsts; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina atsaukt privātos drošības un militāros spēkus, kas ir izvērsti pirmiedzīvotāju tautu teritorijās, pārkāpjot viņu tiesības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina visas valstis nodrošināt, ka pirmiedzīvotājiem, īpaši sievietēm, ir piekļuve tiesiskajiem mehānismiem gadījumos, kad uzņēmumi pārkāpj viņu tiesības, un ka netiek legalizēti tādi privāti tiesiskās aizsardzības līdzekļu veidi, kas nenodrošina efektīvu piekļuvi tiesiskumam; aicina visas valstis savā tiesu sistēmā pieņemt darbā vairāk sieviešu, lai izbeigtu patriarhālo sistēmu, kas parasti valda šajās struktūrās; uzsver nepieciešamību ieviest vajadzīgos mehānismus, lai nodrošinātu, ka pirmiedzīvotāju sievietes netiek diskriminētas, tostarp nodrošinot pienācīgus mutiskās tulkošanas pakalpojumus un juridisko palīdzību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropadome padarīja pirmiedzīvotāju tiesības par prioritāti, kā izklāstīts Padomes 2017. gada maija secinājumos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina partnervalstis nodrošināt, ka pirmiedzīvotājiem ir vispārēja piekļuve savas valsts iedzīvotāju reģistriem, kas ir pirmais solis, lai atzītu viņu individuālās un kolektīvās tiesības; prasa ES atbalstīt partnervalstis, izveidojot civilstāvokļa aktu reģistrācijas iestādes un tās pienācīgi pārvaldot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar bažām norāda, ka cilvēktiesību pārkāpumu risks, kas saistīts ar ieguves rūpniecību un naftas un gāzes ieguvi, nesamērīgi skar pirmiedzīvotājus; aicina jaunattīstības valstis īstenot obligātus ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumus pirms jebkādam jaunām darbībām šajās nozarēs, kā arī atklāt gūto informāciju; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka tiesību aktos, kas reglamentē koncesiju piešķiršanu, iekļauj noteikumus par brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas principu; iesaka paplašināt Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas standartus, lai iekļautu vietējo un pirmiedzīvotāju kopienu cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina visas valstis, jo īpaši ES un dalībvalstis, iesaistīt pirmiedzīvotājus un lauku kopienas lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz stratēģijām cīņai pret klimata pārmaiņām, kurām vajadzētu arī risināt jautājumus saistībā ar klimata pārmaiņu radītu neatgriezenisku kaitējumu, kura dēļ šie iedzīvotāji varētu būt spiesti migrēt un tādējādi ciest no divkāršas diskriminācijas, proti, kā vides apstākļu dēļ pārvietotie iedzīvotāji un kā pirmiedzīvotāji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, atzīt to, cik svarīgi ir apspriesties ar pirmiedzīvotājiem visās diskusijās par jautājumiem, kas varētu viņus ietekmēt, tādējādi nodrošinot viņu tiesības uz brīvu, iepriekšēju un informētu apspriešanos; šajā sakarībā prasa ES līmenī ieviest mehānismus apspriedēm ar pirmiedzīvotājiem un viņu līdzdalībai, paredzot pilnvarojumu iesaistīties politiskajā dialogā un uzraudzīt ES politikas, saistību un rīcības plānu īstenošanu attiecībā uz pirmiedzīvotāju tautām; aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, radīt apstākļus, lai nodrošinātu pirmiedzīvotāju tautu pārstāvju un vadītāju efektīvu pārstāvību pilsoniskajā sabiedrībā un publiskajā telpā un viņu pamanāmāku dalību politiskajā sistēmā un lēmumu pieņemšanas procesos tiem būtiskos jautājumos, tostarp konstitucionālo reformu jautājumos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, pieņemt un īstenot 2014. gada ANO Pasaules konferences par pirmiedzīvotājiem noslēguma dokumenta ieteikumus, kā arī ANO Pastāvīgā pirmiedzīvotāju lietu foruma un ANO īpašā referenta jautājumos par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām sniegtos ieteikumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka ANO Ģenerālā asambleja rezolūcijā par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām 2019. gadu pasludināja par Starptautisko pirmiedzīvotāju valodu gadu; uzsver, ka kultūra ir viens no attīstības faktoriem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, sekmēt 2019. gada kā Starptautiskā pirmiedzīvotāju valodu gada ieviešanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina ES un tās dalībvalstis turpināt darbu, lai nodrošinātu pirmiedzīvotāju, vides, intelektuālā īpašuma un zemes tiesību aizstāvju fizisko neaizskaramību un juridiskās palīdzības pieejamību viņiem, jo īpaši nostiprinot EIDHR un dažādus citus esošos instrumentus un mehānismus, piemēram, protectdefendeurs.eu, lai aizsargātu cilvēktiesību un vides aktīvistus, īpaši pievēršoties sieviešu cilvēktiesību aizstāvjiem un palielinot dalību starptautisku organizāciju, piemēram, ANO, ierosinātajās iniciatīvās; prasa, lai ES uzdotu savām delegācijām uzraudzīt un atbalstīt tiesību aizstāvjus, jo īpaši ņemot vērā sieviešu, bērnu un cilvēku ar invaliditāti aizsardzību, un sistemātiski un enerģiski ziņot par cilvēktiesību pārkāpumiem; aicina EĀDD iesaistīties rīcības plānā cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai Latīņamerikā, ko ir izstrādājusi Amerikas Cilvēktiesību komisija (IACHR) un ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR); |
| --- | --- |

22.

| 23. | nosoda pastāvīgo kriminālatbildības noteikšanu pirmiedzīvotāju tautu tiesību aizstāvjiem un tiesību uz zemi aizstāvjiem pasaulē; aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, nepieļaut nesodāmību par noziedzīgiem nodarījumiem pret pirmiedzīvotāju tautu cilvēktiesību aizstāvjiem, pienācīgi tos izmeklējot un saucot pie atbildības par šādiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, nodrošināt, ka to politikas stratēģijas pilnībā ievēro pirmiedzīvotāju un lauku kopienu iedzīvotāju tiesības, lai vienmēr tiktu nodrošināta atbilstība šīm tiesībām — gan izveidojot vai paplašinot aizsargājamās teritorijas, gan attiecībā uz iepriekšējām aizsargājamajām teritorijām, kuru izveidošanas dēļ pirmiedzīvotāji un lauku kopienas jau iepriekš ir tikušas izliktas no mājām, atstumtas vai kuru tiesības kā citādi ir nesamērīgi tikušas ierobežotas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atbalsta pirmiedzīvotāju tautu prasības par starptautisku repatriāciju un tāda starptautiska mehānisma ieviešanu, kas paredzēts cīņai pret pirmiedzīvotājiem nelikumīgi atņemtu kultūras priekšmetu tirdzniecību; aicina Komisiju atbalstīt minētos centienus, tostarp nodrošinot saistībā ar EIDHR tam paredzēto finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka starptautiskajai kopienai, tostarp ES un dalībvalstīm, ir jāpauž stingra apņemšanās iesaistīt pirmiedzīvotājus ar invaliditāti, jo īpaši bērnus, visās politikas jomās, lai veicinātu pirmiedzīvotāju ar invaliditāti tiesības un vajadzības starptautiskajā tiesiskajā regulējumā, un nodrošināt, ka tiek saņemta cilvēku ar invaliditāti, jo īpaši bērnu, brīva, iepriekšēja un apzināta piekrišana; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju sākt ES rīcības plānu par atbildīgu uzņēmējdarbību, lai pievērstos ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām īstenošanai, cita starpā attiecībā uz uzticamības pārbaudēm un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; aicina Komisiju pilnvarot ES Pamattiesību aģentūru (FRA) apkopot informāciju par dalībvalstu tiesas un ārpustiesas mehānismiem, kas saistīti ar piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem personām, kuras ir cietušas no uzņēmējdarbības pārkāpumiem, tostarp pirmiedzīvotājiem; uzskata, ka ES partneriem privātajā un publiskajā sektorā būtu jāsniedz pilnīga un pieejama informācija par to, kā viņi ievēro brīvu, iepriekšēju un apzinātu pirmiedzīvotāju piekrišanu; |
| --- | --- |

27.

Zemes piesavināšanās

| 28. | atzinīgi vērtē Starptautiskās Krimināltiesas 2016. gada paziņojumu, ka zemes piesavināšanās un vides izpostīšana izraisa daudzus cilvēktiesību pārkāpumus un saistībā ar to turpmāk varēs izvirzīt apsūdzību par noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

28.

| 29. | joprojām pauž bažas par zemes piesavināšanos uzņēmumu, ārvalstu investoru, valstu un starptautisko valsts dalībnieku, amatpersonu un iestāžu koruptīvo darbību rezultātā; prasa ES un tās dalībvalstīm savās cilvēktiesību programmās pievērst lielāku uzmanību zemes piesavināšanās jautājuma risināšanai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prasa ES un tās dalībvalstīm mudināt partnervalstis, kuras ir iesaistītas ar zemes tiesībām saistītā pēckonflikta miera atjaunošanas procesā, izstrādāt pasākumus, kas pārvietotajiem pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām ļautu atgriezties viņu vēsturiskajā teritorijā, kas ir būtiski svarīgi ilgtspējīga miera un sociālās stabilitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nožēlu, ka daudzās valstīs, kuras skar zemes piesavināšanās, efektīva tiesu iestāžu un tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamība pirmiedzīvotājiem un ganību lopkopjiem ir ierobežota, jo pārvaldība ir vāja un viņu zemes tiesības bieži netiek oficiāli atzītas saskaņā ar vietējo vai valsts tiesisko regulējumu; atzīmē, ka, piemēram, tiesības izmantot ganības un kopējās ganību platības pieder pie tradicionālajām zemes lietošanas tiesībām, kuras balstās uz paražu tiesībām, nevis uz iegūtajām īpašumtiesībām; mudina partnervalstis atzīt un aizsargāt ganību lopkopju un pirmiedzīvotāju tiesības, īpaši tiesības uz tradicionālajām īpašumtiesībām un kontroli pār savu zemi un dabas resursiem, kā noteikts UNDRIP un SDO Konvencijā Nr. 169, piemēram, sekmējot zemes izmantošanas kolektīvu reģistrēšanu un ieviešot politikas virzienus, kuru mērķis ir nodrošināt taisnīgāku piekļuvi zemei; prasa ES un tās dalībvalstīm sniegt aktīvu atbalstu partnervalstīm šo mērķu sasniegšanā un brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas principa piemērošanā liela mēroga zemes iegādē, kā noteikts Brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnēs par atbildīgu zemes, zivju akvatorijas un mežu īpašumtiesību pārvaldību un saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā; turklāt prasa ES atbalstīt partnervalstis to zemes īpašumtiesību tiesību aktu uzlabošanā, atzīstot vispārējās sieviešu tiesības uz piekļuvi zemei kā pilntiesīgām īpašniecēm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES stiprināt ES Zemes politikas vadlīnijas un cilvēktiesību aizsardzību starptautiskajos nolīgumos un līgumos, kā arī propagandēt vērtības saistībā ar sieviešu un meiteņu aizsardzību, īpaši attiecībā uz lauku rajonu sievietēm un meitenēm, kuras parasti ir neaizsargātākas, saskaroties ar izmaiņām zemes jomā, un kurām ir mazāka piekļuve zemei un mazākas tiesības uz to; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina visas valstis ieguldīt pētniecībā, lai mazinātu zināšanu trūkumu par zemes piesavināšanās ietekmi uz sievietēm un sagatavotu dziļāku šīs parādības ietekmes uz dzimumiem analīzi, kuras rezultātā varētu sagatavot izpildāmus norādījumus zemes darījumu pārvaldībai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina ES un visas tās dalībvalstis pieprasīt informācijas atklāšanu par zemes iegādēm, kurās iesaistīti ES reģistrēti uzņēmumi un dalībnieki, vai par ES finansētajiem attīstības projektiem, lai palielinātu šo iegāžu pārredzamību un pārskatatbildību; prasa ES uzraudzīt pirmiedzīvotāju brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu, lai palielinātu turpmāko iegāžu pārredzamību un pārskatatbildību, apmācot un palielinot spējas ES delegācijām un vēstniecībām sadarbībā ar attiecīgajām NVO veikt šādu uzdevumu; prasa ES ievērot īpašu modrību attiecībā uz starptautisko un Eiropas finanšu iestāžu atbalstītiem projektiem un nodrošināt, ka šis finansējums nav saistīts ar pirmiedzīvotāju tautu cilvēktiesību un vides tiesību pārkāpumiem un neveicina tos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina visas valstis nodrošināt piemērotus noteikumus, kas kopienu vadītājiem liktu uzņemties atbildību par saviem lēmumiem un rīcību attiecībā uz zemes pārvaldību, kas saistīta ar publisko, valsts un kopienas zemi, un mudina īstenot izmaiņas juridiskajā un ierastajā praksē, kas diskriminē sievietes saistībā ar zemes īpašumtiesībām un mantojuma tiesībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina visas valstis, jo īpaši ES un tās dalībvalstis, pieņemt un atbalstīt to, ka tiek īstenotas Brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbildīgu zemes, zivju akvatorijas un mežu īpašumtiesību pārvaldību, un parakstīt mežu tiesībaizsardzības, pārvaldības un BPN ar pēc iespējas lielāku attiecīgo valstu skaitu; aicina Komisiju nodrošināt, ka regula par kokmateriālu tirdzniecību (21) tiek konsekventi ievērota un īstenota, un piemērot sankcijas dalībvalstīm, kuras šo regulu neievēro, lai tādējādi cīnītos pret atmežošanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, ļaut pirmiedzīvotāju kopienai censties panākt ekonomisko izaugsmi saskaņā ar vides aizsardzības politiku; mudina ES un tās dalībvalstis veicināt un atbalstīt pirmiedzīvotāju organizācijas, kurām ir sociālās attīstības programma, kas paredz izstrādāt un attīstīt tiesisko un institucionālo satvaru pirmiedzīvotāju teritoriju demarkācijas un apraksta nodrošināšanai; uzsver, ka pirmiedzīvotāju teritoriju atzīšana un formalizēšana un tiesību piešķiršana pirmiedzīvotāju tautu iestādēm un kopienu locekļiem nodrošinātu ilgtspējību un sociālo pārskatatbildību un sekmētu zemes īpašumtiesību strīdu un konfliktu noregulēšanu attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina visas valstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valsts iestādes atturas no publiskiem paziņojumiem vai deklarācijām, kas stigmatizē un apdraud pirmiedzīvotāju sieviešu leģitīmo ietekmi, aizsargājot savu teritoriju no zemes piesavināšanās un resursu ieguves, un mudina publiski atzīt šo sieviešu svarīgo lomu demokrātiskā sabiedrībā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina visas valstis respektēt, aizsargāt un nodrošināt mazo lauksaimnieku zemes īpašumtiesības un indivīdu tiesības uz citiem resursiem, piemēram, ūdeni, mežiem, lauksaimniecības dzīvniekiem un zvejas resursiem; atzīst, ka diskriminējoša zemes atsavināšana un piespiedu izlikšana, kas negatīvi ietekmē iedzīvotāju kopienas jaunattīstības valstīs, var radīt būtiskas sekas viņu dzīvesveidam un apdraudēt viņu pamata cilvēktiesības, piemēram, tiesības uz dzīvību, pārtiku, mājokli, veselības aprūpi un īpašumu; |
| --- | --- |

39.

Uzņēmējdarbība un cilvēktiesības

| 40. | prasa ES nodrošināt, ka ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām tiek pilnībā integrēti dalībvalstu valsts programmās un iekļauti ar Eiropu saistītu transnacionālo uzņēmumu un citu uzņēmumu praksē un darbībā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina Savienību arī turpmāk nodrošināt atbalstu ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un sekmēt pareizu to piemērošanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prasa ES iesaistīties konstruktīvās sarunās attiecībā uz ANO līgumu par transnacionāliem uzņēmumiem, kas garantētu pirmiedzīvotāju, īpaši sieviešu un meiteņu, cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | iesaka ES izstrādāt Eiropas reģionālo rīcības plānu par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, kura pamatā ir principi, kas ietverti UNDRIP, un aicina izstrādāt valsts rīcības plānus, kas vērsti uz šī jautājuma risināšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāprasa no daudznacionālajām korporācijām un starptautiskajām finanšu iestādēm atbildība par sekām, ko tās rada pirmiedzīvotāju kopienu cilvēktiesībām un vides tiesībām; prasa ES nodrošināt, ka par visiem Eiropas uzņēmumu īstenotajiem pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem tiek veikta pienācīga izmeklēšana un pret tiem tiek vērstas sankcijas, izmantojot atbilstīgus mehānismus, un mudina ES pārtraukt jebkāda veida institucionāla vai finansiāla atbalsta sniegšanu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prasa ES izveidot sūdzību mehānismu saskaņā ar Komisijas 2013. gada 11. jūnija Ieteikumu 2013/396/ES (22), ar kuru pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas var iesniegt sūdzības par viņu tiesību pārkāpumiem ES uzņēmumu saimnieciskās darbības rezultātā, neatkarīgi no valsts, kurā pārkāpumi ir notikuši, lai nodrošinātu, ka cietušajiem ir efektīva piekļuve tiesu sistēmai, kā arī tehniskajai un juridiskajai palīdzībai; mudina visas valstis, tostarp dalībvalstis un ES, iesaistīties sarunās par juridiski saistoša starptautiska cilvēktiesību instrumenta pieņemšanu attiecībā uz transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem, lai panāktu cilvēktiesību ievērošanu, aktīvi iesaistoties ANO līmenī izveidotajā atvērtajā starpvaldību darba grupā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prasa Savienībai un tās dalībvalstīm nodrošināt piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem personām, kuras ir cietušas no cilvēktiesību ļaunprātīgas izmantošanas un pārkāpumiem Savienības uzņēmumu saimnieciskās darbības rezultātā, likvidējot visus praktiskos un tiesiskos šķēršļus, lai pienākumu sadale nekavētu pārskatatbildības nodrošināšanu un neliegtu piekļuvi tiesai valstī, kurā pārkāpums ir izdarīts; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina par uzņēmumu pienākumu nodrošināt pirmiedzīvotāju tiesības uz brīvu, iepriekšēju un apzinātu apspriešanos, ja to teritorijā ir paredzēts īstenot projektus, veikt atsevišķus darbus vai pasākumus, un iekļaut savā politikā un turpmāk piemērot prasību par uzņēmumu sociālo atbildību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prasa ES pildīt tās ekstrateritoriālos pienākumus, kas saistīti ar cilvēktiesībām; prasa ES izstrādāt skaidrus rīcības kodeksa noteikumus un tiesisko regulējumu tās jurisdikcijā ietilpstošo uzņēmumu un investoru ekstrateritoriālās darbības veikšanai, lai nodrošinātu, ka tie ievēro pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības un ka no tiem var prasīt pienācīgu atbildību un piemērot sankcijas gadījumos, kad to darbības rezultātā tiek pārkāptas minētās tiesības; mudina Komisiju apsvērt efektīvus mehānismus par pienākumu uzņēmumiem veikt uzticamības pārbaudes, lai nodrošinātu, ka to importētās preces nav saistītas ar zemes piesavināšanos un smagiem pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem; mudina EĀDD izstrādāt operatīvus instrumentus, lai sniegtu norādījumus ES delegāciju personālam; |
| --- | --- |

48.

Ilgtspējīga un ekonomiska attīstība pirmiedzīvotāju labā

| 49. | aicina ES un tās dalībvalstis integrēt jautājumu par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un zemes piesavināšanos ES Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanas procesā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver pirmiedzīvotāju būtisko nozīmi vides aizsardzībā, ko nodrošina viņu dzīvesveids un attīstības modeļi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina ES mudināt savas partnervalstis, īstenojot attīstības sadarbību ar trešām valstīm, īpašu uzmanību pievērst pirmiedzīvotāju situācijai, tostarp izstrādājot iekļaujošu sociālo politiku tradicionālajās teritorijās vai pilsētvidē, un, īstenojot nabadzības mazināšanas pasākumus, mazināt ietekmi, ko rada sakņu zaudēšana un neatbilstība starp pilsētvidi un viņu tradicionālajām spējām un kultūras iezīmēm; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka klimata pārmaiņas tieši ietekmē pirmiedzīvotājas sievietes, liekot atteikties no tradicionālajām paražām vai piekrist pārcelties, kas savukārt pakļauj viņas vardarbības, ļaunprātīgas izturēšanās un izmantošanas riskam; aicina visas valstis, tostarp ES un dalībvalstis, iesaistīt pirmiedzīvotājus, un īpaši pirmiedzīvotāju sievietes un lauku kopienas, savās klimata pārmaiņu stratēģijās un efektīvu stratēģiju izstrādē par pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, ņemot vērā dzimumu aspektus; prasa pievērst nopietnu uzmanību klimata izraisītai pārvietošanai; aicina stiprināt starptautisko sadarbību, lai nodrošinātu klimatnoturību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, cik svarīgi pirmiedzīvotāju tautām ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), īpaši 2. IAM (bada izskaušana), 4.5. IAM (izglītības pieejamība) un 5. IAM (dzimumu līdztiesība); atgādina, ka pirmiedzīvotāji visā pasaulē nesamērīgi cieš no cilvēktiesību pārkāpumiem, kriminālnoziegumiem, rasisma, vardarbības, dabas resursu izmantošanas, veselības problēmām un augsta nabadzības līmeņa, un ka viņi veido 15 % no tiem, kas dzīvo nabadzībā, kaut gan pirmiedzīvotāji ir tikai 5 % no pasaules iedzīvotāju kopskaita; uzsver, ka pilnīga un rūpīga aizsardzība ir jāpiešķir vietējiem līderiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri iebilst pret netaisnību; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atgādina, ka Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam ir ņemtas vērā šīs pirmiedzīvotāju attīstības problēmas, un uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni tās īstenošanai; uzsver, ka nepieciešams stiprināt Pirmiedzīvotāju pamatgrupu ilgtspējīgai attīstībai (Indigenous Peoples Major Group for Sustainable Development (IPMG)) kā pasaules mēroga koordinācijas un saskaņotu centienu mehānismu pirmiedzīvotāju tiesību un attīstības sekmēšanai; aicina Komisiju labāk koordinēt centienus ar IPMG un iekļaut tajā vairāku ieinteresēto pušu platformu IAM īstenošanai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka 80 % no visas pasaules mežu teritorijām veido tradicionālās zemes un pirmiedzīvotāju teritorijas; uzsver pirmiedzīvotāju būtisko nozīmi ilgtspējīgā dabas resursu pārvaldībā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; atgādina, ka ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pausts aicinājums tās dalībvalstīm cienīt pirmiedzīvotāju zināšanas un tiesības, garantējot REDD+ programmas īstenošanu; mudina partnervalstis pieņemt pasākumus, lai efektīvi iesaistītu pirmiedzīvotājus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanas pasākumos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzīmē, ka 200–500 miljoni cilvēku pasaulē nodarbojas ar ganību lopkopību un ka ganību lopkopībai ir galvenā nozīme iztikas stratēģijās, kas tiek izmantotas Austrumāfrikas tuksnešos un kalnainajos reģionos; uzsver nepieciešamību sekmēt ilgtspējīgu ganību lopkopību, lai sasniegtu IAM; mudina ES un tās dalībvalstis atbalstīt Āfrikas pārvaldības arhitektūru, īpaši Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību tiesu, lai īstenotu Āfrikas Savienības Politikas pamatnostādnes par ganību lopkopību Āfrikā un plašākā nozīmē — lai atzītu ganību lopkopju un pirmiedzīvotāju tiesības, kas saistītas ar senču zemju kopīgajām īpašumtiesībām, viņu tiesības brīvi rīkoties ar saviem dabas resursiem un tiesības uz kultūru un reliģiju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atgādina valdību tiesības sabiedrības interesēs izstrādāt noteikumus; tāpat atgādina, ka starptautiskajiem ieguldījumu nolīgumiem ir jāatbilst starptautiskajām cilvēktiesībām, tostarp noteikumiem par pirmiedzīvotājiem, un aicina panākt šajā jomā lielāku pārredzamību, īpaši, izveidojot atbilstošas apspriežu procedūras un mehānismus sadarbībā ar pirmiedzīvotājiem; aicina izveidot tādas finanšu iestādes, kas finansē ieguldījumus, ar kuriem tiek nostiprinātas cilvēktiesību garantijas, lai nepieļautu, ka zemes un resursu izmantošana jaunattīstības valstīs sekmētu jebkādus cilvēktiesību pārkāpumus vai aizskārumus, īpaši saistībā ar pirmiedzīvotājiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina visas valstis apņemties nodrošināt, ka pirmiedzīvotāju tautām ir faktiska piekļuve veselības aprūpei, izglītībai un ekonomiskām iespējām; mudina visas valstis veicināt starpkultūru valsts politiku un pirmiedzīvotāju valodu, vēstures un kultūras iekļaušanu savās skolu programmās vai piedāvāt papildu ārpusklases nodarbības, lai saglabātu pirmiedzīvotāju tautu kultūru gan valstu, gan starptautiskā līmenī, dotu jaunu sparu tai un veicinātu to; uzskata, ka tādu iniciatīvu izstrāde, kas veicinātu pilsoniskās sabiedrības, plašākas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu informētību par to, cik svarīgi ir cienīt pirmiedzīvotāju tiesības, ticību un vērtības, varētu palīdzēt cīņā pret aizspriedumiem un maldinošu informāciju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prasa ES un tās partnervalstīm nodrošināt kultūras jomā kompetentu garīgās veselības pakalpojumu sniegšanu sadarbībā ar pirmiedzīvotāju kopienām, lai novērstu narkotisko vielu lietošanu un pašnāvības gadījumus; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt pirmiedzīvotāju sieviešu organizācijas, lai piešķirtu sievietēm tiesības un paplašinātu viņu iespējas iesaistīties pilsoniskās sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu centienus attīstīt pašiem savus uzņēmējdarbības un zemes apsaimniekošanas modeļus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina visas valstis nodrošināt, lai vietējās kopienas gūtu labumu no ilgtspējīga tūrisma ieņēmumiem un būtu aizsargātas no negatīvās ietekmes, ko varētu radīt masu tūrisms, un atzinīgi vērtē dalītas pārvaldības piemērus rezervātos un aizsargājamās teritorijās, kas ļauj labāk aizsargāt ekosistēmas un kontrolēt tūrisma plūsmas; šajā sakarībā atgādina ilgtspējīgas attīstības koncepcijas svarīgo nozīmi; |
| --- | --- |

61.

ES sadarbības politika ar trešām valstīm

| 62. | iesaka pievērst lielāku uzmanību pirmiedzīvotāju stāvoklim ES ārpolitikā, tostarp cilvēktiesību dialogos ar trešām valstīm, kā arī tirdzniecības, sadarbības un attīstības nolīgumos, kas tiek apspriesti vai ir noslēgti ar citām valstīm; prasa, lai Padome sistemātiski ziņotu par ES darbību pirmiedzīvotāju atbalsta jomā ikgadējā ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē; prasa ES un tās dalībvalstīm ņemt vērā vispārējā regulārā pārskata (UPR) un ANO Cilvēktiesību līgumu izpildes iestāžu darbības konstatējumus iepriekšminētajā EĀDD gada ziņojumā, lai pārliecinātos par savas politikas atbilstību pirmiedzīvotāju tiesībām; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāaktualizē jautājums par pirmiedzīvotāju cilvēktiesībām un pirmiedzīvotāju cilvēktiesību aizstāvjiem divpusējās un daudzpusējās sarunās un diplomātiskajā saziņā un neatlaidīgāk jācenšas panākt ieslodzīto cilvēktiesību aizstāvju atbrīvošanu; prasa ES un tās dalībvalstīm censties panākt, ka trešo valstu valdības nodrošina pirmiedzīvotāju kopienu un cilvēktiesību aizstāvju pienācīgu aizsardzību un sauc pie atbildības pret tām vērstu noziedzīgu nodarījumu izdarītājus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mudina ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības pārskatīt un uzlabot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, ņemot vērā pirmiedzīvotāju cilvēktiesību aizstāvju konkrētās vajadzības un apdraudējumu, kā arī to pirmiedzīvotāju cilvēktiesību aizstāvju īpašo stāvokli, pret kuriem tiek vērsta multiplā diskriminācija, piemēram, sieviešu, vecāka gadagājuma cilvēku, LGBTI personu un invalīdu stāvokli; šajā sakarībā prasa, lai ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības nodrošinātu savam personālam pienācīgu apmācību un iespējas sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, uzturēt kontaktus un sniegt tiem atbalstu nepieciešamības gadījumā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai pirmiedzīvotāju kopienas varētu izmantot ieguvumus, ko sniedz jaunākās informācijas tehnoloģijas, lai nodrošinātu tām labāku dzīves līmeni un labāku veselības aprūpi, un šajā jomā ES var būt svarīga nozīme; atkārtoti norāda, ka pirmiedzīvotāju tautām ir tiesības pašām noteikt savu dzīvesveidu, un uzsver vajadzību nodrošināt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina visas valstis nodrošināt pirmiedzīvotāju sieviešu un meiteņu piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem un tiesībām, īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un ar to saistītajām tiesībām; aicina Komisiju un EĀDD ar ES attīstības sadarbības programmām sekmēt viņu piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina visas valstis, tostarp ES un tās dalībvalstis, apkopot pa dzimumiem sadalītus datus attiecībā uz pirmiedzīvotāju sieviešu situāciju, tostarp attiecībā uz zemes tiesību atzīšanu un piekļuvi tām, vardarbību pret sievietēm un uzturdrošību; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka uzņēmumu ārvalstu ieguldījumi var nodrošināt ekonomisko un tehnoloģisko progresu, radīt nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un sniegt sievietēm iespēju kļūt pašpietiekamām, palielinot nodarbinātības iespējas; uzsver, ka ieguldījumu palielināšana jaunattīstības valstīs ir svarīgs solis, lai veicinātu valsts un reģionālo ekonomiku. |
| --- | --- |

68.

| 69. | prasa ES un tās dalībvalstīm turpināt izstrādāt konkrētas stratēģijas, lai nodrošinātu to, ka tiek efektīvi īstenots 16. ilgtspējīgas attīstības mērķis — veicināta miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveide ilgtspējīgai attīstībai, tādējādi nodrošinot cilvēktiesību aizstāvju apdraudēšanas, vajāšanas un nogalināšanas apkarošanu un izbeigšanu, kā arī šādu nodarījumu veicēju saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

69.

| 70. | prasa ES nodrošināt, ka visos ES finansētajos attīstības projektos, kuri tiek īstenoti pirmiedzīvotāju teritorijās, tiek stingri ievēroti principi par brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu, cilvēktiesības un vārda un biedrošanās brīvība, lai novērstu negatīvu ietekmi uz pirmiedzīvotāju tautu dzīvesveidu un kultūru; |
| --- | --- |

70.

| 71. | norāda, ka Komisijai, EĀDD un dalībvalstīm jāievēro visaptveroša integrēta pieeja ilgtspējīgai attīstībai un jāņem vērā cilvēktiesību un vides apsvērumi tirdzniecības un ekonomisko attiecību risināšanā; aicina Komisiju aktualizēt cilvēktiesību pārkāpumus un uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem vai to vajāšanu tirdzniecības sarunu un tādu sistēmu kā vispārējā preferenču sistēma (VPS) ietvaros; |
| --- | --- |

71.

| 72. | prasa ES ieviest mehānismu, lai veiktu neatkarīgu ietekmes novērtējumu pirms tirdzniecības un sadarbības nolīgumu slēgšanas un attīstības projektu īstenošanas, lai novērtētu un novērstu to kaitīgu ietekmi uz pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesībām; prasa ietekmes novērtējumu veikt, nodrošinot būtisku pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, un konstatējumus pienācīgi ņemt vērā ekonomikas nolīgumos un attīstības projektos; prasa ES atkārtoti izvērtēt projektu izpildi cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

72.

| 73. | prasa ES un tās dalībvalstīm panākt, lai visos atbilstošos starptautiskajos forumos tiktu palielināta informētība par stāvokli pirmiedzīvotāju cilvēktiesību un vides tiesību jomā un par vides cilvēktiesību aizstāvju svarīgo lomu bioloģiskās daudzveidības un ilgtspējīgas attīstības saglabāšanā; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ar bažām atgādina, ka ES un tās dalībvalstīm ir arī turpmāk jācenšas nodrošināt Eiropas pirmiedzīvotāju tautu, jo īpaši sāmu tautas, tiesību ievērošanu un sociālo iekļaušanu, un šajā sakarībā atzīst sabiedrības aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju svarīgo nozīmi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prasa ES savās attīstības sadarbības programmās saistībā ar EIDHR un attīstības sadarbības instrumentu (ASI) palielināt atbalstu pirmiedzīvotājiem un uzlabot projektus, lai palielinātu viņu iespējas, jo īpaši attiecībā uz spēju veidošanu; uzsver vajadzību arī turpmāk sniegt līdzekļus, lai nodrošinātu pirmiedzīvotāju iespējas ar savu pārstāvju starpniecību efektīvi sadarboties ar ES un ANO politikas īstenotājiem un iestādēm, tostarp saistībā ar uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām; mudina ES delegācijas attiecīgajās valstīs cieši uzraudzīt pirmiedzīvotāju cilvēktiesību aizstāvju stāvokli un nodrošināt tiem visu pienācīgo atbalstu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina ES delegācijas cieši uzraudzīt pirmiedzīvotāju cilvēktiesību stāvokli un iesaistīties ar tiem pastāvīgā dialogā valsts un reģionālā līmenī; prasa, lai cilvēktiesību kontaktpunktiem attiecīgajās ES delegācijās tiktu noteikta tieša atbildība par jautājumiem, kas saistīti ar pirmiedzīvotājiem, kā arī nodrošināt šo delegāciju personālam regulāru apmācību par pirmiedzīvotāju tiesībām; |
| --- | --- |

76.

| 77. | prasa ES un tās partnervalstīm plašāk sadarboties ar pirmiedzīvotāju kopienām narkotisko vielu apkarošanas politikas apspriešanā; atkārto, ka cīņā pret nelikumīgu narkotiku tirdzniecību ir jāizmanto stratēģiska pieeja, lai aizsargātu pirmiedzīvotājus un viņu apdzīvotās zemes platības; prasa ES un tās partnervalstīm nodrošināt, lai drošības pasākumos, kuru mērķis ir apkarot narkotiku tirdzniecību, tiktu ievērotas pirmiedzīvotāju kopienu tiesības un netiktu pieļauts, ka šajos konfliktos cieš nevainīgi cilvēki; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina ES padziļināt, izvērst un stiprināt mērķus, prioritātes un darbības, kas ir saistītas ar pirmiedzīvotājiem un ir paredzētas stratēģiskajā satvarā un rīcības plānā demokrātijas un cilvēktiesību jomā, un prasa veidot un stiprināt Eiropas Savienības īpašā pārstāvja cilvēktiesību jautājumos pilnvaras tā, lai īpašais pārstāvis varētu palielināt to jautājumu pamanāmību, kas skar pirmiedzīvotāju tiesības un to aizstāvjus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atgādina ES apņemšanos īstenot tiesībās balstītu pieeju attīstībai, kura aptver pirmiedzīvotāju tiesību ievērošanu, kā noteikts UNDRIP, un pievērš īpašu uzmanību pārskatatbildības, dalības un nediskriminācijas principiem; stingri mudina ES turpināt darbu, īstenojot tiesībās balstīto pieeju visās ar attīstību saistītajās darbībās un šim nolūkam izveidot darba grupu ar dalībvalstīm; aicina atjaunināt attiecīgo īstenošanas plānu ar skaidriem laika grafikiem un rādītājiem, lai izmērītu progresu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atgādina Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. panta noteikumus un principu par politikas saskaņotību attīstības jomā; pauž nožēlu, ka Atjaunojamo energoresursu direktīvas (23) pašreizējā pārskatīšanā līdz šim nav bijis iespējams ieviest sociālos un ilgtspējīguma kritērijus, kuros ņem vērā zemes piesavināšanās risku; atgādina, ka direktīvai ir jāatbilst starptautiskajiem zemes lietošanas tiesību standartiem; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina ES delegācijas pastiprināt dialogu ar pirmiedzīvotāju tautām, lai atklātu un novērstu cilvēktiesību pārkāpumus; īpaši aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izveidot efektīvu administratīvo sūdzību izskatīšanas mehānismu visiem, kuri cietuši no cilvēktiesību pārkāpumiem un cita veida kaitīgas ietekmes, ko izraisījušas no oficiālās attīstības palīdzības finansētas darbības, lai sāktu izmeklēšanu un samierināšanas procesu; uzsver, ka šajā mehānismā ir jāparedz standartizētas procedūras, tam ir jābūt administratīvam un jāpapildina tiesiskie mehānismi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka FLEGT rīcības plāns un jo īpaši BPN varētu sniegt lielāku ieguldījumu, nodrošinot lielākas iespējas pirmiedzīvotāju un mežu teritorijā dzīvojošajām kopienām vairākās tropisko mežu valstīs, un mudina ES un BPN partnerus ļaut šīm kopienām vairāk piedalīties valsts politikas procesos; aicina ES nodrošināt lielāku finanšu un tehnisko palīdzību partnervalstīm, lai aizsargātu, saglabātu un atjaunotu meža ekosistēmas, tostarp uzlabojot pārvaldību, precizētu un stiprinātu zemes lietošanas tiesības, ievērotu cilvēktiesības, aptverot arī pirmiedzīvotāju tiesības, un atbalstītu aizsargājamās teritorijas, kurās tiek ievērotas kopienu tiesības; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzsver nepieciešamību pieņemt īpašus pasākumus, lai risinātu konfliktu zonās iegūto kokmateriālu jautājumu, apturētu mežu izciršanā iegūtu kokmateriālu plūsmu un novērstu ieguldījumus mežus apdraudošās darbībās, kuru rezultātā tiek pārvietotas vietējās un pirmiedzīvotāju kopienas; prasa ES pieņemt papildu pasākumus, lai atbalstītu mežu ekosistēmu un to kopienu aizsardzību un atjaunošanu un izskaustu no ES piegādes ķēdēm atmežošanu, kā noteikts jaunajā ES rīcības plānā par atmežošanu, meža degradāciju un meža teritorijā dzīvojošo kopienu zemes lietošanas tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | norāda, ka Eiropas Savienības iedzīvotāji vēl var daudz ko mācīties no pirmiedzīvotājiem, piemēram, par mežu ilgtspējīgu izmantošanu; turklāt pirmiedzīvotāji praktiski nekādā veidā neveicina klimata pārmaiņas sava dzīvesveida dēļ, taču īpaši smagi izjūt to ietekmi, piemēram, sausuma vai pārtuksnešošanās veidā, kas sevišķi negatīvi ietekmē sievietes; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina EĀDD, Komisiju un dalībvalstis noteikt par prioritāriem ieguldījumus pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju, jo īpaši pirmiedzīvotāju vides cilvēktiesību aizstāvju, atbalstam, un nodrošināt ilgtermiņa aizsardzības mehānismu, jo īpaši protectdefenders.eu mehānisma, ieviešanu viņu atbalstam, kā arī nodrošināt, ka tie spēj izpildīt savas finanšu saistības attiecībā pret apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem; mudina savas delegācijas un komitejas attiecīgo valstu apmeklējumu ietvaros organizēt regulāras tikšanās ar pirmiedzīvotāju kopienām un cilvēktiesību aizstāvjiem; iesaka attiecīgajai komitejai/apakškomitejai iecelt pastāvīgu referentu jautājumos par pirmiedzīvotājiem, lai uzraudzītu cilvēktiesību stāvokli, un jo īpaši UNDRIP un SDO Konvencijas Nr. 169 īstenošanu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | prasa ES un tās dalībvalstīm iesaistīties dialogā un sadarboties ar pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām Arktikas reģionā, lai nodrošinātu, ka tiek respektēta viņu nostāja un tiesības tādas ES attīstības politikas ietvaros, kas var ietekmēt attiecīgo reģionu; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam un ES delegācijām. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0445.

(2)  OV C 58, 15.2.2018., 155. lpp.

(3)  OV C 316, 30.8.2016., 122. lpp.

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/annual_report_on_human_rights_and_democracy_in_the_world_2016_0.pdf

(5)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/468/28/pdf/N1446828.pdf?OpenElement

(6)  https://undocs.org/en/A/RES/71/178

(7)  https://undocs.org/A/HRC/36/46/Add.2

(8)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(9)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G15/234/15/PDF/G1523415.pdf?OpenElement

(10)  https://cmsdata.iucn.org/downloads/durbanactionen.pdf

(11)  http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

(12)  http://www.etoconsortium.org/nc/en/main-navigation/library/maastricht-principles/?tx_drblob_pi1%5BdownloadUid%5D=23

(13)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8814-2017-INIT/en/pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/08/08/hr-indigenous-peoples/pdf

(15)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/292

(16)  OV C 215, 19.6.2018., 125. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0346.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0315.

(19)  http://undocs.org/en/E/C.19/2016/10

(20)  Valstu saraksts, kuras ir ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 169, kas stājās spēkā 1991. gada 5. septembrī: Argentīna, Bolīvija, Brazīlija, Centrālāfrikas Republika, Čīle, Dānija, Dominika, Ekvadora, Fidži, Gvatemala, Hondurasa, Kolumbija, Kostarika, Meksika, Nepāla, Nikaragva, Nīderlande, Norvēģija, Paragvaja, Peru, Spānija un Venecuēla.

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.).

(22)  OV L 201, 26.7.2013., 60. lpp.

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/32

---

P8_TA(2018)0280

Klimata diplomātija

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par klimata diplomātiju (2017/2272(INI))

(2020/C 118/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 21., 191., 192., 220. un 221. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 21., 191., 192., 220. un 221. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (VCD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (VCD),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21 un UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21), un Pušu konferences 11. sesiju (CMP 11), kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme un kas notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21 un UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21), un Pušu konferences 11. sesiju (CMP 11), kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme un kas notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim,

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 22. sesiju (COP 22) un Pušu konferences 1. sesiju (CMA 1), kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme un kas notika Marrākešā, Marokā, no 2016. gada 15. novembra līdz 18. novembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 22. sesiju (COP 22) un Pušu konferences 1. sesiju (CMA 1), kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme un kas notika Marrākešā, Marokā, no 2016. gada 15. novembra līdz 18. novembrim,

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Parīzes nolīguma īstenošanu un 2016. gada ANO Klimata pārmaiņu konferenci Marrākešā, Marokā (COP 22) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Parīzes nolīguma īstenošanu un 2016. gada ANO Klimata pārmaiņu konferenci Marrākešā, Marokā (COP 22) (1),

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 5. izvērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 5. izvērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. oktobra rezolūciju par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. oktobra rezolūciju par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Paātrināta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku Eiropā” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Paātrināta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku Eiropā” (COM(2016)0500),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa paziņojumu “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa paziņojumu “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013)0216),

| — | ņemot vērā 2015. gada ES klimata diplomātijas rīcībplānu, ko pieņēma Ārlietu padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada ES klimata diplomātijas rīcībplānu, ko pieņēma Ārlietu padome,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2017. gada 6. marta un 2017. gada 19. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2017. gada 6. marta un 2017. gada 19. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 22. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 22. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. februāra secinājumus par klimata diplomātiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. februāra secinājumus par klimata diplomātiju,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2016. gada jūnija paziņojumu par Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un Komisijas un EĀDD 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu par stratēģisku pieeju izturētspējai ES ārējās darbības jomā (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2016. gada jūnija paziņojumu par Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un Komisijas un EĀDD 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu par stratēģisku pieeju izturētspējai ES ārējās darbības jomā (JOIN(2017)0021),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 9. februāra atzinumu “Ceļā uz jaunu pielāgošanās klimata pārmaiņām ES stratēģiju — integrēta pieeja” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 9. februāra atzinumu “Ceļā uz jaunu pielāgošanās klimata pārmaiņām ES stratēģiju — integrēta pieeja” (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 26. aprīļa atzinumu “Ceļā no Parīzes” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 26. aprīļa atzinumu “Ceļā no Parīzes” (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 16. janvāra rezolūciju par sievietēm, dzimumu līdztiesību un klimatisko taisnīgumu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 16. janvāra rezolūciju par sievietēm, dzimumu līdztiesību un klimatisko taisnīgumu (6),

| — | ņemot vērā UNFCCC2001. gada 9. novembra Lēmumu Nr. 36/CP.7 par sieviešu līdzdalības uzlabošanu līgumslēdzēju pušu pārstāvniecībā iestādēs, kas izveidotas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC2001. gada 9. novembra Lēmumu Nr. 36/CP.7 par sieviešu līdzdalības uzlabošanu līgumslēdzēju pušu pārstāvniecībā iestādēs, kas izveidotas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas (SMO) 2009. gada pētījumu “Migrācija, vide un klimata pārmaiņas: pierādījumu novērtēšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas (SMO) 2009. gada pētījumu “Migrācija, vide un klimata pārmaiņas: pierādījumu novērtēšana”,

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES tirdzniecības nolīgumos (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību ES tirdzniecības nolīgumos (7),

| — | ņemot vērā pāvesta Franciska encikliku “Laudato Si” par rūpēm par mūsu kopējām mājām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pāvesta Franciska encikliku “Laudato Si” par rūpēm par mūsu kopējām mājām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0221/2018),

| A. | tā kā klimata pārmaiņu radītās sekas arvien smagāk ietekmē dažādus cilvēku dzīves aspektus, kā arī izaugsmes iespējas un pasaules ģeopolitisko kārtību un stabilitāti; tā kā tos, kuriem ir mazāk resursu, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, to ietekme skars vissmagāk; tā kā klimata diplomātija ir mērķtiecīgas ārpolitikas virziens, kura mērķis ir atbalstīt rīcību klimata politikas jomā, uzrunājot citus dalībniekus, sadarbojoties konkrētos ar klimatu saistītos jautājumos, veidojot stratēģiskas partnerības un nostiprinot attiecības starp valstiskām struktūrām un nevalstiskā sektora dalībniekiem, tostarp lielākajiem globālā piesārņojuma radītājiem, lai tādējādi sekmētu klimata pārmaiņu seku mazināšanu, kā arī pastiprinātu rīcību klimata jomā un nostiprinātu Savienības diplomātiskās attiecības; |
| --- | --- |

A.

tā kā klimata pārmaiņu radītās sekas arvien smagāk ietekmē dažādus cilvēku dzīves aspektus, kā arī izaugsmes iespējas un pasaules ģeopolitisko kārtību un stabilitāti; tā kā tos, kuriem ir mazāk resursu, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, to ietekme skars vissmagāk; tā kā klimata diplomātija ir mērķtiecīgas ārpolitikas virziens, kura mērķis ir atbalstīt rīcību klimata politikas jomā, uzrunājot citus dalībniekus, sadarbojoties konkrētos ar klimatu saistītos jautājumos, veidojot stratēģiskas partnerības un nostiprinot attiecības starp valstiskām struktūrām un nevalstiskā sektora dalībniekiem, tostarp lielākajiem globālā piesārņojuma radītājiem, lai tādējādi sekmētu klimata pārmaiņu seku mazināšanu, kā arī pastiprinātu rīcību klimata jomā un nostiprinātu Savienības diplomātiskās attiecības;

| B. | tā kā klimata pārmaiņu ietekmē cita starpā paaugstinās okeāna līmenis, tas sasilst un paskābinās, izzūd bioloģiskā daudzveidība un arvien biežāk iestājas ekstremāli laika apstākļi; tā kā šo pārmaiņu pirmie upuri ir vismazāk aizsargātās valstis un iedzīvotāji, it īpaši salu iedzīvotāji; tā kā klimata pārmaiņām ir īpaši liela sociālā un kultūras ietekme uz pirmiedzīvotāju kopienām, kuras ne tikai gandrīz nemaz nerada CO2 emisijas, bet arī aktīvi un būtiski veicina to ekosistēmu aizsardzību, kurās tās dzīvo, tādējādi mazinot klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā klimata pārmaiņu ietekmē cita starpā paaugstinās okeāna līmenis, tas sasilst un paskābinās, izzūd bioloģiskā daudzveidība un arvien biežāk iestājas ekstremāli laika apstākļi; tā kā šo pārmaiņu pirmie upuri ir vismazāk aizsargātās valstis un iedzīvotāji, it īpaši salu iedzīvotāji; tā kā klimata pārmaiņām ir īpaši liela sociālā un kultūras ietekme uz pirmiedzīvotāju kopienām, kuras ne tikai gandrīz nemaz nerada CO2 emisijas, bet arī aktīvi un būtiski veicina to ekosistēmu aizsardzību, kurās tās dzīvo, tādējādi mazinot klimata pārmaiņu ietekmi;

| C. | tā kā ES ir viena no klimata pasākumu līderiem un ir uzņēmusies vadošo lomu starptautiskās sarunās par klimata jautājumiem; tā kā ES klimata diplomātijas ietvaros ir izveidojusi stratēģiskas alianses ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai īstenotu kopīgu cīņu pret klimata pārmaiņām kā būtisku ilgtspējīgas attīstības un preventīvu pasākumu komponentu klimata radītu apdraudējumu kontekstā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir viena no klimata pasākumu līderiem un ir uzņēmusies vadošo lomu starptautiskās sarunās par klimata jautājumiem; tā kā ES klimata diplomātijas ietvaros ir izveidojusi stratēģiskas alianses ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai īstenotu kopīgu cīņu pret klimata pārmaiņām kā būtisku ilgtspējīgas attīstības un preventīvu pasākumu komponentu klimata radītu apdraudējumu kontekstā;

| D. | tā kā ES klimata diplomātija sekmēja Parīzes nolīguma noslēgšanu un kopš tā laika ES pieeja klimata diplomātijai ir kļuvusi plašāka; tā kā klimata politika ir ES globālās stratēģijas daļa, kas integrēta ārpolitikā un drošības politikā, un tā kā ir nostiprināta sasaiste starp enerģētikas un klimata jautājumiem, kā arī starp drošību, pielāgošanos klimata pārmaiņām un migrāciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES klimata diplomātija sekmēja Parīzes nolīguma noslēgšanu un kopš tā laika ES pieeja klimata diplomātijai ir kļuvusi plašāka; tā kā klimata politika ir ES globālās stratēģijas daļa, kas integrēta ārpolitikā un drošības politikā, un tā kā ir nostiprināta sasaiste starp enerģētikas un klimata jautājumiem, kā arī starp drošību, pielāgošanos klimata pārmaiņām un migrāciju;

| E. | tā kā atbildību par ilgtermiņa ilgtspējīgu rīcību klimata jomā nevar uzlikt indivīdiem un viņu kā patērētāju individuālajām izvēlēm; tā kā uz cilvēktiesībām balstītai klimata politikai būtu jāprecizē, ka atbildīgi par ilgtspējīgas sabiedrības veidošanu galvenokārt ir politiķi, kuriem ir līdzekļi ilgtspējīgas klimata politikas izstrādei; |
| --- | --- |

E.

tā kā atbildību par ilgtermiņa ilgtspējīgu rīcību klimata jomā nevar uzlikt indivīdiem un viņu kā patērētāju individuālajām izvēlēm; tā kā uz cilvēktiesībām balstītai klimata politikai būtu jāprecizē, ka atbildīgi par ilgtspējīgas sabiedrības veidošanu galvenokārt ir politiķi, kuriem ir līdzekļi ilgtspējīgas klimata politikas izstrādei;

| F. | tā kā klimata pārmaiņas un drošības problēmas ir savstarpēji saistītas un transnacionālas un tām ir nepieciešama klimata diplomātija ar mērķi cita starpā panākt Parīzes nolīguma saistību pilnīgu izpildi; tā kā vairākos pētījumos ir konstatēta netieša saikne starp klimata pārmaiņām, dabas katastrofām un bruņotu konfliktu uzliesmojumiem un tā kā klimata pārmaiņas var uzskatīt par apdraudējuma pavairotāju, kas spēj palielināt jau pastāvošo sociālo spriedzi; tā kā klimata pārmaiņu negatīvā ilgtermiņa ietekme var palielināt politisko spriedzi gan valstīs, gan arī ārpus to robežām un tādējādi var kļūt par krīzes elementu un negatīvi ietekmēt starptautiskās attiecības kā tādas; |
| --- | --- |

F.

tā kā klimata pārmaiņas un drošības problēmas ir savstarpēji saistītas un transnacionālas un tām ir nepieciešama klimata diplomātija ar mērķi cita starpā panākt Parīzes nolīguma saistību pilnīgu izpildi; tā kā vairākos pētījumos ir konstatēta netieša saikne starp klimata pārmaiņām, dabas katastrofām un bruņotu konfliktu uzliesmojumiem un tā kā klimata pārmaiņas var uzskatīt par apdraudējuma pavairotāju, kas spēj palielināt jau pastāvošo sociālo spriedzi; tā kā klimata pārmaiņu negatīvā ilgtermiņa ietekme var palielināt politisko spriedzi gan valstīs, gan arī ārpus to robežām un tādējādi var kļūt par krīzes elementu un negatīvi ietekmēt starptautiskās attiecības kā tādas;

| G. | tā kā klimata pārmaiņas tieši un netieši ietekmē migrāciju, izraisot to, ka arvien vairāk cilvēku pārceļas no neaizsargātām uz dzīvotspējīgākām savas valsts teritorijām vai uz ārvalstīm, lai veidotu jaunu dzīvi; |
| --- | --- |

G.

tā kā klimata pārmaiņas tieši un netieši ietekmē migrāciju, izraisot to, ka arvien vairāk cilvēku pārceļas no neaizsargātām uz dzīvotspējīgākām savas valsts teritorijām vai uz ārvalstīm, lai veidotu jaunu dzīvi;

| H. | tā kā 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) atzina klimata pārmaiņu radītās pārvietošanas un migrācijas raksturu un plašo mērogu, ko izraisījušas globālās sasilšanas radītās katastrofas; tā kā saskaņā ar dažādiem svarīgiem un pienācīgi pamatotiem pētījumiem un ziņojumiem, piemēram, tiem, ko sagatavojusi Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM) un Pasaules Banka, ja netiks īstenoti būtiski centieni, migrantu un iekšzemē pārvietoto personu skaits vides pārmaiņu dēļ sliktākā scenārija gadījumā līdz 2050. gadam varētu sasniegt 200 miljonus — liela daļa šo cilvēku patlaban dzīvo piekrastes teritorijās vai var kļūt par iekšējiem migrantiem Subsahāras Āfrikā, Dienvidāzijā un Latīņamerikā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) atzina klimata pārmaiņu radītās pārvietošanas un migrācijas raksturu un plašo mērogu, ko izraisījušas globālās sasilšanas radītās katastrofas; tā kā saskaņā ar dažādiem svarīgiem un pienācīgi pamatotiem pētījumiem un ziņojumiem, piemēram, tiem, ko sagatavojusi Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM) un Pasaules Banka, ja netiks īstenoti būtiski centieni, migrantu un iekšzemē pārvietoto personu skaits vides pārmaiņu dēļ sliktākā scenārija gadījumā līdz 2050. gadam varētu sasniegt 200 miljonus — liela daļa šo cilvēku patlaban dzīvo piekrastes teritorijās vai var kļūt par iekšējiem migrantiem Subsahāras Āfrikā, Dienvidāzijā un Latīņamerikā;

| I. | tā kā personām, kuras migrē, pamatojoties uz vides apsvērumiem, netiek piešķirts bēgļa statuss vai starptautiskā aizsardzība, jo šāds pamatojums nav atzīts 1951. gada Ženēvas Konvencijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā personām, kuras migrē, pamatojoties uz vides apsvērumiem, netiek piešķirts bēgļa statuss vai starptautiskā aizsardzība, jo šāds pamatojums nav atzīts 1951. gada Ženēvas Konvencijā;

| J. | tā kā, veicinot oglekļa nulles emisijas ekonomikas izveidi, Komisija par Savienības enerģētikas politikas mērķiem ir noteikusi energoefektivitātes veicināšanu un ES līderpozīcijas pasaulē atjaunojamo energoresursu izmantošanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā, veicinot oglekļa nulles emisijas ekonomikas izveidi, Komisija par Savienības enerģētikas politikas mērķiem ir noteikusi energoefektivitātes veicināšanu un ES līderpozīcijas pasaulē atjaunojamo energoresursu izmantošanā;

| K. | tā kā ES klimata diplomātijai ir jāatbalsta riska pārvaldības projekti, jāveido sabiedriskā doma, jāsekmē politiskā un ekonomiskā sadarbība, lai mazinātu klimata pārmaiņas un veicinātu mazoglekļa ekonomiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES klimata diplomātijai ir jāatbalsta riska pārvaldības projekti, jāveido sabiedriskā doma, jāsekmē politiskā un ekonomiskā sadarbība, lai mazinātu klimata pārmaiņas un veicinātu mazoglekļa ekonomiku;

| L. | tā kā ES klimata diplomātijai ir jāizstrādā proaktīvas pielāgošanās modelis, kas veicinātu to politikas virzienu mijiedarbību, kuri vērsti pret klimata pārmaiņām; tā kā klimata pārmaiņu politikas institucionalizācija nozīmē sabiedrības izpratnes veicināšanu un tai vajadzētu izpausties kā skaidrākai politiskai gribai; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES klimata diplomātijai ir jāizstrādā proaktīvas pielāgošanās modelis, kas veicinātu to politikas virzienu mijiedarbību, kuri vērsti pret klimata pārmaiņām; tā kā klimata pārmaiņu politikas institucionalizācija nozīmē sabiedrības izpratnes veicināšanu un tai vajadzētu izpausties kā skaidrākai politiskai gribai;

| M. | tā kā ūdens resursu trūkuma problēma ir cēlonis arvien lielākam konfliktu skaitam starp kopienām; tā kā šie resursi bieži tiek izmantoti neilgtspējīgi, novirzot tos intensīvai lauksaimnieciskajai un rūpnieciskajai ražošanai situācijās, kad to pieejamība ir nestabila; |
| --- | --- |

M.

tā kā ūdens resursu trūkuma problēma ir cēlonis arvien lielākam konfliktu skaitam starp kopienām; tā kā šie resursi bieži tiek izmantoti neilgtspējīgi, novirzot tos intensīvai lauksaimnieciskajai un rūpnieciskajai ražošanai situācijās, kad to pieejamība ir nestabila;

| N. | tā kā cīņai pret klimata pārmaiņām būtu jākļūst par stratēģisku prioritāti visos diplomātiskajos dialogos un iniciatīvās, lai tiktu sasniegti tās mērķi, izmantojot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju; tā kā Parlaments ir aktīvi līdzdarbojies šajā procesā un izmantojis gan savas likumdošanas pilnvaras, gan politisko ietekmi, lai klimata pārmaiņu aspektus vēl vairāk integrētu attīstības pasākumos un atbalsta portfelī, kā arī vairākās citās ES politikas jomās, piemēram, ieguldījumu, lauksaimniecības, zivsaimniecības, enerģētikas, transporta, pētniecības un tirdzniecības politikā; |
| --- | --- |

N.

tā kā cīņai pret klimata pārmaiņām būtu jākļūst par stratēģisku prioritāti visos diplomātiskajos dialogos un iniciatīvās, lai tiktu sasniegti tās mērķi, izmantojot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju; tā kā Parlaments ir aktīvi līdzdarbojies šajā procesā un izmantojis gan savas likumdošanas pilnvaras, gan politisko ietekmi, lai klimata pārmaiņu aspektus vēl vairāk integrētu attīstības pasākumos un atbalsta portfelī, kā arī vairākās citās ES politikas jomās, piemēram, ieguldījumu, lauksaimniecības, zivsaimniecības, enerģētikas, transporta, pētniecības un tirdzniecības politikā;

| O. | tā kā iemesli diskriminācijai un neaizsargātībai, pamatojoties uz dzimumu, rasi, etnisko izcelsmi, šķiru, nabadzību, spējām, indigenitāti, vecumu, ģeogrāfiju, tradicionālo un institucionālo diskrimināciju, ir kopīgi dažādām nozarēm un tie kavē piekļuvi resursiem un līdzekļiem, kas palīdz tikt galā ar dramatiskajām izmaiņām, piemēram, klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

O.

tā kā iemesli diskriminācijai un neaizsargātībai, pamatojoties uz dzimumu, rasi, etnisko izcelsmi, šķiru, nabadzību, spējām, indigenitāti, vecumu, ģeogrāfiju, tradicionālo un institucionālo diskrimināciju, ir kopīgi dažādām nozarēm un tie kavē piekļuvi resursiem un līdzekļiem, kas palīdz tikt galā ar dramatiskajām izmaiņām, piemēram, klimata pārmaiņām;

| P. | tā kā pastāv būtiska saistība starp klimata pārmaiņām un mežu izciršanu, ko izraisa zemes sagrābšana, fosilā kurināmā ieguve un intensīvā lauksaimniecība; |
| --- | --- |

P.

tā kā pastāv būtiska saistība starp klimata pārmaiņām un mežu izciršanu, ko izraisa zemes sagrābšana, fosilā kurināmā ieguve un intensīvā lauksaimniecība;

| Q. | tā kā sieviešu īpatsvars politisko lēmumu pieņemšanā un diplomātijā un it īpaši sarunās par klimata pārmaiņām joprojām ir neapmierinošs un šajā jomā ir panākts mazs vai nekāds progress; tā kā sievietes veido tikai no 12 % līdz 15 % no delegāciju vadītāju un apmēram 30 % no delegātu skaita, |
| --- | --- |

Q.

tā kā sieviešu īpatsvars politisko lēmumu pieņemšanā un diplomātijā un it īpaši sarunās par klimata pārmaiņām joprojām ir neapmierinošs un šajā jomā ir panākts mazs vai nekāds progress; tā kā sievietes veido tikai no 12 % līdz 15 % no delegāciju vadītāju un apmēram 30 % no delegātu skaita,

| 1. | atgādina, ka klimata pārmaiņu sekas ietekmē visus cilvēku dzīves aspektus, it īpaši globālos resursus un attīstības iespējas, kā arī uzņēmējdarbības modeļus, tirdzniecības attiecības un reģionālās attiecības; atgādina, ka klimata pārmaiņas saasina nepietiekama pārtikas nodrošinājuma problēmu, veselības apdraudējumus, iztikas līdzekļu zaudēšanu, pārvietošanu, migrāciju, nabadzību, dzimumu nevienlīdzību, cilvēku tirdzniecību, vardarbību, nepietiekamu piekļuvi infrastruktūrai un būtiskiem pakalpojumiem; klimata pārmaiņu sekas ietekmē arī mieru un drošību, un šīs sekas ir arvien vairāk jūtamas ES iedzīvotāju ikdienā un rada problēmas starptautiskajai sabiedrībai; uzsver, ka rīcība klimata politikas jomā kļūst arvien steidzamāka, un norāda, ka klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanai ir nepieciešamas kopīgas pūles starptautiskā līmenī; mudina Komisiju un ES dalībvalstis pastāvīgi atvieglot daudzpusēju pieeju, jo tā ir pašreizējās paaudzes un turpmāko paaudžu kopīga atbildība par visu planētu; atzīmē, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir nepieciešama cilvēktiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar bažām atzīmē pasaules ūdens resursu un ekosistēmu pasliktināšanos, kā arī pieaugošo apdraudējumu, ko rada ūdens trūkums, ar ūdeni saistītie riski un ekstrēmi notikumi; |
| --- | --- |

2.

Parīzes nolīguma un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošana

| 3. | atkārtoti apliecina ES apņemšanos izpildīt Parīzes nolīgumu un ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kā arī sasniegt IAM; uzsver nepieciešamību pilnībā un ātri īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt tā mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu, pielāgošanos un finanšu plūsmu pārvirzīšanu, un īstenot IAM gan ES, gan arī pasaules līmenī, lai veidotu ilgtspējīgāku ekonomiku un sabiedrību; atkārtoti norāda, ka ir vajadzīga vērienīga ES klimata politika un ka ES jābūt gatavai būtiski uzlabot pašreizējo ES nacionāli noteikto devumu (NND) 2030. gadam, un ka līdz 2018. gada beigām ir jāizstrādā vērienīga un saskaņota ilgtermiņa stratēģija, kā nodrošināt oglekļa nulles emisijas ekonomiku līdz 2050. gadam saskaņā ar Parīzes nolīguma saistībām, lai noturētu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC un turpinātu centienus ierobežot šo paaugstinājumu līdz līmenim 1,5oC virs pirmsindustriālā līmeņa; aicina Komisiju, izstrādājot šo ilgtermiņa stratēģiju, ņemt vērā visu to dalībnieku viedokli, kuri var dot ieguldījumu šīs stratēģijas īstenošanā vai kurus tā var ietekmēt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, cik būtiska nozīme ir vērienīgai ES klimata politikai, lai izvairītos no turpmākas temperatūras paaugstināšanās un lai rīkotos kā drošs un uzticams partneris attiecībā pret trešām valstīm; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi un konstruktīvi iesaistīties 2018. gadā gaidāmajā Talanoa dialogā un klimata konferencē COP 24, jo 2018. gads būs izšķirošs gads Parīzes nolīguma īstenošanai; aicina ES paust apņēmību īstenot vērienīgu klimata politiku, jo tas palīdzēs rādīt piemēru un rosinās citas valstis uzņemties būtiskas saistības klimata pārmaiņu mazināšanas jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par Amerikas Savienoto Valstu prezidenta lēmumu izstāties no Parīzes nolīguma; no jauna apstiprina, ka ES ir pienākums un iespēja uzņemties vadošo lomu ar klimatu saistītajā rīcībā un pastiprināt klimata diplomātijas centienus, lai izveidotu valstu un dalībnieku spēcīgu aliansi, kas turpinās atbalstīt noteiktos mērķus — ierobežot globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2o C un tiekties temperatūras kāpumu ierobežot līdz 1,5 oC, kā to iesaka IPCC, — un turpinās strādāt, lai šos mērķus sasniegtu; tomēr uzsver lielo nozīmi, kāda ir ciešai sadarbībai ar ASV valdību un jo īpaši ar ASV štatiem un pilsētām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ES uzticamība cīņā pret klimata pārmaiņām ir atkarīga no tā, cik stingri un visaptveroši tā īstenos pati savu klimata politiku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ES ārpolitikai būtu jāuzlabo spējas uzraudzīt ar klimata pārmaiņām saistītos riskus, tostarp krīzes novēršanas un konfliktu noteikšanas spējas; uzskata, ka konsekventa un strauja rīcība klimata jomā būtiski uzlabo sociālo, ekonomisko un drošības risku novēršanu, konfliktu un nestabilitātes novēršanu un gala rezultātā — lielu politisko, sociālo un ekonomisko izmaksu novēršanu; tādēļ uzsver, cik svarīgi ir integrēt klimata diplomātiju ES konfliktu novēršanas politikā, paplašinot un pielāgojot ES misiju un programmu darbības jomu trešās valstīs un konfliktu zonās; atkārto, ka virzība uz aprites un oglekļa nulles emisijas ekonomiku palīdzēs vairot labklājību un vienlīdzību, mieru un drošību gan ES, gan ārpus tās, jo klimata pārmaiņas bieži saasina pastāvošo nestabilitāti un konfliktus vai rada jaunus, kā arī palielina esošās vai rada jaunas nevienlīdzības izpausmes, kuru cēloņi ir resursu nepietiekamība un ekonomisko iespēju trūkums, zemes zaudēšana, ko izraisa paaugstināts jūras līmenis vai ieildzis sausums, nestabila pārvaldes struktūra, nepietiekama ūdens un pārtikas apgāde, kā arī dzīves apstākļu pasliktināšanās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | it īpaši ar bažām norāda uz planētas ekosistēmu un ūdens resursu stāvokļa pasliktināšanos, kā arī uz pieaugošo apdraudējumu, ko rada ūdens nepietiekamība un ar ūdeni saistītie riski, kā arī ekstremālas klimatiskas un meteoroloģiskas parādības, kuru biežums un postošā ietekme pieaug, tādēļ ir nepieciešams stiprināt saikni starp pielāgošanos klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ar bažām konstatē, ka pienācīga uzmanība netiek veltīta augsnei kā klimata sistēmas daļai, kā arī tās nozīmei saistībā ar siltumnīcefekta gāzu samazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām; aicina ES izstrādāt vērienīgu stratēģiju, kas būtu jāiekļauj klimata diplomātijā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka polāro ledāju kušanas un jūras līmeņa paaugstināšanās dēļ īpaši apdraudēti ir cilvēki, kuri dzīvo piekrastē vai mazās salu valstīs; mudina Komisiju un dalībvalstis aizsargāt un saglabāt šīs dzīves telpas, veicinot vērienīgu klimata pārmaiņu mazināšanas mērķu sasniegšanu, kā arī daudzpusējus piekrastes aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst, ka klimata pārmaiņas saasina apstākļus, kas izraisa migrāciju īpaši jutīgās teritorijās, un atgādina, ka nākotnē migrācija palielināsies, ja klimata pārmaiņu negatīvās sekas netiks pienācīgi pārvaldītas; aicina ES atbalstīt diskusiju sākšanu ANO līmenī, lai rezultatīvi reaģētu uz cilvēku pārvietošanos klimata pārmaiņu dēļ, un uzsver, ka ikvienā starptautiskā reaģēšanas pasākumā būtu jācenšas panākt reģionālus risinājumus, lai nepieļautu nevajadzīgi liela mēroga pārvietošanos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis pakāpeniski vadīt pašreizējās sarunas, lai panāktu globālu kompromisu attiecībā uz drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju, kas sagatavota Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādībā un pamatojas uz 2016. gada Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem, kurā atzīts, ka liels skaits cilvēku pārvietojas, “reaģējot uz klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē UNFCCC procesa iekļautību; uzskata, ka, nodrošinot efektīvu līdzdalību, ir jārisina jautājums par īpašām vai konfliktējošām interesēm; atbalsta valdību, kuras pārstāv lielāko daļu pasaules iedzīvotāju, iniciatīvu ieviest īpašu interešu konflikta politiku un aicina Komisiju konstruktīvi iesaistīties šajā procesā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju izstrādāt programmas, lai palielinātu Eiropas iedzīvotāju izpratni par saikni starp klimata pārmaiņām un migrāciju, nabadzību un konfliktiem saistībā ar piekļuvi resursiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka jebkurai ES iniciatīvai vides jomā jāizriet no Līgumos paredzētās leģislatīvās kompetences un ka Eiropas parlamentārajai demokrātijai arī turpmāk jābūt vadībā attiecībā uz jebkādu priekšlikumu par tādu starptautisku pasākumu veicināšanu, kuru mērķis ir vides aizsardzība; |
| --- | --- |

15.

ES klimata diplomātijas spēju uzlabošana

| 16. | norāda, ka ES un tās dalībvalstis ir lielākie publiskā finansējuma devēji klimata jomā un ka tas ir svarīgs uzticību veidojošs instruments, lai atbalstītu pielāgošanos un klimata pārmaiņu mazināšanu citās valstīs; mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt ievērojamu finansiālo ieguldījumu veikšanu un aktīvi atbalstīt starptautiskā finansējuma piesaisti klimata jomā no publiskiem avotiem citās valstīs un no privātiem avotiem; atzinīgi vērtē paziņojumus, kuri tika sniegti Vienotās planētas augstākā līmeņa sanāksmē 2017. gada 12. decembrī; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka globālai pārejai uz klimata jomā noturīgu oglekļa nulles emisijas ekonomiku un sabiedrību ir vajadzīgi lieli ieguldījumi pārveidojumos; uzsver nepieciešamību valdībām izveidot veicinošu vidi, lai pārvirzītu kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem un izvairītos no balasta aktīviem, pamatojoties uz Augsta līmeņa ekspertu grupas ilgtspējīga finansējuma jautājumos izdarītajiem secinājumiem un saskaņā ar Komisijas paziņojumu par ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanu (COM(2018)0097); uzskata, ka finanšu sistēmai ir jāpalīdz sasniegt Parīzes nolīguma mērķus, kā arī IAM; pauž pārliecību, ka ES finanšu sistēma, kas sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu un veicina ieguldījumus tīrās tehnoloģijās un ilgtspējīgos risinājumos, būs paraugs citām valstīm un palīdzēs tām ieviest līdzīgas sistēmas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi, lai ES paustu kopīgu un vienotu nostāju visos starptautiskajos forumos, un aicina Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisiju koordinēt vienotu ES darbu, kura mērķis ir izpildīt ES saistības Parīzes nolīguma īstenošanā; mudina ES meklēt veidus, kā vēl vairāk paaugstināt Parīzes nolīguma vēriena līmeni; uzstāj, ka ir jāizstrādā visaptveroša stratēģija attiecībā uz ES klimata diplomātiju kopumā un ka klimata aspekti jāņem vērā visās ES ārējās darbības jomās, tostarp tirdzniecības, attīstības sadarbības un humānās palīdzības jomā; uzsver, cik svarīga ir sociālā aspekta nostiprināšana, dzimuma perspektīvas integrēšana un uz cilvēktiesībām balstīta pieeja visās turpmākās daudzpusējās sarunās; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Komisiju un dalībvalstis paaugstināt starptautisko izpratni par klimata pārmaiņām, izmantojot koordinētas saziņas stratēģijas un pasākumus, lai palielinātu sabiedrības un politisko atbalstu; aicina jo īpaši veidot starptautisku izpratni par klimata pārmaiņu un sociālās netaisnības, migrācijas, bada un nabadzības savstarpējo saistību un to, ka globāla rīcība klimata jomā var lielā mērā palīdzēt risināt šīs problēmas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka tehnoloģiskais progress, kuru pienācīgi veicina kopīgi politiskie centieni, būs izšķirošs Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā un ka tādējādi ES zinātnes diplomātija arī jāņem vērā klimata diplomātijas globālajā stratēģijā, veicinot un finansējot ar klimata pārmaiņām saistīto pētniecību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka saskaņā ar Komisijas Zaļo grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES rīcības varianti” (COM(2007)0354) pret klimata pārmaiņām visneaizsargātākās Eiropas teritorijas ir Dienvideiropa un Vidusjūras baseins, kalnu reģioni un piekrastes, biezi apdzīvotas palienes, Skandināvija un Arktikas reģions; tādējādi mudina ES veicināt pētniecības un izstrādes programmas, kas iesaista dalībvalstis, uz kurām attiecas kāds no gadījumiem, saskaņā ar LESD 185. pantu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kā labu zinātnes diplomātijas piemēru iepriekšējā punkta izpratnē uzsver iniciatīvu PRIMA (partnerība pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā), kas vērsta uz inovatīvu risinājumu izstrādi un izmantošanu pārtikas produktu ražošanā un ūdensapgādē Vidusjūras baseinā; aicina Komisiju stiprināt sadarbību, sniegt nepieciešamo atbalstu un nodrošināt iniciatīvas nepārtrauktību, kā arī rosināt citas līdzīgas iniciatīvas; mudina Komisiju ieviest jaunu iniciatīvu saskaņā ar LESD 185. pantu, kas īpaši vērsta uz ES klimata diplomātijas mērķiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina saskaņot ES rīcības plānus par enerģētikas diplomātiju un par ūdeni ar klimata diplomātiju, attiecīgā gadījumā stiprinot sinerģiju starp attiecīgajiem elementiem ES un dalībvalstu līmenī un kopīgu rīcību saistībā ar tiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina vairāk iesaistīt Parlamentu un īstenot ikgadēju procesu, ko ierosina Komisija un EĀDD un kas tiek veikts sadarbībā ar dalībvalstīm, lai noteiktu galvenās ES klimata diplomātijas prioritātes attiecīgajā gadā un sniegtu konkrētus ieteikumus par trūkstošo spēju nodrošināšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apņemas izstrādāt savu nostāju un ieteikumus attiecībā uz jauno gadsimta vidus ES ilgtermiņa stratēģiju, kuri Komisijai un Padomei jāņem vērā pirms šīs stratēģijas iesniegšanas UNFCCC; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž gatavību sākt procesu, ar ko šie centieni tiktu atbalstīti, sagatavojot regulārus ziņojumus par ES klimata diplomātijas pasākumiem un sasniegumiem, kā arī trūkumiem; norāda arī, ka regulārajos ziņojumos būtu jāietver skaidri kritēriji šajā sakarā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver parlamentārās diplomātijas būtisko nozīmi cīņā pret klimata pārmaiņām; apņemas pilnvērtīgāk izmantot savu starptautisko ietekmi un dalību starptautiskos parlamentu tīklos, pastiprināt klimata jomas pasākumus savu delegāciju darbā un delegāciju (jo īpaši Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Ārlietu komitejas delegāciju) apmeklējumos, kā arī Eiropas un starptautiska mēroga parlamentu sanāksmēs un dialoga platformās, kurās tiek risinātas sarunas ar valstu parlamentiem un pašvaldībām / nevalstiskā sektora dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību, vienmēr mēģinot iekļaut nepieciešamo dzimumperspektīvu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina EĀDD un Komisijā nodrošināt papildu cilvēkresursus un finanšu līdzekļus, lai labāk atspoguļotu stingru apņēmību aktīvāk iesaistīties klimata diplomātijā; mudina EĀDD ES delegāciju darba kārtībā iekļaut klimata diplomātiju, kad delegācijas tiekas ar trešo valstu pārstāvjiem un starptautiskām vai reģionālām organizācijām, un panākt, ka katrā ES delegācijā stratēģiska nozīme tiek piešķirta klimata diplomātijas centieniem sadarbībā ar dalībvalstu pārstāvniecībām trešās valstīs; tāpēc aicina, veidojot ES delegāciju kombinētās amata vietas, iekļaut galvenajās ES delegācijās trešās valstīs kontaktpersonas klimata pārmaiņu jomā un paredzēt lielāku daļu amata vietu klimata jomas ekspertiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ar klimata pārmaiņām saistītie izdevumi ES budžetā var radīt lielu pievienoto vērtību, un tie ir ievērojami jāpalielina, atspoguļojot klimata pasākumu palielināto nozīmi un steidzamību, kā arī turpmākas rīcības nepieciešamību klimata diplomātijā; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) palielināt ar klimata diplomātiju saistītos izdevumus, apstiprināt vismaz 30 % piešķiršanu ar klimatu saistītiem izdevumiem atbilstīgi Parlamenta ieteikumam 2018. gada 14. marta rezolūcijā par nākamo DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada (8), kā arī ES budžetu kopumā pielāgot Parīzes nolīguma mērķiem un IAM, lai nodrošinātu budžetā paredzēto izdevumu atbilstību centieniem klimata jomā; šai sakarā norāda, ja it īpaši jutīgās nozarēs (tādās kā lauksaimniecība, rūpniecība, enerģētika un transports) ir nepieciešami lielāki centieni, lai pārietu uz oglekļa nulles emisijas ekonomiku; aicina labāk izmantot citus ES fondus, lai nodrošinātu resursu efektivitāti, optimizētus rezultātus un pastiprinātu ES darbību un iniciatīvu ietekmi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar divpusējiem nolīgumiem ar partnervalstīm attīstīt sadarbību vides jomā, lai veicinātu ilgtspējīgas attīstības politiku, kuras pamatā ir energoefektivitāte un atjaunojamie enerģijas avoti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju pilnībā iekļaut globālo dimensiju, tostarp ES klimata diplomātijas mērķus, turpmākajos paziņojumos par “ES enerģētikas un klimata politikas nākotni” un par ilgtermiņa ES stratēģiju siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai; aicina Komisiju un EĀDD papildus attīstīt arī ilgtermiņa skatījumu, lai 12 mēnešu laikā pēc šā ziņojuma pieņemšanas varētu nākt klajā ar kopīgu paziņojumu, kurā būtu izklāstīta to izpratne par ES klimata diplomātiju, kā arī stratēģiska pieeja ES klimata diplomātijas pasākumiem, ņemot vērā Parlamenta pieeju, kas izklāstīta šajā dokumentā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina EĀDD un Komisiju palielināt iekšējo koordināciju saistībā ar pārvietošanu klimata iemeslu dēļ, izveidojot ekspertu grupu, kuras uzdevums ir izpētīt klimata pārmaiņas un migrāciju ar starpiestāžu darba grupas palīdzību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka sieviešu līdzdalībai un sieviešu pilnīgi līdzvērtīgai iesaistei un vadošai lomai ir būtiska nozīme klimata politikas jomā; aicina ES un dalībvalstis dzimuma perspektīvu integrēt klimata politikā un piemērot dzimumu līdztiesības pieeju, jo klimata pārmaiņas bieži vien saasina dzimumu nevienlīdzību un pasliktina sieviešu situāciju, kā arī veicināt pamatiedzīvotāju sieviešu un sieviešu tiesību aizstāvju piedalīšanos UNFCCC sistēmā, jo viņu zināšanas par dabas resursu apsaimniekošanu ir ļoti būtiskas cīņā pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

33.

Cīņa pret klimata pārmaiņām kā starptautiskās sadarbības virzītājspēks

| 34. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir aktīvi jādarbojas starptautiskās organizācijās un forumos (piemēram, ANO, UNFCCC, Augsta līmeņa politiskajā forumā ilgtspējīgas attīstības jautājumos (HPFL), ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojā (OHCHR), Starptautiskajā Darba organizācijā (SDO), Pasaules Veselības organizācijā (PVO), NATO, Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO), Arktikas Padomē, kā arī G7 un G20) un cieši jāsadarbojas ar reģionālajām organizācijām (piemēram, Āfrikas Savienību (ĀS), Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS), Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN), Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu (ĀKK), Dienvidu kopējo tirgu (MERCOSUR) un Persijas līča sadarbības padomi (GCC)), lai veicinātu globālas partnerības un nodrošinātu Parīzes nolīguma un IAM īstenošanu, vienlaikus aizsargājot, stiprinot un papildus attīstot daudzpusējās sadarbības sistēmas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES un tās dalībvalstis stingrāk uzstāt uz klimata pasākumu iekļaušanu G20 samitu un sanāksmju darba kārtībā, kā arī G20 dalībvalstu divpusējo sanāksmju darba kārtībā, un sadarboties ar jaunattīstības valstīm, piemēram, ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 77. grupu (G77) un citiem tīkliem, tādiem kā Mazo salu valstu alianse (AOSIS); |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina dalībvalstis pastiprināt savu iesaisti Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) sistēmā saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem; uzsver nepieciešamību SJO veikt ātras un atbilstošas papildu darbības, lai starptautiskās kuģniecības nozare varētu pienācīgi piedalīties cīņā pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju iekļaut klimata pārmaiņu dimensiju starptautiskajos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos un izvirzīt Parīzes nolīguma ratifikāciju un īstenošanu par nosacījumu nākotnes tirdzniecības nolīgumiem; šai sakarā aicina Komisiju vajadzības gadījumā visaptveroši izvērtēt spēkā esošo nolīgumu atbilstību Parīzes nolīgumam; aicina Komisiju racionalizēt finanšu instrumentus un programmas, lai nodrošinātu konsekvenci, palīdzētu trešām valstīm mazināt klimata pārmaiņas un palielinātu ES rīcības klimata politikas jomā efektivitāti; iesaka izstrādāt obligāti piemērojamu pamata klauzulu, kas attiecas uz klimata pārmaiņām, un sistemātiski iekļaut to starptautiskajos nolīgumos, tostarp tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, par savstarpēju apņemšanos ratificēt un īstenot Parīzes nolīgumu, tādējādi atbalstot Eiropas un starptautiskā mēroga dekarbonizācijas procesu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atbalsta ES pastāvīgu un aktīvu līdzdalību “vērienīgu mērķu koalīcijā” un sadarbību ar tajā iesaistītajām valstīm ar mērķi popularizēt apņemšanos panākt Parīzes nolīguma jēgpilnu īstenošanu, tā noteikumu kopuma pabeigšanu 2018. gadā un sekmīgu Talanoa dialogu COP 24 ietvaros, lai motivētu vairāk valstu pievienoties šiem centieniem un dažu tuvāko gadu laikā izveidotu to klimata jomas līderu grupu, kuri ir gatavi izvirzīt savus klimata mērķus saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem, lai izveidotu kopīgu vadību nolūkā kopīgi virzīties uz klimata integrēšanu dažādos ārpolitikas jautājumos, tostarp tirdzniecībā, starptautisko finanšu iestāžu reformā un drošībā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzīst, ka būtiska nozīme ir efektīvām un lietderīgām pielāgošanās darbībām, stratēģijām un plāniem, tostarp uz ekosistēmām balstītu risinājumu izmantošanai ar mērķi Parīzes nolīguma kontekstā uzlabot pielāgošanās spējas, stiprināt noturību un mazināt neaizsargātību pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver Arktikas ekosistēmu īpašo neaizsargātību pret klimata pārmaiņām, ņemot vērā to, ka pēdējās desmitgadēs temperatūra Arktikā ir paaugstinājusies aptuveni divas reizes, salīdzinot ar vidējo rādītāju pasaulē; atzīst, ka piesārņojumu, kas parādās Arktikas klimatā, visvairāk izraisa Āzijas, Ziemeļamerikas un Eiropas emisiju avoti, tādēļ emisiju samazināšanas pasākumiem ES ir liela nozīme, risinot Arktikas klimata pārmaiņu problēmas; ņem vērā arī interesi par Arktiku un tās resursiem, ko rada Arktikas reģiona mainīgā vide un pieaugošā ģeopolitiskā nozīme; uzskata, ka veselīgas un ilgtspējīgas Arktikas ekosistēmas, kurās dzīvo plaukstošas kopienas, ir stratēģiski svarīgas Eiropas un pasaules politiskajai un ekonomiskajai stabilitātei; uzskata par nepieciešamu beidzot iegūt ES oficiālu novērotāja statusu Arktikas Padomē; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka, tā kā ES un citas pārtikušas valstis vēsturiski visvairāk ir veicinājušas globālo sasilšanu, to pienākums ir izrādīt lielāku solidaritāti ar neaizsargātajām valstīm, no kurām daudzas atrodas pasaules dienviddaļā un salās un kuras visvairāk skar klimata pārmaiņu ietekme, un nodrošināt pastāvīgu atbalstu, lai palielinātu šo valstu noturību, veicinātu katastrofu riska samazināšanu, tostarp saglabājot dabu un atjaunojot ekosistēmas, kas ir būtiskas klimata regulēšanai, palīdzētu šīm valstīm pārvarēt klimata pārmaiņu izraisītu kaitējumu un uzlabotu pielāgošanās pasākumus un noturību, sniedzot pietiekamu finansiālu atbalstu un palīdzot uzlabot spējas, jo īpaši ar NND partnerību starpniecību; atzīmē, ka neaizsargātās valstis ir būtiski partneri, lai varētu nodrošināt vērienīgu starptautisku rīcību klimata jomā, ņemot vērā eksistenciālo apdraudējumu, ko tām rada klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt mazāk pārtikušo valstu centienus samazināt atkarību no fosilā kurināmā un palielināt piekļuves iespējas pieejamai atjaunojamai enerģijai, cita starpā šim nolūkam izmantojot programmas, kas atbalsta piekļuvi zinātnei, tehnoloģijai un inovācijai saskaņā ar 17. IAM, un šīs valstis informējot par tehnoloģijām, kas pieejamas vides un iedzīvotāju uzraudzībai un aizsardzībai, tādām kā kosmosa izpētes pamatprogramma Copernicus un tās klimata pārmaiņu uzraudzības pakalpojumi; uzsver iespējas, ko piedāvā ES ārējo investīciju plāns, lai veicinātu klimatam nekaitīgus ieguldījumus un atbalstītu ilgtspējīgu attīstību; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai humānās palīdzības aģentūras izstrādātu savas rīcības ilgtermiņa perspektīvu, balstoties uz pamatotām zināšanām par klimata ietekmi īpaši jutīgās teritorijās; tāpat aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai pasaules līmenī veicinātu ES izcilību videi nekaitīgu tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver vajadzību racionalizēt ES politiku, lai atbilstīgi reaģētu uz tādām situācijām kā ūdens un pārtikas trūkums, kas nākotnē varētu iestāties biežāk; atgādina, ka šāds pamatuztura trūkums radītu nopietnas ilgtermiņa drošības problēmas, kas varētu nomākt citus ES attīstības politikas sasniegumus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina ES par prioritāti noteikt atbalstu, kas izpaužas kā dotāciju piešķiršana un tehnoloģiju nodošana nabadzīgākajām valstīm, lai veiktu enerģētikas pārkārtošanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | iesaka ES padziļināt stratēģisko sadarbību valsts un nevalstiskā līmenī, izmantojot bezoglekļa ekonomikas attīstības dialogus un partnerības ar jaunietekmes ekonomikas valstīm un citām valstīm, kurām ir liela ietekme uz globālo sasilšanu, bet kuras arī izlēmīgi rīkojas globālās klimata politikas jomā; šajā saistībā norāda, ka klimats var būt sākumpunkts diplomātiskai sadarbībai ar partneriem, ar kuriem ir grūti panākt vienošanos par citiem darba kārtības jautājumiem, un tādējādi dot iespēju veicināt stabilitāti un mieru; aicina ES dalīties politikas pieredzē un atziņās, kas gūtas no partneriem, lai paātrinātu Parīzes nolīguma īstenošanu; aicina ES veidot īpašas darba grupas, lai apspriestu klimata un ilgtspējas politiku, un ekonomikas un tehnoloģiju dialogus par pārejas un noturības risinājumiem, tostarp augsta līmeņa ministru sanāksmju ietvaros; aicina ES veidot un atbalstīt partnerības kopīgu interešu jomās, tostarp attiecībā uz attīstības scenārijiem 2050. gadam, ilgtspējīgas finansēšanas reformu, ekoloģiski tīru transportu, oglekļa dioksīda emisiju tirgiem un citiem oglekļa cenas noteikšanas instrumentiem ārpus Eiropas, lai ierobežotu pasaules emisijas, vienlaikus radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām ekonomikas nozarēm; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina ES uzņemties vadību, veidojot starptautiskās un reģionālās partnerības oglekļa dioksīda emisiju tirgos, kā noteikts Parīzes nolīguma 6. pantā, un izmantot savu kompetenci, lai veidotu, pielāgotu un pārvaldītu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), un pieredzi, lai ETS sasaistītu ar Šveices oglekļa tirgu; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt oglekļa cenas noteikšanas mehānismu izstrādi trešās valstīs un reģionos un sekmēt starptautisko sadarbību, lai vidējā termiņā tos padarītu lielā mērā saderīgus un ilgtermiņā radītu starptautisku oglekļa tirgu; šajā saistībā uzsver pēdējos gados vērojamo ES un Ķīnas veiksmīgo sadarbību, kas 2017. gada decembrī ļāva sākt darboties valsts mēroga emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai Ķīnā; gaida pašreizējā darba rezultātus, no kuriem būs atkarīga sistēmas efektīva darbība; mudina ES pastāvīgi atbalstīt Ķīnas oglekļa dioksīda emisijas kvotu tirdzniecības mērķus un veicināt turpmāko sadarbību, lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina ES starptautiskā līmenī aktīvi veicināt proaktīvu politiku, lai risinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas problēmu, tostarp nosakot emisijas robežvērtības un veicot tūlītējus pasākumus, lai samazinātu emisiju starptautiskajās jūrniecības un aviācijas nozarēs; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka turpmākais darbs, izstrādājot oglekļa dioksīda emisiju pārrobežu korekcijas, ir vajadzīgs kā līdzeklis visu valstu turpmākajiem centieniem sasniegt Parīzes nolīgumā noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | iesaka ES kopā ar ANO meklēt lielākas sadarbības iesējas pasaules mērogā, lai risinātu smilšu vētru problēmu, kas jo īpaši Tuvajos Austrumos saasina jau esošo saspīlējumu un rada jaunu; norāda, ka šīs vētras ne tikai rada nopietnu kaitējumu veselībai, bet arī veicina jau tā ierobežoto ūdens resursu izsīkšanu Tuvajos Austrumos; šajā saistībā mudina ES sadarboties ar ANO, lai uzlabotu uzraudzības un brīdināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina EĀDD, Komisiju un dalībvalstis savus stratēģiskos dialogus par enerģētiku ar ES plašākā kaimiņreģiona valstīm, kuras eksportē fosilo kurināmo, koncentrēt uz sadarbību dekarbonizētas enerģētikas jomā un uz bezoglekļa ekonomikas attīstības modeļiem, lai veicinātu mieru, kā arī cilvēku drošību un labklājību Eiropā un visā pasaulē; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina EĀDD, Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka to starptautiskās politikas dialogi un sadarbība ar partnervalstīm pilnībā atbilst Parīzes nolīguma mērķiem un ES mērķim kļūt par pasaules līderi atjaunojamo energoresursu jomā; |
| --- | --- |

51.

ES stratēģiskie partneri

| 52. | uzskata, ka ES ir jāturpina centieni no jauna iesaistīt ASV daudzpusējā sadarbībā klimata politikas jomā, mudinot ASV ievērot Parīzes nolīgumu, neapdraudot tā vērienīgumu; uzskata, ka šim nolūkam ir vajadzīgs parlamentārais dialogs un sadarbība ar vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka sarunās par Brexit un turpmākajās attiecībās ar Apvienoto Karalisti jāņem vērā vajadzība turpināt sadarbību klimata diplomātijas jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, ka reģioniem un pilsētām ir arvien lielāka nozīme ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā, jo klimata pārmaiņas tos ietekmē tieši, to izaugsmei ir tieša ietekme uz klimatu, un tie aizvien aktīvāk veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, dažkārt neraugoties uz attiecīgās valsts valdības pretējām nostādnēm; atkārtoti norāda, ka pilsētām un reģioniem ir liela nozīme inovāciju un vides aizsardzības pasākumu ieviešanā, videi nekaitīgu tehnoloģiju izmantošanā, prasmju veicināšanā, ieguldot līdzekļus, apmācības īstenošanā un konkurētspējas palielināšanā, izstrādājot tīrās tehnoloģijas vietējā līmenī; tāpēc aicina ES vēl vairāk pastiprināt attiecības ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un pirmiedzīvotājiem trešās valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), lai uzlabotu tematisko un nozaru sadarbību starp pilsētām un reģioniem gan ES, gan ārpus tās, izstrādātu pielāgošanās un noturības iniciatīvas un stiprinātu ilgtspējīgas attīstības modeļus un emisijas samazināšanas plānus tādās svarīgās nozarēs kā enerģētika, rūpniecība, tehnoloģijas, lauksaimniecība un transports gan pilsētās, gan laukos, piemēram, izmantojot mērķsadarbības programmas vai Starptautisko pilsētsadarbības programmu, atbalstot tādas platformas kā Pilsētu mēru pakts un izveidojot jaunus forumus paraugprakses apmaiņai; aicina ES un dalībvalstis atbalstīt reģionālo un vietējo dalībnieku centienus ieviest reģionālā un vietējā līmenī noteiktas iemaksas (līdzīgas NND), ar kurām šajā procesā var izvirzīt vērienīgākus klimata mērķus; vērš uzmanību uz nozīmi, kāda šajā saistībā var būt ES delegācijām trešās valstīs; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda arī uz to, ka daudzās pasaules daļās vērojamā aizvien lielākā urbanizācija saasina pašreizējās problēmas, ko rada klimata pārmaiņas, jo rodas lielāks pieprasījums pēc tādiem resursiem kā enerģija, zeme un ūdens, un tas veicina tādu vides problēmu pastiprināšanos daudzās konurbācijās ES un ārpus tās kā gaisa piesārņojums un palielināts atkritumu daudzums; atzīmē, ka jo īpaši lauku apvidos bieži ir vērojama arī klimata pārmaiņu papildu ietekme, piemēram, ekstremāli laikapstākļi, sausums un augsnes degradācija; uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīga īpaša uzmanība un atbalsts šo problēmu risināšanā, lai panāktu lielāku noturību un veicinātu klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumus, izstrādājot jaunus energoapgādes veidus, kā arī transporta koncepcijas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka būtiska nozīme ir dalībvalstu un partnervalstu pārrobežu sadarbībai, jo īpaši saistībā ar pārrobežu ietekmes uz vidi novērtējumiem, ievērojot attiecīgos starptautiskos noteikumus un konvencijas, sevišķi ANO/EEK Ūdens konvenciju, Orhūsas konvenciju un Espo konvenciju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina ES un tās dalībvalstis stiprināt saikni ar pilsonisko sabiedrību un palielināt tai sniegto atbalstu visā pasaulē, jo tā darbojas kā rīcības katalizators klimata politikas jomā, kā arī veidot alianses un radīt sinerģiju ar zinātnes aprindām, nevalstiskajām organizācijām, vietējām kopienām, pirmiedzīvotājiem un netradicionālajiem dalībniekiem, lai labāk saskaņotu dažādu dalībnieku mērķus, idejas un metodes, veicinot koordinētu pieeju rīcībai klimata politikas jomā; mudina ES un tās dalībvalstis sadarboties ar privāto sektoru, lai paplašinātu sadarbību jautājumā par to, kā izmantot iespējas, ko rada pāreja uz bezoglekļa ekonomiku, izstrādātu klimata tehnoloģiju eksporta stratēģijas valstīm visā pasaulē un veicinātu tehnoloģiju nodošanu trešām valstīm un spēju veidošanu šajās valstīs, kuras atbalsta atjaunojamo energoresursu izmantošanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver zinātnisko pētījumu lielo nozīmi klimata politikas lēmumu pieņemšanā; atzīmē, ka pārrobežu zinātniskā apmaiņa ir starptautiskās sadarbības pamatelements; mudina Komisiju un dalībvalstis pastāvīgi atbalstīt zinātniskās organizācijas, kas strādā pie klimata riska novērtēšanas, cenšas aprēķināt klimata pārmaiņu ietekmi un piedāvā politiskajām iestādēm iespējamos pielāgošanās pasākumus; mudina ES izmantot savas pētniecības spējas, lai veicinātu rīcību globālās klimata politikas jomā; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam un — informācijai — Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  OV C 215, 19.6.2018., 46. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0380.

(3)  OV C 207, 30.6.2017., 51. lpp.

(4)  OV C 487, 28.12.2016., 24. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0005.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0066.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0075.

---

Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/43

---

P8_TA(2018)0284

Partnerības nolīgums starp ES un Euratom, no vienas puses, un Armēniju, no otras puses (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

(2020/C 118/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12543/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12543/2017),

| — | ņemot vērā Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12548/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12548/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 218. panta 7. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 218. panta 7. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0422/2017),

| — | ņemot vērā attiecīgās rezolūcijas par ES un Armēnijas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās rezolūcijas par ES un Armēnijas attiecībām,

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samitos pieņemtās kopīgās deklarācijas, jo īpaši kopīgo deklarāciju, par kuru tika panākta vienošanās 2017. gadā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samitos pieņemtās kopīgās deklarācijas, jo īpaši kopīgo deklarāciju, par kuru tika panākta vienošanās 2017. gadā Briselē,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) paziņojumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP), jo īpaši 2017. gada 18. maija ziņojumu par EKP pārskatīšanas īstenošanu (JOIN(2017)0018) un 2017. gada 9. jūnija kopīgo darba dokumentu “Austrumu partnerība — 20 mērķpasākumi 2020. gadam, koncentrējoties uz pamatprioritātēm un reāliem rezultātiem” (SWD(2017)0300), kā arī 2016. gada paziņojumu par ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) paziņojumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP), jo īpaši 2017. gada 18. maija ziņojumu par EKP pārskatīšanas īstenošanu (JOIN(2017)0018) un 2017. gada 9. jūnija kopīgo darba dokumentu “Austrumu partnerība — 20 mērķpasākumi 2020. gadam, koncentrējoties uz pamatprioritātēm un reāliem rezultātiem” (SWD(2017)0300), kā arī 2016. gada paziņojumu par ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju austrumu kaimiņreģionā un jo īpaši 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (2), un 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par pret armēņiem vērstā genocīda 100. gadskārtu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju austrumu kaimiņreģionā un jo īpaši 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (2), un 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par pret armēņiem vērstā genocīda 100. gadskārtu (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija (4) normatīvo rezolūciju par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija (4) normatīvo rezolūciju par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Armēnijas 2018. gada 21. februārī parakstītās partnerības prioritātes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Armēnijas 2018. gada 21. februārī parakstītās partnerības prioritātes,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 49. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0179/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0179/2018),

| A. | tā kā Armēnijas un Eiropas Savienības pašreizējo attiecību satvars ir 1996. gada Partnerības un sadarbības nolīgums, kas stājās spēkā 1999. gadā un ko ir paredzēts aizstāt ar ierosināto visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu (VPPN); |
| --- | --- |

A.

tā kā Armēnijas un Eiropas Savienības pašreizējo attiecību satvars ir 1996. gada Partnerības un sadarbības nolīgums, kas stājās spēkā 1999. gadā un ko ir paredzēts aizstāt ar ierosināto visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu (VPPN);

| B. | tā kā, izmantojot Austrumu partnerību, ES un Armēnija savas attiecības ir balstījušas uz kopīgu apņemšanos ievērot starptautiskās tiesības un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

B.

tā kā, izmantojot Austrumu partnerību, ES un Armēnija savas attiecības ir balstījušas uz kopīgu apņemšanos ievērot starptautiskās tiesības un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| C. | tā kā joprojām pastāv bažas par to, vai Armēnija pilnībā ievēro dažas no iepriekš minētajām pamatvērtībām, jo īpaši demokrātiju un tiesiskumu, ko apdraud korupcija, balsu pirkšana, organizētā noziedzība un ļaunprātīga oligarhu kontrole; |
| --- | --- |

C.

tā kā joprojām pastāv bažas par to, vai Armēnija pilnībā ievēro dažas no iepriekš minētajām pamatvērtībām, jo īpaši demokrātiju un tiesiskumu, ko apdraud korupcija, balsu pirkšana, organizētā noziedzība un ļaunprātīga oligarhu kontrole;

| D. | tā kā Armēnijas ģeogrāfiskā atrašanās vieta starp Eiropu, Vidusāziju un Tuvajiem Austrumiem un kaimiņos esošajām reģionālajām lielvarām, jo īpaši Krieviju, Irānu un Turciju, ir gan stratēģiska, gan sarežģīta; tā kā dažu pagātnes traģēdiju, jo īpaši armēņu genocīda, neatzīšana, ārvalstu karaspēka klātbūtne Armēnijā, kā arī ieilgušie konflikti Dienvidkaukāzā, kas ietekmē arī Azerbaidžānu un Gruziju, būtiski apdraud visu partneru drošību un reģionālo stabilitāti; tā kā Kalnu Karabahas konfliktu var atrisināt tikai miermīlīgā ceļā atbilstoši EDSO 2009. gada pamatprincipiem, jo īpaši ņemot vērā EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju centienus un priekšlikumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Armēnijas ģeogrāfiskā atrašanās vieta starp Eiropu, Vidusāziju un Tuvajiem Austrumiem un kaimiņos esošajām reģionālajām lielvarām, jo īpaši Krieviju, Irānu un Turciju, ir gan stratēģiska, gan sarežģīta; tā kā dažu pagātnes traģēdiju, jo īpaši armēņu genocīda, neatzīšana, ārvalstu karaspēka klātbūtne Armēnijā, kā arī ieilgušie konflikti Dienvidkaukāzā, kas ietekmē arī Azerbaidžānu un Gruziju, būtiski apdraud visu partneru drošību un reģionālo stabilitāti; tā kā Kalnu Karabahas konfliktu var atrisināt tikai miermīlīgā ceļā atbilstoši EDSO 2009. gada pamatprincipiem, jo īpaši ņemot vērā EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju centienus un priekšlikumus;

| E. | tā kā ES ir galvenā Armēnijas tirdzniecības partnere un lielākā līdzekļu devēja; tā kā Armēnija ir arī Eirāzijas Ekonomikas savienības dalībniece un tā kā tas apliecina, ka ES neizvirza attiecību padziļināšanu ar ES kā priekšnoteikumu, kas tās partneriem varētu apgrūtināt attiecības ar trešām pusēm, pat ja tādēļ nebūtu iespējams īstenot dažas iespējas, piemēram, veidot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) ar ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir galvenā Armēnijas tirdzniecības partnere un lielākā līdzekļu devēja; tā kā Armēnija ir arī Eirāzijas Ekonomikas savienības dalībniece un tā kā tas apliecina, ka ES neizvirza attiecību padziļināšanu ar ES kā priekšnoteikumu, kas tās partneriem varētu apgrūtināt attiecības ar trešām pusēm, pat ja tādēļ nebūtu iespējams īstenot dažas iespējas, piemēram, veidot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) ar ES;

| F. | tā kā jaunais nolīgums nosaka jaunu juridisko pamatu, lai atdzīvinātu politisko dialogu un paplašinātu ekonomiskās sadarbības jomu, kā arī sadarbību tādās nozarēs kā enerģētika, transports, infrastruktūra un vide; tā kā ir paredzams, ka šiem noteikumiem būs pozitīva ietekme uz Armēniju saistībā ar demokrātijas standartu, ekonomiskās izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; tā kā šādas izredzes ir īpaši svarīgas Armēnijas jauniešiem, jo tostarp tiks nodrošināta labāka izglītība un lielākas nodarbinātības iespējas; tā kā gan ES, gan Armēnijas iedzīvotāji gūs labumu no ciešākas sadarbības, |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunais nolīgums nosaka jaunu juridisko pamatu, lai atdzīvinātu politisko dialogu un paplašinātu ekonomiskās sadarbības jomu, kā arī sadarbību tādās nozarēs kā enerģētika, transports, infrastruktūra un vide; tā kā ir paredzams, ka šiem noteikumiem būs pozitīva ietekme uz Armēniju saistībā ar demokrātijas standartu, ekonomiskās izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; tā kā šādas izredzes ir īpaši svarīgas Armēnijas jauniešiem, jo tostarp tiks nodrošināta labāka izglītība un lielākas nodarbinātības iespējas; tā kā gan ES, gan Armēnijas iedzīvotāji gūs labumu no ciešākas sadarbības,

| 1. | pauž lielu gandarījumu par visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu, kas ir nozīmīgs solis ES un Armēnijas attiecībās un iemieso apņemšanos vēl vairāk padziļināt politiskās un ekonomiskās attiecības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņem vērā to, ka nolīguma parakstīšana nav beigu punkts ES un Armēnijas sadarbībā; uzsver to, ka ir svarīgi šo nolīgumu ātri un efektīvi īstenot, pirms tiek apsvērts abu pušu turpmākas ciešākas sadarbības un integrācijas potenciāls, kas tiktu īstenots tām pieņemamā tempā un apmērā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina — lai pavērtu turpmākas sadarbības perspektīvas, ir svarīgi panākt ievērojamu progresu attiecībā uz tādu pamatvērtību ievērošanu kā tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī funkcionējoša demokrātiska sistēma, kas aizstāv tiesu sistēmas neatkarību un objektivitāti un nodrošina konkrētus rezultātus cīņā pret korupciju; šajā sakarībā pauž cerību, ka ES apsvērs iespēju drīz sākt dialogu ar Armēniju par vīzu režīma liberalizāciju ar nosacījumu, ka ir radīti apstākļi labi pārvaldītai un drošai mobilitātei, paredzot arī to, ka starp pusēm tiek efektīvi īstenoti vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apsveic Armēnijas iedzīvotājus saistībā ar valsts varas nodošanu 2018. gada aprīlī un maijā, kura notika mierīgi un kuras rezultātā Armēnijā saskaņā ar tās konstitūciju notika valdības maiņa; atzinīgi vērtē tiesībaizsardzības spēku struktūru izrādīto savaldību, taču pauž bažas par miermīlīgu demonstrantu, tostarp parlamenta deputātu, nepamatotu aizturēšanu; sirsnīgi apsveic Nikol Pashinyan saistībā ar viņa ievēlēšanu Armēnijas premjerministra amatā; cer pastiprināt sadarbību ar viņu, viņa veidoto valdību un Nacionālo asambleju, lai cita starpā palīdzētu viņiem izpildīt demonstrāciju laikā paustās Armēnijas sabiedrības vēlmes, un izsaka gatavību veikt Armēnijā turpmāko parlamenta vēlēšanu novērošanu; |
| --- | --- |

4.

Darbības joma, vispārīgie principi, pamatvērtības un apņemšanās atrisināt konfliktus

| 5. | uzsver, ka šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu saskaņā ar minētajos līgumos izklāstītajiem nosacījumiem un, no otras puses, Armēnijas Republikas teritorijā; aicina Komisiju nodrošināt to, lai caur Armēniju Eiropas Savienībā netiktu nelikumīgi ievesti produkti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ņem vērā, ka nolīgums atbilst Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikuma garam un tajā iekļautajiem principiem — šajā ieteikumā ir nepārprotami norādīts, ka visaptverošs nolīgums netiks ratificēts ar valsti, kas neievēro tādas ES vērtības kā demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība, cilvēktiesības un pamatbrīvības; mudina Armēnijas iestādes tomēr ar ES atbalstu nodrošināt, lai šo vērtību ievērošanā nenotiktu regress, jo tā rezultātā saskaņā ar nolīguma 379. pantu varētu tikt apturēta tā piemērošana; atkārtoti uzsver, ka ES finansiālais atbalsts Armēnijai joprojām ir atkarīgs no reformu īstenošanas un kvalitātes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Armēniju strauji pieņemt un īstenot kopīgi saskaņotās reformas, jo īpaši attiecībā uz vēlēšanu sistēmas stabilitāti, tiesu sistēmas neatkarību un valsts iestāžu pārvaldības pārredzamību, sevišķi saistībā ar ES un Armēnijas partnerības prioritātēm, kam būtu jākalpo par pamatorientieri nolīguma īstenošanā, lai sniegtu Armēnijas iedzīvotājiem taustāmus un pozitīvus rezultātus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka atbilstīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju jēgpilna iesaiste un iekļaušana ir ārkārtīgi svarīga šajā īstenošanas posmā, tostarp izmantojot jauno, ar šo nolīgumu izveidoto Pilsoniskās sabiedrības platformu, un būtu jāveic daudz vairāk nekā tikai jāpilda ierobežotie pasākumi, kas pašreiz paredzēti nolīguma 366. pantā, proti, pilsoniskās sabiedrības pārstāvju informēšana un viedokļu apmaiņa ar viņiem; norāda, ka iesaistītajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāaptver pēc iespējas plašāks politisko un sociālo interešu klāsts; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju ievērot ES finansiālā atbalsta nosacītību, sistemātiski sasaistot ES atbalstu, tostarp to, kas tiek sniegts, izmantojot Eiropas Kaimiņattiecību instrumentu, makrofinansiālo palīdzību un citus instrumentus, ar reformu efektīvu īstenošanu, kuras progress būtu rūpīgi jāuzrauga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ņem vērā, ka nolīgums atbilst Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikuma garam un tajā iekļautajiem principiem arī attiecībā uz to, ka jauna nolīguma ar Armēniju vai Azerbaidžānu ratifikācija būs atkarīga no jēgpilnas apņemšanās un ievērojama progresa Kalnu Karabahas konflikta risināšanā; mudina abas puses labā ticībā pēc vēlēšanām abās valstīs 2018. gadā palielināt sarunu tempu un rezultātus, lai gūtu vēsturiskus panākumus un izbeigtu konfliktu, ko nevar atrisināt militāriem līdzekļiem un kas tomēr ir prasījis pārāk daudz dzīvību, jo īpaši civiliedzīvotāju dzīvību, un gandrīz trīsdesmit gadu garumā kavējis ne tikai jebkāda miera un stabilitātes iedibināšanu, bet arī apgrūtinājis reģiona sociālekonomisko attīstību; pauž nopietnas bažas par militāro spēku koncentrēšanu un nesamērīgajiem aizsardzības jomas izdevumiem šajā reģionā; atbalsta visas iniciatīvas, kas sekmē mieru un labu kaimiņattiecību veidošanu, tostarp augsta līmeņa sarunas un pamiera uzraudzības mehānismu, un aicina EĀDD un Komisiju palielināt ES atbalstu programmām, kas dotu iespēju pastiprināt kontaktus starp Armēnijas un Azerbaidžānas NVO un jaunatnes organizācijām, vienlaikus nodrošinot, ka ES dalībvalstis izvairītos no divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju netieša eksporta, kas paredzēts konfliktā iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

10.

Politiskā reforma

| 11. | aicina gan Armēniju, gan ES piešķirt augstu prioritāti iekšējām reformām, kā norādīts 4. pantā, lai jo īpaši nodrošinātu netraucētu pāreju no prezidenta vadītas sistēmas uz parlamentāru sistēmu un valsts iestāžu apolitiskumu; mudina Armēnijas valdību nodrošināt, lai attiecībā uz svarīgām reformām, piemēram, tādām, kas saistītas ar valdības struktūru un darbību vai kriminālkodeksu, visas Armēnijas sabiedrības interesēs tiktu nodrošināta lielāka pārredzamība un iekļaujošs dialogs ar politisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver nepieciešamību nodrošināt vienlīdzīgus apstākļus opozīcijai un vidi, kurā pilsoniskā sabiedrība, tostarp plašsaziņas līdzekļu pārstāvji un cilvēktiesību aizstāvji, var darboties un izmantot savas tiesības, nebaidoties no represijām; aicina Armēniju šajā sakarībā nodrošināt strauju un taisnīgu tiesu visiem ieslodzītajiem, tostarp Andreas Ghukasyan, nodrošinot, ka tiesas procesā netiek izmantoti politiski apsvērumi; aicina Armēnijas iestādes nodrošināt, lai žurnālisti nesaskartos ne ar kādu spiedienu, bailēm no atriebības un vardarbību sava darba dēļ un tiktu ievērotas pulcēšanās tiesības, un atturēties no pārmērīga spēka un represiju izmantošanas pret miermīlīgajiem protestētājiem un protestu vadītājiem, piemēram, nepamatotu kriminālapsūdzību izvirzīšanas; prasa veikt objektīvu izmeklēšanu un nodrošināt taisnīgu tiesu visos gadījumos, tostarp attiecībā uz iepriekš izmantotu nesamērīgu policijas spēku pret miermīlīgiem protestētājiem un Sasna Tsrer lietā, kurā policija nopietni kavēja advokātu darbu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Armēnijas iestādes, ņemot vērā gaidāmās vēlēšanas, strauji un pilnībā īstenot visus Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/ODHIR) vadīto starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumus, kas akcentēti to galīgajā ziņojumā, jo īpaši attiecībā uz apgalvojumiem par balsu pirkšanu, vēlētāju iebiedēšanu, spiediena izdarīšanu uz ierēdņiem un privātā sektora darbiniekiem un partiju pārstāvju un tiesībaizsardzības amatpersonu nepamatotu iejaukšanos balsošanas procesā, kas neuzlaboja sabiedrības uzticēšanos valsts vēlēšanu sistēmai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Armēniju īstenot Venēcijas komisijas ieteikumus, piemēram, tos, kas iekļauti šīs komisijas 2017. gada atzinumā par Tiesu kodeksa projektu — šajā atzinumā minēts, ka ar kodeksu ir ieviestas konstitucionālās reformas rezultātā radītās pozitīvās pārmaiņas, bet kodeksā ir vērojamas nepilnības un nekonsekvence, kas būtu jānovērš; |
| --- | --- |

14.

Tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana

| 15. | atkārtoti norāda uz savu stingro apņemšanos ievērot starptautiskās tiesības un pamatvērtības, tostarp, demokrātiju, tiesiskumu un labu pārvaldību, cilvēktiesības un pamatbrīvības, un mudina Armēniju tiekties pēc ievērojama progresa šajās jomās, jo īpaši attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, tiesu sistēmas neatkarību un cīņu pret korupciju, organizēto noziedzību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nepotismu un ļaunprātīgu oligarhu kontroli; mudina Armēnijas iestādes sākt padziļinātu un patiesu ekonomisko reformu procesu, lai pārvarētu pašreizējo oligarhu veidoto struktūru un likvidētu attiecīgos monopolus; mudina Armēnijas varas iestādes turpināt konsekventi rīkoties, ievērojot savas valsts saistības, kuras tā uzņēmusies kā ANO Konvencijas pret spīdzināšanu līgumslēdzēja puse, lai nepieļautu un izmeklētu pārkāpumus un piemērotu par tiem sodu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu par to, ka Armēnijā joprojām nopietnas bažas sagādā vardarbība dzimuma un seksuālās orientācijas dēļ; ņem vērā, ka, Nacionālajai asamblejai 2017. gada 8. decembrī pieņemot tiesību aktu par vardarbības novēršanu ģimenē, no vardarbības ģimenē cietušo personu aizsardzību un miera (kohēzijas) atjaunošanu ģimenē, vardarbība ģimenē ir atzīta par nopietnu problēmu, taču prasa pieņemt spēcīgākus tiesību aktus, lai efektīvi apkarotu šādu vardarbību un iestādes varētu labāk aizsargāt un atbalstīt vardarbības upurus; pauž atzinību par to, ka Armēnija 2018. gada 18. janvārī parakstīja Eiropas Padomes Stambulas konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, un mudina Armēniju strauji ratificēt un pilnībā īstenot šo konvenciju, lai efektīvi pildītu savas saistības attiecībā uz starptautisko standartu ievērošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Armēniju risināt dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas jautājumus, ātri, bet tomēr efektīvi veicot pasākumus, lai nodrošinātu vienādas iespējas, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, vienādu atalgojumu un valsts amatu ieņemšanu, ideālā gadījumā izmantojot šajā nolūkā visaptverošu atsevišķu tiesību aktu par nediskrimināciju, kā arī aizsargājot citas neaizsargātas grupas, piemēram, LGBTI, saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un Armēnijas dažādajām saistībām cilvēktiesību jomā, un nodrošināt efektīvus aizsardzības mehānismus, kuriem atvēlēti pietiekami resursi; šajā sakarībā pauž bažas par gaidāmo tiesību aktu nesaderību ar starptautiskajiem standartiem nediskriminācijas jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina Armēnijas iestādes piešķirt lielu prioritāti tam, lai izbeigtu uz dzimumu balstītu atlasi, izmantojot selektīvus abortus, kas Armēnijā un Azerbaidžānā joprojām ir ļoti izplatīta, šīs prakses izmantošanas ziņā pasaules līmenī ierindojot abas valstis aiz Ķīnas; mudina Armēniju apņemties uzlabot dzīvi bērniem, jo īpaši bērniem ar invaliditāti un bāreņiem, konsekventi īstenojot prioritātes, kas noteiktas valsts stratēģijā par bērnu tiesību aizsardzību un attiecīgajā Konvencijas par bērna tiesībām īstenošanas rīcības plānā, kā arī līdz 2025. gadam garantējot visiem bērniem iekļaujošu izglītību un izskaužot bērnu darbu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu sadarbību tādu noziedzīgu darbību kā terorisms, organizētā noziedzība, kibernoziedzība un pārrobežu noziedzība nepieļaušanā un apkarošanā, un aicina Armēniju vairāk pieskaņoties ES ārpolitikai un drošības politikai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Armēniju ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus, ko tā parakstīja 1999. gadā; |
| --- | --- |

20.

Tirdzniecība un ekonomiskā sadarbība

| 21. | atzinīgi vērtē ES un Armēnijas tirdzniecības un ekonomisko attiecību padziļināšanos un to, ka VPPN dažos gadījumos nodrošina lielāku pārredzamību un tirgus pieejamību ES produktiem un ekonomikas dalībniekiem tādās jomās kā pakalpojumu tirdzniecība, intelektuālā īpašuma tiesības un publiskais iepirkums, nekā paredz PTO saistības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Armēniju iesaistīties uzticamās tirdzniecības attiecībās ar ES atbilstīgi saistībām, ko tā uzņēmusies, pievienojoties PTO; atgādina, ka noteikumus un nosacījumus par dalību PTO, kā arī saistības saskaņā ar PTO nolīgumiem un šo nolīgumu noteikumus piemēro tikai attiecībā uz ANO atzītām Armēnijas Republikas teritorijām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | cer, ka nolīgums ātri sniegs jaunas un pievilcīgas ekonomiskās iespējas Armēnijas pilsoņiem, kas dzīvo vai atgriežas Armēnijā, jo īpaši Armēnijas jauniešiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tomēr pauž nožēlu, ka nolīgumā nevar iekļaut tarifa šķēršļu likvidēšanu, jo Armēnija ir pievienojusies Eirāzijas Ekonomikas savienībai; taču atzinīgi vērtē to, ka Armēnija lielā apmērā izmanto ES vispārējo preferenču sistēmu (VPS+), lai gan ar bažām konstatē, ka VPS+ režīms tiek piemērots tikai ļoti nelielam eksporta preču kategoriju klāstam; ņem vērā, ka nolīgumā tiek respektēta Armēnijas daudzvektoru ārpolitika, bet aicina Komisiju nodrošināt, ka ES palīdzība Armēnijā netiek novirzīta nozarēm, kuras skar Krievijas noteiktās sankcijas pret ES, un mudina Komisiju stingri uzraudzīt to, lai ES dalībvalstis ievērotu Padomes Regulu (ES) Nr. 833/2014 un izvairītos radīt Krievijai iespēju ar Armēnijas starpniecību iegādāties divējāda lietojuma preces un tehnoloģiju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta par preču zīmju aizsardzību, tostarp 237. pantā paredzētajiem pārejas noteikumiem par konjaku un šampanieti, un tādējādi aizsargā ES intereses, vienlaikus ļaujot Armēnijai attīstīt tirdzniecību visās svarīgākajās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

25.

Enerģētika un citas sadarbības jomas

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka jo īpaši 42. pantā ir uzsvērta kodoldrošība, pamatojoties uz Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) un Eiropas Savienības standartiem un praksi; pauž nožēlu par Armēnijas iestāžu lēmumu pagarināt Medzamoras kodolspēkstacijas darbības termiņu un atkārtoti pauž nopietnas bažas par šīs kodolspēkstacijas joprojām pastāvošo neatbilstību drošības standartiem un ievērojamo risku, ko rada tās atrašanās seismiski aktīvā zonā; pauž atzinību sarunu vedējiem par to, ka VPPN 42. pantā ir iekļauta konkrēta sadarbība attiecībā uz Medzamoras kodolspēkstacijas ekspluatācijas drošu pārtraukšanu un slēgšanu un ceļveža vai rīcības plāna agrīnu pieņemšanu šajā nolūkā, ņemot vērā to, ka tā ir jāaizstāj ar jaunu kapacitāti, lai garantētu Armēnijas Republikas energoapgādes drošību un apstākļus ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | turklāt atzinīgi vērtē īpašos noteikumus par Armēnijā īstenoto sadarbību vides jomā, ņemot vērā to, ka ir steidzami nepieciešams panākt progresu šajā jomā, kā arī iespējas radīt darbvietas un samazināt atkarību no enerģijas importa, ko varētu panākt, attīstot tīrus, alternatīvus enerģijas avotus; īpaši aicina Komisiju gan tehniski, gan finansiāli palīdzēt un sniegt atbalstu Armēnijas valdībai tās vērienīgajos plānos attīstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas nozari; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Armēnijas iestādes uzlabot pārredzamību un pārskatatbildību publisko finanšu pārvaldībā, kā arī publiskā iepirkuma jomā un privatizācijas procesā un turklāt stiprināt banku nozares uzraudzību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver to, ka ir svarīgi noteikumi par dialogu un sadarbību attiecībā uz nodarbinātības politiku, darba tiesībām, piemēram, darba aizsardzību, dzimumu līdztiesību un nediskriminēšanu, tostarp attiecinot to uz mazāk aizsargātām un marginalizētām grupām, piemēram, LGBTI, lai nodrošinātu labākas darbavietas ar labākiem darba apstākļiem, jo īpaši Armēnijas jauniešiem, un palīdzētu vērsties pret augsto bezdarba līmeni un milzīgo nabadzību; |
| --- | --- |

29.

Institucionālie noteikumi

| 30. | atzinīgi vērtē Parlamentārās partnerības komitejas izveidi saskaņā ar nolīguma 365. pantu un apņemas kopā ar Armēnijas parlamentu ātri izstrādāt tās reglamentu, lai tā drīzumā varētu sākt darboties; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkārtoti prasa Komisijai un EĀDD reizi sešos mēnešos nosūtīt Parlamentam izsmeļošu rakstisku ziņojumu par starptautisku nolīgumu īstenošanu saskaņā ar Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam, kurā tika atkārtoti pausta Parlamenta apņemšanās pastiprināt ar Austrumu partneriem noslēgto starptautisko nolīgumu īstenošanas uzraudzību un šajā sakarībā sniegtā ES atbalsta pārbaudi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES un Armēnijas iestādes pastiprināt centienus komunikācijas jomā, informējot par šī jaunā nolīguma mērķiem, lai gan Armēnijā, gan ES vēl vairāk uzlabotu sabiedrības informētību par gaidāmajām iespējām un ieguvumiem, ko radītu nolīguma noslēgšana; turklāt aicina abas puses turpināt pielikt pūles, lai vērstos pret dezinformācijas kampaņām saistībā ar ES un Armēnijas attiecībām; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Armēnijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0440.

(3)  OV C 328, 6.9.2016., 2. lpp.

(4)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0283.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/49 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/49

---

P8_TA(2018)0286

ES un Irākas partnerības un sadarbības nolīgums (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE))

(2020/C 118/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10209/1/2012),

| — | ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (1)

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. pantu, 207. pantu, 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. pantu, 207. pantu, 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0038/2018),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par ES un Irākas partnerattiecības un sadarbības nolīgumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par ES un Irākas partnerattiecības un sadarbības nolīgumu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un Komisijas 2018. gada 8. janvāra kopīgo paziņojumu par Savienības stratēģijas attiecībā uz Irāku aspektiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un Komisijas 2018. gada 8. janvāra kopīgo paziņojumu par Savienības stratēģijas attiecībā uz Irāku aspektiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. janvāra secinājumus par jaunu stratēģiju attiecībā uz Irāku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. janvāra secinājumus par jaunu stratēģiju attiecībā uz Irāku,

| — | ņemot vērā Komisijas daudzgadu indikatīvo programmu Irākai (2014–2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas daudzgadu indikatīvo programmu Irākai (2014–2017),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par stāvokli Ziemeļirākā/Mosulā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par stāvokli Ziemeļirākā/Mosulā (4),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2017. gada 14. jūlija Rezolūciju Nr. 2367 (2017) un 2017. gada 21. septembra Rezolūciju Nr. 2379 (2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2017. gada 14. jūlija Rezolūciju Nr. 2367 (2017) un 2017. gada 21. septembra Rezolūciju Nr. 2379 (2017),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 4. jūlija (5) normatīvo rezolūciju par projektu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 4. jūlija (5) normatīvo rezolūciju par projektu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0224/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0224/2018),

| A. | tā kā Eiropu un Irāku jau tūkstošiem gadu saista savstarpēja kultūras mijiedarbība un kopīga vēsture; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropu un Irāku jau tūkstošiem gadu saista savstarpēja kultūras mijiedarbība un kopīga vēsture;

| B. | tā kā Irāku desmitiem gadu ir plosījusi Sadama Huseina diktatūra, kuras laikā 1980. gadā notika iebrukums Irānā un 1990. gadā — Kuveitā, un situāciju saasināja uzliktās sankcijas un iekšējs konflikts pēc ASV vadītā iebrukumu 2003. gadā, kā arī sektantu vardarbība, kurdu separātisti un Daesh piekoptais džihādistu terorisms; tā kā visi šie faktori izskaidro to, cik apjomīgas problēmas jārisina Irākai, cenšoties panākt virzību uz labāku pārvaldību, ekonomisko progresu un nacionālo izlīgumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Irāku desmitiem gadu ir plosījusi Sadama Huseina diktatūra, kuras laikā 1980. gadā notika iebrukums Irānā un 1990. gadā — Kuveitā, un situāciju saasināja uzliktās sankcijas un iekšējs konflikts pēc ASV vadītā iebrukumu 2003. gadā, kā arī sektantu vardarbība, kurdu separātisti un Daesh piekoptais džihādistu terorisms; tā kā visi šie faktori izskaidro to, cik apjomīgas problēmas jārisina Irākai, cenšoties panākt virzību uz labāku pārvaldību, ekonomisko progresu un nacionālo izlīgumu;

| C. | tā kā Savienība atkārtoti ir apliecinājusi savas saistības veidot stipru ES un Irākas partnerību, pamatojoties uz partnerības un sadarbības nolīgumu, un atbalstīt Irākas iestādes pārejā uz demokrātiju un atjaunošanas procesā, kā arī novērst politiskās, sociālās un ekonomiskās nestabilitātes pamatcēloņus; tā kā ir aprēķināts, ka rekonstrukcijas centienu izmaksas sasniegs 88 miljardus ASV dolāru; |
| --- | --- |

C.

tā kā Savienība atkārtoti ir apliecinājusi savas saistības veidot stipru ES un Irākas partnerību, pamatojoties uz partnerības un sadarbības nolīgumu, un atbalstīt Irākas iestādes pārejā uz demokrātiju un atjaunošanas procesā, kā arī novērst politiskās, sociālās un ekonomiskās nestabilitātes pamatcēloņus; tā kā ir aprēķināts, ka rekonstrukcijas centienu izmaksas sasniegs 88 miljardus ASV dolāru;

| D. | tā kā ES dalībvalstis, kuras iesaistījās 2003. gada karā, un ES kopumā ir īpaši atbildīgas par palīdzību Irākas iedzīvotājiem un atbalstu centieniem panākt mieru un stabilitāti valstī; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES dalībvalstis, kuras iesaistījās 2003. gada karā, un ES kopumā ir īpaši atbildīgas par palīdzību Irākas iedzīvotājiem un atbalstu centieniem panākt mieru un stabilitāti valstī;

| E. | tā kā 2018. gada 12. maijā notika parlamenta vēlēšanas; tā kā šajā reģionā, kuru smagi skāruši autoritāri režīmi un darbības, Irāka ir viena no nedaudzajām valstīm, kura var sniegt piemēru ar savu konkurētspējīgo politisko vidi, kas ietver daudzpartiju sistēmu un relatīvo plašsaziņas līdzekļu brīvību; tā kā politiskie spēki valstī, šķiet, apzinās vajadzību veidot starpkonfesionālas apvienības, lai palielinātu sistēmas leģitimitāti un stabilitāti; tā kā īstenām un uz konkurenci balstītām vēlēšanām ir būtiska nozīme demokrātijas konsolidācijā Irākā; tā kā visu Irākas sabiedrības daļu iesaistīšana būs svarīgs solis ceļā uz iekļaujošu demokrātiju un kopīgu izpratni par valstiskumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2018. gada 12. maijā notika parlamenta vēlēšanas; tā kā šajā reģionā, kuru smagi skāruši autoritāri režīmi un darbības, Irāka ir viena no nedaudzajām valstīm, kura var sniegt piemēru ar savu konkurētspējīgo politisko vidi, kas ietver daudzpartiju sistēmu un relatīvo plašsaziņas līdzekļu brīvību; tā kā politiskie spēki valstī, šķiet, apzinās vajadzību veidot starpkonfesionālas apvienības, lai palielinātu sistēmas leģitimitāti un stabilitāti; tā kā īstenām un uz konkurenci balstītām vēlēšanām ir būtiska nozīme demokrātijas konsolidācijā Irākā; tā kā visu Irākas sabiedrības daļu iesaistīšana būs svarīgs solis ceļā uz iekļaujošu demokrātiju un kopīgu izpratni par valstiskumu;

| F. | tā kā ievērojami ir jāuzlabo situācija drošības jomā, lai sekmētu stabilizāciju, izlīgumu, iekļaujošu pārvaldību un ekonomisko un sociālo progresu gan valsts, gan vietējā līmenī; tā kā, lai panāktu izlīgumu, ir jāsauc pie atbildības visu pušu vainīgie, kuri pastrādājuši noziegumus; tā kā ES sniedz palīdzību drošības sektora reformēšanai Irākā, īstenojot ES padomdevēju misiju; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas palīdzības misija Irākā (UNAMI) šajā valstī atrodas jau kopš 2003. gada un ir veikusi ievērojamu darbu, veicinot iekļaujošu politisko dialogu un nacionālo izlīgumu; tā kā NATO turpina spēju veidošanas iniciatīvu Irākā, galveno uzmanību pievēršot tādiem jautājumiem kā cīņa pret pašdarinātiem spridzekļiem, neizlietotas munīcijas iznīcināšana, atmīnēšana, civilā un militārā plānošana, padomju laika militārā aprīkojuma tehniskā apkope, militārie medikamenti un Irākas drošības iestāžu reforma; |
| --- | --- |

F.

tā kā ievērojami ir jāuzlabo situācija drošības jomā, lai sekmētu stabilizāciju, izlīgumu, iekļaujošu pārvaldību un ekonomisko un sociālo progresu gan valsts, gan vietējā līmenī; tā kā, lai panāktu izlīgumu, ir jāsauc pie atbildības visu pušu vainīgie, kuri pastrādājuši noziegumus; tā kā ES sniedz palīdzību drošības sektora reformēšanai Irākā, īstenojot ES padomdevēju misiju; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas palīdzības misija Irākā (UNAMI) šajā valstī atrodas jau kopš 2003. gada un ir veikusi ievērojamu darbu, veicinot iekļaujošu politisko dialogu un nacionālo izlīgumu; tā kā NATO turpina spēju veidošanas iniciatīvu Irākā, galveno uzmanību pievēršot tādiem jautājumiem kā cīņa pret pašdarinātiem spridzekļiem, neizlietotas munīcijas iznīcināšana, atmīnēšana, civilā un militārā plānošana, padomju laika militārā aprīkojuma tehniskā apkope, militārie medikamenti un Irākas drošības iestāžu reforma;

| G. | tā kā Irākai ir jārisina problēmas pārvaldības jomā, proti, jānodrošina institucionālo un administratīvo spēju veidošana, tiesiskuma konsolidācija, tiesību aktu izpilde un cilvēktiesību ievērošana, ietverot sieviešu tiesības un visu etnisko un reliģisko minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

G.

tā kā Irākai ir jārisina problēmas pārvaldības jomā, proti, jānodrošina institucionālo un administratīvo spēju veidošana, tiesiskuma konsolidācija, tiesību aktu izpilde un cilvēktiesību ievērošana, ietverot sieviešu tiesības un visu etnisko un reliģisko minoritāšu tiesības;

| H. | tā kā ir svarīgi cīnīties pret bezdarbu un sociālo atstumtību, īpaši jauniešu vidū, lai nepieļautu, ka viņi radikalizējas un līdz ar to teroristu organizācijām vai citiem organizētās noziedzības grupējumiem viņus ir viegli savervēt; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir svarīgi cīnīties pret bezdarbu un sociālo atstumtību, īpaši jauniešu vidū, lai nepieļautu, ka viņi radikalizējas un līdz ar to teroristu organizācijām vai citiem organizētās noziedzības grupējumiem viņus ir viegli savervēt;

| I. | tā kā Irākas Terorisma apkarošanas dienests, kurš bija galvenais Mosulas atbrīvošanas dalībnieks, cieta smagus zaudējumus, un tam ir jāsaņem pienācīga atzinība un atbalsts, lai uzlabotu darbā pieņemšanas spējas un tā rindas atkal būtu atbilstīga lieluma un ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Irākas Terorisma apkarošanas dienests, kurš bija galvenais Mosulas atbrīvošanas dalībnieks, cieta smagus zaudējumus, un tam ir jāsaņem pienācīga atzinība un atbalsts, lai uzlabotu darbā pieņemšanas spējas un tā rindas atkal būtu atbilstīga lieluma un ilgtspējīgas;

| J. | tā kā Irākas varas iestādēm valsts ieņēmumus no naftas vajadzētu uzskatīt par iespēju un līdzekli, kā panākt ilgtspējīgu valsts sociālo un ekonomisko atjaunošanu, no kā labumu gūtu visa Irākas sabiedrība, nevis sadalīt šos līdzekļus klientelisma garā; tā kā Irākas Kurdistānas autonomajā apgabalā atrodas ievērojamas naftas atradnes; tā kā ir jāuzlabo attiecības starp centrālo valdību Bagdādē un Irākas Kurdistānas autonomā apgabala Kurdistānas reģionālo valdību saskaņā ar konstitūcijas noteikumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Irākas varas iestādēm valsts ieņēmumus no naftas vajadzētu uzskatīt par iespēju un līdzekli, kā panākt ilgtspējīgu valsts sociālo un ekonomisko atjaunošanu, no kā labumu gūtu visa Irākas sabiedrība, nevis sadalīt šos līdzekļus klientelisma garā; tā kā Irākas Kurdistānas autonomajā apgabalā atrodas ievērojamas naftas atradnes; tā kā ir jāuzlabo attiecības starp centrālo valdību Bagdādē un Irākas Kurdistānas autonomā apgabala Kurdistānas reģionālo valdību saskaņā ar konstitūcijas noteikumiem;

| K. | tā kā Irākā dzīvo dažādas kopienas, kuras bieži vien savā starpā cīnās par varu un kontroli pār valsts resursiem; tā kā Daesh, pastrādājot kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, necilvēcīgi noslepkavoja vai paverdzināja tūkstošiem Irākas iedzīvotāju, tostarp mazākumtautību kopienu pārstāvjus un jo īpaši sievietes un meitenes; tā kā teroristu un ekstrēmistu grupējumi joprojām viegli var izmantot starpkonfesiju un vietēja mēroga spriedzi; tā kā 2003. gadā Irākā dzīvoja vairāk nekā 1,5 miljoni valstspiederīgo kristiešu (haldieši, sīrieši, asīrieši un citas kristīgas mazākumtautības) un tā kā viņi veido senu pirmiedzīvotāju grupu, kura pašlaik pakļauta nopietniem vajāšanas un piespiedu izsūtīšanas draudiem; tā kā miljoniem irākiešu, tostarp kristiešiem, nācās bēgt no vardarbības, vai nu pilnībā pametot valsti, vai piespiedu kārtā pārceļoties uz citu vietu iekšzemē; tā kā kurdi ir liela Irākas iedzīvotāju mazākumtautība, no kuriem lielākā daļa dzīvo Irākas Kurdistānas autonomajā apgabalā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Irākā dzīvo dažādas kopienas, kuras bieži vien savā starpā cīnās par varu un kontroli pār valsts resursiem; tā kā Daesh, pastrādājot kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, necilvēcīgi noslepkavoja vai paverdzināja tūkstošiem Irākas iedzīvotāju, tostarp mazākumtautību kopienu pārstāvjus un jo īpaši sievietes un meitenes; tā kā teroristu un ekstrēmistu grupējumi joprojām viegli var izmantot starpkonfesiju un vietēja mēroga spriedzi; tā kā 2003. gadā Irākā dzīvoja vairāk nekā 1,5 miljoni valstspiederīgo kristiešu (haldieši, sīrieši, asīrieši un citas kristīgas mazākumtautības) un tā kā viņi veido senu pirmiedzīvotāju grupu, kura pašlaik pakļauta nopietniem vajāšanas un piespiedu izsūtīšanas draudiem; tā kā miljoniem irākiešu, tostarp kristiešiem, nācās bēgt no vardarbības, vai nu pilnībā pametot valsti, vai piespiedu kārtā pārceļoties uz citu vietu iekšzemē; tā kā kurdi ir liela Irākas iedzīvotāju mazākumtautība, no kuriem lielākā daļa dzīvo Irākas Kurdistānas autonomajā apgabalā;

| L. | tā kā Daesh, Al-Qaeda un līdzīgas teroristu organizācijas rod iedvesmu no salafisma/vahabisma kustības radikālākā atzara; tā kā, neraugoties uz Daesh militāro un teritoriālo sakāvi, joprojām aktuāli ir novērst šīs organizācijas ideoloģijas draudus, uzlabojot pārvaldību, izglītību, pakalpojumu sniegšanu, deradikalizācijas centienus un Irākas politiskajos procesos pilnībā iekļaujot sunnītu kopienu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Daesh, Al-Qaeda un līdzīgas teroristu organizācijas rod iedvesmu no salafisma/vahabisma kustības radikālākā atzara; tā kā, neraugoties uz Daesh militāro un teritoriālo sakāvi, joprojām aktuāli ir novērst šīs organizācijas ideoloģijas draudus, uzlabojot pārvaldību, izglītību, pakalpojumu sniegšanu, deradikalizācijas centienus un Irākas politiskajos procesos pilnībā iekļaujot sunnītu kopienu;

| M. | tā kā līdz šim šajā valstī, kurā ir 26 miljoni iedzīvotāju, 11 miljoniem cilvēku ir nepieciešama humānā palīdzība, savukārt iekšzemē pārvietoto irākiešu skaits ir pārsniedzis 3 miljonus, no kuriem daudzi ir izmitināti Irākas Kurdistānas autonomajā apgabalā, turklāt ir ieradušies 246 000 bēgļu no Sīrijas; tā kā ir būtiski sniegt ekonomisko atbalstu iekšzemē pārvietotajām personām un atjaunot viņu materiālo stāvokli, lai nodrošinātu viņu atgriešanos mājās; |
| --- | --- |

M.

tā kā līdz šim šajā valstī, kurā ir 26 miljoni iedzīvotāju, 11 miljoniem cilvēku ir nepieciešama humānā palīdzība, savukārt iekšzemē pārvietoto irākiešu skaits ir pārsniedzis 3 miljonus, no kuriem daudzi ir izmitināti Irākas Kurdistānas autonomajā apgabalā, turklāt ir ieradušies 246 000 bēgļu no Sīrijas; tā kā ir būtiski sniegt ekonomisko atbalstu iekšzemē pārvietotajām personām un atjaunot viņu materiālo stāvokli, lai nodrošinātu viņu atgriešanos mājās;

| N. | tā kā Daesh teritoriālo sakāvi panāca Irākas bruņotie spēki, kurus atbalstīja Starptautiskā koalīcija cīņai pret Daesh, kā arī dažādas tautas mobilizācijas vienības, pešmergas un citi sabiedroto spēki; tā kā, neraugoties uz teritoriālo Daesh sakāvi Irākā, joprojām pastāv džihādistu apdraudējums, kas apgrūtina valsts konsolidāciju un stabilitāti, jo īpaši pie Sīrijas robežas; tā kā nolūkā atjaunot valsti un integrēt Irākas sabiedrību ir jāpārvar atšķirības, kuru pamatā ir reliģiskie kritēriji, jāizformē tautas mobilizācijas vienības un to locekļi jāiekļauj sabiedrībā saskaņā ar valsts vajadzībām, jo citādi nebūs iespējams izveidot funkcionālu valsti, kas balstīta uz demokrātiju un plurālismu; tā kā 2016. gadā Irākas parlaments pieņēma likumu, ar ko šiītu bruņotos grupējumus faktiski padarīja par pastāvīgu Irākas drošības spēku sastāvdaļu; tā kā vienota, plurālistiska un demokrātiska Irākas valsts ir priekšnoteikums valsts un tās iedzīvotāju stabilitātei un attīstībai, |
| --- | --- |

N.

tā kā Daesh teritoriālo sakāvi panāca Irākas bruņotie spēki, kurus atbalstīja Starptautiskā koalīcija cīņai pret Daesh, kā arī dažādas tautas mobilizācijas vienības, pešmergas un citi sabiedroto spēki; tā kā, neraugoties uz teritoriālo Daesh sakāvi Irākā, joprojām pastāv džihādistu apdraudējums, kas apgrūtina valsts konsolidāciju un stabilitāti, jo īpaši pie Sīrijas robežas; tā kā nolūkā atjaunot valsti un integrēt Irākas sabiedrību ir jāpārvar atšķirības, kuru pamatā ir reliģiskie kritēriji, jāizformē tautas mobilizācijas vienības un to locekļi jāiekļauj sabiedrībā saskaņā ar valsts vajadzībām, jo citādi nebūs iespējams izveidot funkcionālu valsti, kas balstīta uz demokrātiju un plurālismu; tā kā 2016. gadā Irākas parlaments pieņēma likumu, ar ko šiītu bruņotos grupējumus faktiski padarīja par pastāvīgu Irākas drošības spēku sastāvdaļu; tā kā vienota, plurālistiska un demokrātiska Irākas valsts ir priekšnoteikums valsts un tās iedzīvotāju stabilitātei un attīstībai,

| 1. | atzinīgi vērtē ES un Irākas partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) noslēgšanu; pieprasa pilnībā izmantot mehānismus, kas paredzēti, lai padziļinātu Savienības un Irākas attiecības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka PSN ir būtisks instruments, ar ko īstenot Savienības stratēģiju Irākai, kā arī stiprināt mūsu sadarbību valsts atjaunošanas, stabilizācijas un izlīguma panākšanai valsts un vietējā līmenī, izmantojot ilgtermiņa stratēģiju; uzsver, cik svarīga ir Irākas līdzatbildība demokrātiskas, federālas un plurālistiskas valsts veidošanā, balstoties uz cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē iniciatīvu rīkot Irākas rekonstrukcijas starptautisko konferenci, kas notika 2018. gada 12. februārī Kuveitā; prasa ES un tās dalībvalstīm pildīt savas finanšu saistības tehniskās palīdzības jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē ES apņemšanos nodrošināt ilgāku atbalstu šai valstij un to, ka ES ir noteikusi Irāku par izmēģinājuma valsti, kurā labāk izstrādāt un praksē realizēt savstarpēji saistītos humanitāros un attīstības pasākumus, lai sekmētu pāreju no humānās palīdzības uz ilgtermiņa rekonstrukciju un stabilizāciju; atgādina, ka Irākas krīze ir ANO 3. līmeņa ārkārtas situācija un ka pašlaik 11 miljoniem cilvēku ir nepieciešama palīdzība; tādēļ mudina ES un tās dalībvalstis pirmām kārtām pastiprināt centienus, lai nekavējoties pievērstos lielākajām humanitārajām problēmām un cilvēku vajadzībām, jo īpaši vairāk nekā 3 miljonu iekšzemē pārvietoto personu vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka valstī ir plaši izplatīta nabadzība un ka vardarbības, konfliktu un sektantisma gadi ir ievērojami kavējuši tās attīstību, lai gan Irāka ir atzīta par valsti ar vidēji augstiem ienākumiem; prasa ES īstenot attīstības palīdzību ar mērķorientētiem projektiem, kas paredzēti visneaizsargātākajām grupām un cilvēkiem, kuriem visvairāk ir nepieciešama palīdzība, proti, sievietēm un bērniem, jauniešiem, iekšzemē pārvietotām personām un bēgļiem; |
| --- | --- |

5.

Eiropas Savienības prioritātes rīcībai Irākā

| 6. | prasa ES un tās dalībvalstīm arī turpmāk sniegt pašlaik nodrošināto humāno palīdzību, lai palīdzētu visiem konfliktu skartajiem Irākas iedzīvotājiem un viņus aizsargātu, sniegto atbalstu izmantojot kā līdzekli pārvaldības, demokrātijas un tiesiskuma konsolidēšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt visaptverošu sniegtās finanšu palīdzības uzraudzību, lai finansiālā palīdzība sasniegtu tos, kam tā ir nepieciešama; uzsver, ka visiem Irākas iedzīvotājiem ir likumīgas tiesības saņemt civilstāvokļa dokumentus un piekļūt atbalstam bez jebkādas diskriminācijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa ES stiprināt sadarbību, lai veicinātu stabilizāciju un drošību nesen atbrīvotajās zonās un lai valsts iekšzemē pārvietotās personas varētu droši, informēti, brīvprātīgi un cieņpilni atgriezties mājās; prasa ES arī turpmāk sniegt atbalstu Irākas iestādēm demokrātisku vēlēšanu procesu nodrošināšanā un palīdzēt Irākas Neatkarīgajai augstākajai vēlēšanu komisijai tās centienos panākt, lai iekšzemē pārvietotām personām būtu atļauts balsot vēlēšanās; mudina ES sniegt tehnisku palīdzību, lai palielinātu Irākas spējas nodrošināt atmīnēšanu un novērst sprādzienbīstamību atbrīvotajās teritorijās; aicina Irākas valdību strādāt pie tā, lai paātrinātu atmīnēšanas organizāciju reģistrācijas procesu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina ES un dalībvalstis nekavējoties sniegt finansiālu atbalstu prioritārās infrastruktūras rekonstrukcijai un tādu būtisku sabiedrisko pakalpojumu atjaunošanai kā piekļuve ūdensapgādei un sanitārijai, elektrībai, izglītībai un veselības aprūpei, lai iedzīvotājiem būtu nodrošināti dzīves pamatstandarti, lai uzlabotu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un finansējumu pirmām kārtām piešķirtu projektiem, ar ko atbalsta struktūras, kas veicina pārskatatbildību un demokrātiskas pārmaiņas; aicina ES dalībvalstis atbalstīt pilsētu rekonstrukcijas plānošanas procesu, kas ļautu iedzīvotājiem piedalīties ar rekonstrukciju saistīto lēmumu pieņemšanas procesos, lai nolūkā uzlabot iedzīvotāju uzticēšanos valstij nodrošinātu iesaisti pilsētu attīstības plānošanā un atjaunošanā; mudina Komisiju nodrošināt, lai rekonstrukcijai paredzētie līdzekļi tiktu vienmērīgi sadalīti starp kopienām, kurām tie ir vajadzīgi, neatkarīgi no saņēmēju etniskās vai reliģiskās piederības, un lai tos sadalītu leģitīmas valsts aģentūras, nevis subvalstiskas struktūras; uzskata, ka varētu arī paredzēt un sniegt finansiālu atbalstu vietējiem uzņēmējiem un uzņēmumiem, lai nodrošinātu kapitāla pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa ES darīt visu iespējamo, lai veicinātu noturīgu un konstruktīvu dialogu starp centrālo varu un Irākas Kurdistānas apgabala iestādēm, jo īpaši pēc 2017. gadā Kurdistānā notikušā referenduma, un lai izveidotu stabilas attiecības, kas apmierinātu abas puses, sekmējot iekļaujošu lēmumpieņemšanu visaugstākajā līmenī un pilnībā ievērojot valsts daudzveidību un visu Irākas sabiedrības daļu tiesības, kā arī Irākas konstitūcijas un Irākas vienotības, suverenitātes un teritoriālās nedalāmības principus; uzsver, ka dialogā un ar ANO palīdzību ir jāatrisina robežu demarkācijas jautājums attiecībā uz robežu starp kurdu apdzīvoto apgabalu un pārējo Irākas teritoriju; uzskata, ka Irākai un Kurdistānas autonomā apgabala valdībai būtu jāspēj gūt labumu no naftas eksporta bez ārējas iejaukšanās; turklāt prasa ES veicināt ciešāku sadarbību starp federālo valdību un vietējām pašvaldībām, lai efektīvi atjaunotu valsti un panāktu ilgtermiņa stabilitāti un mierīgu līdzāspastāvēšanu; uzsver, ka Irākas Kurdistānas apgabalā steidzami ir jāīsteno nepieciešamās politiskās un ekonomiskās reformas, jāapkaro korupcija un jārada iespēja veidot jaunas darbotiesspējīgas partijas, kā arī jāgarantē īstenu un uz konkurenci balstītu reģionālā parlamenta vēlēšanu norise 2018. gadā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pārejā no ārkārtas palīdzības uz attīstību, prioritārās jomas attīstības palīdzībai ir ilgtermiņa pieeja, stabilizācija, reformas un uzlabojumi tādās jomās kā laba pārvaldība un pārskatatbildība, izglītība un prasmju attīstība, piekļuve iespējām nodrošināt sev iztiku un veselības aprūpes un sociālo pamatpakalpojumu sniegšana; uzsver arī reformu nozīmi nolūkā uzlabot dzimumu līdzsvaru un sieviešu pārstāvību valsts politiskajā dzīvē; cer sagaidīt konkrētus priekšlikumus par paredzēto darbību, kas atbilst šīm vajadzībām, un mudina Komisiju sniegt pierādījumus par daudzgadu indikatīvās programmas (2014–2017) laikā gūtajiem rezultātiem un ietekmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ir nobažījies par ļoti lielo Irākas sabiedrības sadrumstalotību; prasa ES sadarbībā ar UNAMI un Irākas iestādēm pilnībā atbalstīt Nacionālās samierināšanas komisijas centienus sekmēt kopienu izlīgumu un nacionālā izlīguma procesu Irākas vadībā, lai tiktu ievērota Irākas daudzveidība un veicināta iekļaujoša un reprezentatīva pārvaldība valsts un vietējā līmenī, kas palīdzēs stiprināt vienotu izpratni par Irākas pilsoniskumu; atzīmē — tā kā ir jānovērš konflikti un jārisina drošības problēmas, kā arī jāīsteno izlīguma, starpniecības un dialoga iniciatīvas, būtiski ir jāpalielina pieejamie līdzekļi šādām iniciatīvām, galvenokārt izmantojot Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu; atzinīgi vērtē Irākas reliģisko līderu ieteikumus Irākas valdībai izveidot vecāko klerikāļu un sholastiķu padomi Irākā, iesniegt lūgumu Irākas parlamentam apstiprināt likumu, ar ko paredz kriminālatbildību par reliģiskā ekstrēmisma runām, kas kurina naidu un aicina uz vardarbību, un ar ko nosaka sodu tiem, kuri veicina šādas darbības, kā arī aicina pārskatīt mācību programmas un samierināšanas procesā orientēties uz pilsonisko piederību, nevis reliģisko identitāti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina starptautisko sabiedrību un ES nodrošināt atbalstu, lai Irākā saglabātu etnisko, kultūras un reliģiskās identitātes daudzveidību; aicina Irākas konstitūcijas ietvaros apzināt veidus, kā atzīt, aizsargāt un stiprināt etnisko un reliģisko minoritāšu vietējo pašpārvaldi teritorijās, kurās attiecīgās minoritātes vēsturiski bijušas pārstāvētas jau ļoti sen un miermīlīgi sadzīvojušas savā starpā, piemēram, Sindžaras kalnos (jezīdi) un Ninīves līdzenumos (haldieši, sīrieši un asīrieši); aicina Irākas iestādes atļaut kurdiem, kristiešiem un jezīdiem atgriezties savās sākotnējās dzīves vietās un nodrošināt, lai atgriešanās būtu droša; |
| --- | --- |

12.

Politiskais dialogs

| 13. | prasa ES stiprināt politisko dialogu ar Irākas iestādēm, lai sekmētu cilvēktiesību ievērošanu un nostiprinātu demokrātiskās institūcijas, lielākā mērā ievērojot tiesiskumu, labu pārvaldību un panākot efektīvu tiesu sistēmas darbību; šajā sakarībā prasa par šā dialoga prioritāti noteikt nāvessoda atcelšanu un prasa Irākas iestādēm nekavējoties pasludināt moratoriju nāvessoda izpildei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka ir jāatbalsta Irākas pilsoniskās sabiedrības attīstība un tās pilnīga politiskā pārstāvība un līdzdalība dažādos reformu procesos; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu, jauniešu un visu Irākas sabiedrības etnisko un reliģisko grupu pārstāvībai, ietverot kristiešus, šiītu un sunnītu musulmaņus, jezīdus un mandiešus, šabakus, kurdus, turkmēņus un citas grupas, kuru vajadzības būtu jāņem vērā; vienlaikus uzsver, ka prioritārā kārtā ir jāizveido iekļaujoša, pie reliģiskiem grupējumiem nepiederoša politiskā grupa, kas pārstāvētu visas Irākas sabiedrības daļas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa ES un tās dalībvalstīm, ņemot vērā Eiropas tiesību aktu kopumu korupcijas apkarošanā, sadarbībā ar Irākas iestādēm sākt tiesiskās sadarbības programmas un paraugprakses un efektīvu mehānismu apmaiņu nolūkā apkarot plaši izplatīto korupciju un tādējādi panākt valsts bagātību taisnīgu sadali; uzsver, ka ES ir svarīga padomdevēja Irākas valdībai drošības un pārvaldības jautājumos nolūkā nodrošināt Irākas stabilitāti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Irākas bruņoto spēku ieguldījumu globālajā cīņā pret teroristu organizāciju Daesh; turpina atbalstīt visaptverošas terorisma apkarošanas darbības, kuras veic Starptautiskā koalīcija cīņai pret Daesh, kas joprojām rada ievērojamus draudus, lai gan nesen tās sagrāvē gūti militāri panākumi, tomēr norāda, ka vienlaikus ir jāievēro starptautiskās tiesības un cilvēktiesības; atzīst, ka cīņu pret terorismu Irākā ievērojami ietekmē apkārtējā situācija, piemēram, karš Sīrijā; prasa ES veidot dialogu par jautājumiem, kas ir saistīti ar terorisma apkarošanu, lai reformētu pretterorisma likumu un stiprinātu valsts spējas stāties pretī terorisma draudiem, un aicina sadarboties ar Irākas iestādēm, lai izskaustu nesodāmību par jebkādiem noziegumiem, kas pastrādāti pret jebkuru etnisku, reliģisku vai citu grupu, tostarp pret visu veidu minoritātēm; uzskata — lai varētu apkarot terorismu, ir jānovērš tā pamatcēloņi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prasa ES mudināt Irākas iestādes, lai tās pieņemtu valsts stratēģiju nolūkā tiesāt par Daesh pastrādātajiem noziegumiem un lai Irāka pievienotos Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtiem (ICC), brīvprātīgi nosakot valstī ICC jurisdikciju, ar mērķi pārredzami un taisnīgi izmeklēt Daesh pastrādātos kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci un nodrošināt, ka Daesh tiek saukta pie atbildības; uzsver, ka ir jānodrošina tāda par Daesh pastrādātajiem noziegumiem vainīgo saukšana pie atbildības, kura rada uzticību un kurā konstruktīvi tiek iesaistīti cietušie, un ir jāizveido sodāmības reģistrs, kurā šie noziegumi rūpīgi tiktu reģistrēti; vienlaikus ir nobažījies, ka pārāk vērienīga kriminālvajāšana varētu nodarīt papildu netaisnības, apgrūtinot kopienu turpmāku izlīgumu un reintegrāciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka vietējo plašsaziņas līdzekļu struktūru apmācībā par to, kā veidot mieru veicinošu žurnālistiku, ir vajadzīgas padziļinātas zināšanas par jautājumiem, kas saistīti ar plašsaziņas līdzekļiem un vārda brīvību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa, lai ES atzītu savu atbildību par ES pilsoņiem, kuri devās uz Irāku piedalīties Daesh pastrādātajos noziegumos un kuriem saskaņā ar tiesiskuma principiem būtu jāstājas tiesas priekšā; prasa izveidot skaidras procedūras, kas Irākai un attiecīgajām ES dalībvalstīm būtu jāievēro attiecībā uz iesaistīto personu repatriāciju un juridisko atbildību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju atbalstīt tiesu sistēmas reformu, jo īpaši saistībā ar pārejas posma tiesisko kārtību, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti starptautiskie standarti attiecībā uz taisnīgu, neatkarīgu un objektīvu tiesu nolūkā garantēt pārskatatbildību valdības struktūrās; turklāt prasa ES sadarboties ar Irākas iestādēm cīņā pret nesodāmību par visu veidu noziegumiem, kas nodarīti jebkurām grupām — gan etniskām, reliģiskām vai citām, tostarp visu veidu minoritātēm; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Irākas iestādes prioritārā kārtā pievērsties dzimumu līdztiesībai un izskaust visu veidu vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm, tostarp vardarbību dzimuma dēļ; šajā sakarībā uzsver, cik būtiski ir atcelt tiesību aktus, ar ko apsūdzēto atbrīvo no kriminālatbildības par izvarošanu, seksuālu uzbrukumu, nepilngadīgā izvarošanu, nolaupīšanu vai līdzīgām darbībām, ja izvarotājs salaulājas ar izvarošanas upuri; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa ES veicināt labas un konstruktīvas attiecības starp Irāku un kaimiņvalstīm, kā arī stiprināt tās lomu reģionālā miera veidošanā; uzver, ka Irāka aktīvi sadarbojas ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Irānu un nesen ir uzlabojusi attiecības ar Saūda Arābiju, kas, iespējams, varētu padarīt Irāku par koordinācijas centru centieniem mazināt saspīlējumu reģionā; aicina visas iesaistītās puses īstenot ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 598 8. punktā pausto aicinājumu Persijas līča piekrastes valstīm vienoties par reģionālās drošības kārtību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa ES sadarboties ar Irākas iestādēm, lai izstrādātu masu kapu aizsardzības un ekshumācijas valsts stratēģiju nolūkā aizsargāt neseno konfliktu vietās konstatētos masu kapus un veikt ekshumāciju un masu kapos apglabāto cilvēku mirstīgo atlieku kriminālistikas analīzi, pēc kuras pabeigšanas varētu pienācīgi apbedīt upuru mirstīgās atliekas vai atdot tās ģimenei, un lai gūtu pierādījumus un varētu izmeklēt iespējamos noziegumus pret cilvēci un tiesāt vainīgos; turklāt prasa ES un dalībvalstīm veikt pasākumus, lai steidzami izveidotu ekspertu grupu, kas censtos iegūt jebkādus pierādījumus par ikvienu vēl neatklātu starptautisku noziegumu, tostarp par genocīdu, kur vien šādi noziegumi varētu būt notikuši, un lai sagatavotos šajos noziegumos vainīgo starptautiskai kriminālvajāšanai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa ik gadu rīkot starptautisku piemiņas dienu, kas būtu veltīta Daesh, Al-Qaeda un līdzīgu teroristisku organizāciju pastrādāto zvērību upuriem; |
| --- | --- |

24.

Nozaru sadarbība

| 25. | uzsver, ka atjaunošana un stabilizācija ir jāpapildina ar saskaņotu ekonomiskās un sociālās attīstības politiku, kas sniegtu ilgtspējīgus un iekļaujošus ieguvumus visiem Irākas iedzīvotājiem; prasa ES papildus tirdzniecības satvara izveidei un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanai cieši sadarboties ar Irākas iestādēm ne tikai nolūkā risināt ekonomikas un budžeta nelīdzsvarotības problēmas, bet arī ar mērķi sekmēt ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomisko izaugsmi, kas ļautu radīt darbvietas, jo īpaši jauniešiem; prasa ES mudināt un atbalstīt Irāku, lai jauniešiem, kuriem nav oficiālas izglītības Daesh piespiedu pārvietošanas rezultātā, tiktu sniegtas iespējas iesaistīties formālās izglītības programmās, kas viņiem sniegs zināšanas un prasmes un uzlabos izredzes atrast darbu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prasa ES veicināt un atbalstīt Irākas centienus dažādot ekonomiku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par Irākas skolās abu dzimumu vidū konstatēto augsto priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāju (par ko ziņojušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, norādot, ka no 2015. gadā pamatskolās reģistrētajiem skolniekiem 60 % ir priekšlaicīgi pametuši mācības); uzsver, ka konstruktīva miera procesa veidošanai konfliktu skartajā teritorijā ir būtiski panākt augstu rakstpratību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prasa ES stiprināt sadarbību izglītības nozarēs un veicināt izglītības reformu, lai visos līmeņos un visiem iedzīvotājiem, jo īpaši nepilngadīgajiem, būtu pieejama kvalitatīva izglītība; konstatē, ka problēma ir skolas nepieejamība meitenēm, un iemesls tam ir paražas, sabiedrības uztvere, nabadzība un drošības trūkums; prasa ES veidot izpratni par meiteņu izglītību un sadarboties ar Irākas valdību, lai uzlabotu šo situāciju, jo tam ir izšķirīga nozīme viņu dzīves kvalitātes uzlabošanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prasa ES veidot sadarbības iespējas zinātnes un pētniecības jomā, konkrēti augstskolu sadarbību un partnerību, jo īpaši saistībā ar Erasmus+ un apmaiņas iespējām izglītības un pētniecības jomā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prasa ES turpināt un stiprināt sadarbību kultūras jomā, lai aizsargātu, saglabātu un atjaunotu Irākas mākslas un kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Irākas iestāžu pieprasījuma un saistībā ar Irākas drošības stratēģiju tika uzsākta misija, kuras mērķis ir atbalstīt Irākas drošības sektora reformu (EUAM Iraq); pauž cerību, ka šī misija ļaus stiprināt valsts iestādes un izveidot objektīvu un iekļaujošu policiju; uzsver, ka drošības sektora reforma Irākā ir svarīgs uzdevums, kas būtu jāatbalsta arī ANO; uzsver, ka ir jāsekmē bruņoto grupējumu demobilizācija un kaujinieku reintegrācija, kas būtu daļa no plašākiem centieniem reformēt drošības sektoru, kā arī vajadzības gadījumā ir jāīsteno īpaši pielāgotas reintegrācijas programmas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa ES sniegt lielāku tehnisko palīdzību Irākas iestādēm, lai panāktu pareizu dabas resursu apsaimniekošanu, labāku nodokļu iekasēšanu un samazinātu nelikumīgas finanšu plūsmas, un nodrošinātu, ka Irāka būs spējīga pati finansēt savu attīstību vidējā termiņā un samazināt iedzīvotāju un reģionu nevienlīdzību; uzsver, ka aktīvi ir jākonsultē privātais sektors un investori, lai uzlabotu to spējas konstatēt konfliktus un palielinātu ieguldījumu miera veidošanā un ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prasa ES sadarbībā ar Irāku un PSN ietvaros izveidot dialogu par visiem migrācijas aspektiem un īstenot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, lai risinātu migrācijas problēmas, paturot prātā, ka ir jārod ilgtermiņa, efektīvi un dzīvotspējīgi risinājumi, kas būtu gan ES, gan Irākas pilsoņu interesēs; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka Irāka ir potenciāli svarīga partnervalsts tādās jomās kā energoinfrastruktūras atjaunošana un Irākas energoresursu diversifikācijas uzlabošana, kā arī ES energoapgādes avotu dažādošana; tādēļ prasa ES atbalstīt enerģētikas pārkārtošanu Irākā un sadarboties ar Irāku, izveidojot kopīgus projektus un apmainoties ar labāko praksi un zinātību tādās būtiskās jomās kā energoefektivitāte, atjaunojamie energoresursi, vide un efektīva resursu, tostarp ūdens, pārvaldība, lai inter alia paātrinātu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka konflikti un terorisms nesamērīgi skar sievietes un meitenes un ka viņas ir neaizsargātas pret vardarbību un ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp seksuālu vardarbību, spīdzināšanu, cilvēku tirdzniecību, verdzību un bērnu laulībām; uzsver, ka ir jāpievēršas konkrētām sieviešu un meiteņu humanitārajām un attīstības vajadzībām, jo īpaši pārvietoto iedzīvotāju kopienās; prasa ES arī turpmāk sekmēt sieviešu un vīriešu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, īstenojot attīstības centienus, un uzsvērt sieviešu lomu valsts atjaunošanā un miera veidošanā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka ir jāinvestē Irākas lauksaimniecībā, ņemot vērā tās augsto nodarbinātības potenciālu un to, cik svarīgi ir atjaunot apdzīvotību lauku apvidos, kuros konfliktu dēļ iedzīvotāju skaits ir pastāvīgi samazinājies; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē Irākas stingro apņemšanos pievienoties Pasaules Tirdzniecības organizācijai un prasa Komisijai palīdzēt Irākas iestādēm centienos no jauna iesaistīties pasaules ekonomikā un tirdzniecībā; |
| --- | --- |

37.

Institucionālās attiecības

| 38. | uzskata, ka visā Savienības sniegtajā palīdzībā stingri ir jāievēro cilvēktiesību principi un tiesiskums un pastāvīgi ir jāveic novērtēšana, kuras rezultāti pienācīgi ir jāpaziņo Parlamentam saskaņā ar PSN113. pantu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apņemas kopīgi ar Irākas parlamentu izveidot parlamentārās sadarbības komiteju, kā tas paredzēts PSN, lai šī komiteja varētu uzsākt darbību, tostarp nodrošināt Irākas un ES sadarbības projektu īstenošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prasa EP Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupai savā 2019. gada prioritāro valstu sarakstā iekļaut Irāku un iesaistīties Irākas parlamenta spēju veidošanas programmās; aicina Komisiju šīs programmas atbalstīt; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Irākas Republikas valdībai un Pārstāvju palātai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OV L 204, 31.7.2012., 20. lpp.

(2)  OV C 440, 30.12.2015., 83. lpp.

(3)  OV C 35, 31.1.2018., 77. lpp.

(4)  OV C 215, 19.6.2018., 194. lpp.

(5)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0285.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/57

---

P8_TA(2018)0292

Virzība uz ES ārējo stratēģiju pret agrīnām un piespiedu laulībām

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija Virzība uz ES ārējo stratēģiju pret agrīnām un piespiedu laulībām — turpmākie pasākumi (2017/2275(INI))

(2020/C 118/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. oktobra rezolūciju par bērnu laulību izbeigšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. oktobra rezolūciju par bērnu laulību izbeigšanu (1),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 16. pantu, un visus citus ANO līgumus un instrumentus, kas ir pieņemti cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 16. pantu, un visus citus ANO līgumus un instrumentus, kas ir pieņemti cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 23. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 10. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 10. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, ko 1989. gada 20. novembrī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja, un tās četrus pamatprincipus: diskriminācijas aizliegums (2. pants), bērna interešu augstākā prioritāte (3. pants), tiesības uz dzīvību, attīstību un aizsardzību (6. pants) un bērna vēlmju vērā ņemšana (12. pants), un ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, ko 1989. gada 20. novembrī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja, un tās četrus pamatprincipus: diskriminācijas aizliegums (2. pants), bērna interešu augstākā prioritāte (3. pants), tiesības uz dzīvību, attīstību un aizsardzību (6. pants) un bērna vēlmju vērā ņemšana (12. pants), un ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (2),

| — | ņemot vērā ANO Konvencijas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu 16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvencijas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu 16. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par piekrišanu laulībām, laulību minimālo vecumu un laulību reģistrāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par piekrišanu laulībām, laulību minimālo vecumu un laulību reģistrāciju,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. decembra un 2016. gada 19. decembra rezolūcijas par bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. decembra un 2016. gada 19. decembra rezolūcijas par bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību Padomes 2015. gada 2. jūlija rezolūciju 29/8 par centienu novērst un izskaust bērnu, agrīnās un piespiedu laulības pastiprināšanu, 2013. gada 9. oktobra rezolūciju 24/23 par centienu novērst un izskaust bērnu, agrīnās un piespiedu laulības pastiprināšanu: problēmas, sasniegumi, paraugprakse un īstenošanas trūkumi un 2017. gada 22. jūnija rezolūciju 35/16 par bērnu, agrīno un piespiedu laulībām humanitārā kontekstā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību Padomes 2015. gada 2. jūlija rezolūciju 29/8 par centienu novērst un izskaust bērnu, agrīnās un piespiedu laulības pastiprināšanu, 2013. gada 9. oktobra rezolūciju 24/23 par centienu novērst un izskaust bērnu, agrīnās un piespiedu laulības pastiprināšanu: problēmas, sasniegumi, paraugprakse un īstenošanas trūkumi un 2017. gada 22. jūnija rezolūciju 35/16 par bērnu, agrīno un piespiedu laulībām humanitārā kontekstā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Valstu un valdību vadītāju konferences 2015. gada jūnijā Johanesburgā (Dienvidāfrika) pieņemto nostāju par bērnu laulībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Valstu un valdību vadītāju konferences 2015. gada jūnijā Johanesburgā (Dienvidāfrika) pieņemto nostāju par bērnu laulībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas (ACHPR) un Āfrikas Bērna tiesību un labklājības ekspertu komitejas (ACERWC) kopīgo vispārējo piezīmi par bērnu laulību izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas (ACHPR) un Āfrikas Bērna tiesību un labklājības ekspertu komitejas (ACERWC) kopīgo vispārējo piezīmi par bērnu laulību izbeigšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) 32. un 37. pantu un 59. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) 32. un 37. pantu un 59. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2012. gada ziņojumu “Pārāk agras laulības: bērnu laulības ir jāizskauž”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2012. gada ziņojumu “Pārāk agras laulības: bērnu laulības ir jāizskauž”,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 9. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par bērnu tiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par bērnu tiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta 2016. gada paziņojumā par Eiropas Savienības globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju noteiktos pamatprincipus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta 2016. gada paziņojumā par Eiropas Savienības globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju noteiktos pamatprincipus,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju un ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (3); ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto cilvēktiesību un demokrātijas atbalsta rīcības plānu laikposmam 2015.–2019. gads (4); ņemot vērā Komisijas dienestu un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 27. jūnija kopīgo darba dokumentu “EU Action Plan on Human Rights and Democracy (2015-2019): Mid-Term Review June 2017” (ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam: 2017. gada jūnijā sagatavotais vidusposma pārskats”) (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju un ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (3); ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto cilvēktiesību un demokrātijas atbalsta rīcības plānu laikposmam 2015.–2019. gads (4); ņemot vērā Komisijas dienestu un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 27. jūnija kopīgo darba dokumentu “EU Action Plan on Human Rights and Democracy (2015-2019): Mid-Term Review June 2017” (ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam: 2017. gada jūnijā sagatavotais vidusposma pārskats”) (SWD(2017)0254),

| — | ņemot vērā ES 2017. gada 6. marta pārskatītās vadlīnijas par bērna tiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību “Nevienu bērnu nedrīkst ignorēt”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2017. gada 6. marta pārskatītās vadlīnijas par bērna tiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību “Nevienu bērnu nedrīkst ignorēt”,

| — | ņemot vērā 2017. gada 7. jūnija Eiropas konsensu par attīstību, kurā ir uzsvērta ES apņemšanās cilvēktiesības un dzimumu vienlīdzību integrēt atbilstoši Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 7. jūnija Eiropas konsensu par attīstību, kurā ir uzsvērta ES apņemšanās cilvēktiesības un dzimumu vienlīdzību integrēt atbilstoši Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0187/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0187/2018),

| A. | tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības ir uzskatāmas par cilvēktiesību, jo īpaši sieviešu tiesību, nopietnu pārkāpumu, tostarp vienlīdzības tiesību, tiesību uz patstāvību un ķermenisku neaizskaramību, tiesību uz piekļuvi izglītībai un ekspluatācijas un diskriminācijas aizlieguma pārkāpumu, un ir uzskatāmas par problēmu, kas ir novērojama ne tikai trešās valstīs, bet var pastāvēt arī dažās dalībvalstīs; tā kā šo prakšu izskaušana ir padarīta par vienu no ES ārējās darbības prioritātēm, lai veicinātu sieviešu tiesību un cilvēktiesību ievērošanu; tā kā dažādās starptautisko tiesību hartās un tiesību aktos, piemēram, ANO Konvencijā par bērna tiesībām un tās fakultatīvajos protokolos, nepilngadīgo bērnu laulības ir aizliegtas; tā kā bērnu, agrīnas un piespiedu laulības ļoti nelabvēlīgi ietekmē attiecīgo indivīdu fizisko un mentālo veselību un personīgo izaugsmi un šādās laulībās pasaulē nākušos bērnus un līdz ar to arī visu sabiedrību kopumā; tā kā bērnu laulības ir uzskatāmas par vienu no piespiedu laulību paveidiem, jo bērniem principā nav spēju dot pilnīgu, brīvu un informētu piekrišanu attiecībā uz savām laulībām vai laulību laiku; tā kā bērni pieder pie ļoti neaizsargātas personu kategorijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības ir uzskatāmas par cilvēktiesību, jo īpaši sieviešu tiesību, nopietnu pārkāpumu, tostarp vienlīdzības tiesību, tiesību uz patstāvību un ķermenisku neaizskaramību, tiesību uz piekļuvi izglītībai un ekspluatācijas un diskriminācijas aizlieguma pārkāpumu, un ir uzskatāmas par problēmu, kas ir novērojama ne tikai trešās valstīs, bet var pastāvēt arī dažās dalībvalstīs; tā kā šo prakšu izskaušana ir padarīta par vienu no ES ārējās darbības prioritātēm, lai veicinātu sieviešu tiesību un cilvēktiesību ievērošanu; tā kā dažādās starptautisko tiesību hartās un tiesību aktos, piemēram, ANO Konvencijā par bērna tiesībām un tās fakultatīvajos protokolos, nepilngadīgo bērnu laulības ir aizliegtas; tā kā bērnu, agrīnas un piespiedu laulības ļoti nelabvēlīgi ietekmē attiecīgo indivīdu fizisko un mentālo veselību un personīgo izaugsmi un šādās laulībās pasaulē nākušos bērnus un līdz ar to arī visu sabiedrību kopumā; tā kā bērnu laulības ir uzskatāmas par vienu no piespiedu laulību paveidiem, jo bērniem principā nav spēju dot pilnīgu, brīvu un informētu piekrišanu attiecībā uz savām laulībām vai laulību laiku; tā kā bērni pieder pie ļoti neaizsargātas personu kategorijas;

| B. | tā kā ES ir apņēmusies sekmēt bērna tiesību ievērošanu un tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības ir uzskatāmas par šo tiesību pārkāpumu; tā kā ES ir uzņēmusies saistības, īstenojot savu ārpolitiku, visaptveroši aizsargāt bērnu tiesības un veicināt to ievērošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir apņēmusies sekmēt bērna tiesību ievērošanu un tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības ir uzskatāmas par šo tiesību pārkāpumu; tā kā ES ir uzņēmusies saistības, īstenojot savu ārpolitiku, visaptveroši aizsargāt bērnu tiesības un veicināt to ievērošanu;

| C. | tā kā juridiski laulībā stāties bez pilnīgas un brīvas abu pušu piekrišanas nedrīkst un tā kā to darīt nedrīkst personas, kas ir jaunākas par laulību minimālo vecumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā juridiski laulībā stāties bez pilnīgas un brīvas abu pušu piekrišanas nedrīkst un tā kā to darīt nedrīkst personas, kas ir jaunākas par laulību minimālo vecumu;

| D. | tā kā bērnu laulības ir kļuvušas par globālu problēmu, kas aptver veselas valstis, kultūras un reliģijas; tā kā nepilngadīgās līgavas ir novērojamas visos pasaules reģionos — no Tuviem Austrumiem līdz Latīņamerikai, no Āzijas līdz Eiropai un no Āfrikas līdz Ziemeļamerikai; tā kā bērnu laulības skar arī zēnus, taču daudz mazākā mērā nekā meitenes; |
| --- | --- |

D.

tā kā bērnu laulības ir kļuvušas par globālu problēmu, kas aptver veselas valstis, kultūras un reliģijas; tā kā nepilngadīgās līgavas ir novērojamas visos pasaules reģionos — no Tuviem Austrumiem līdz Latīņamerikai, no Āzijas līdz Eiropai un no Āfrikas līdz Ziemeļamerikai; tā kā bērnu laulības skar arī zēnus, taču daudz mazākā mērā nekā meitenes;

| E. | tā kā patlaban vairāk kā 750 miljoni sieviešu tiek izprecinātas pirms 18 gadu vecuma un tā kā 250 miljoni no viņām ir izprecinātas, nesasniegušas 15 gadu vecumu; tā kā patlaban aptuveni 40 miljoni meiteņu vecumā no 15 līdz 19 gadu ir precētas vai dzīvo kopā ar partneri; tā kā katru gadu papildus tam aptuveni 15 miljoni meiteņu tiek izprecinātas pirms 18 gadu vecuma un tā kā 4 miljoni no viņām pie vīra iziet, nesasniegušas 15 gadu vecumu; tā kā 156 miljoni zēnu arī dodas laulībā pirms 18 gadu vecuma un tā kā 25 miljoni no viņiem tiek izprecināti, nesasnieguši 15 gadu vecumu; tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības kļūst aizvien biežākas nabadzīgos un mazattīstītos reģionos; tā kā bērnu, agrīno un piespiedu laulību skaits patlaban pieaug, visā pasaulē pieaugot iedzīvotāju skaitam; tā kā nesenajā UNICEF ziņojumā ir publicētas aplēses, ka 2050. gadā aptuveni 1,2 miljardu meiteņu izies pie vīra, nesasniegušas 18 gadu vecumu; tā kā deviņas no 10 valstīm ar augstāko bērnu laulību īpatsvaru tiek klasificētas kā nestabilas valstis; |
| --- | --- |

E.

tā kā patlaban vairāk kā 750 miljoni sieviešu tiek izprecinātas pirms 18 gadu vecuma un tā kā 250 miljoni no viņām ir izprecinātas, nesasniegušas 15 gadu vecumu; tā kā patlaban aptuveni 40 miljoni meiteņu vecumā no 15 līdz 19 gadu ir precētas vai dzīvo kopā ar partneri; tā kā katru gadu papildus tam aptuveni 15 miljoni meiteņu tiek izprecinātas pirms 18 gadu vecuma un tā kā 4 miljoni no viņām pie vīra iziet, nesasniegušas 15 gadu vecumu; tā kā 156 miljoni zēnu arī dodas laulībā pirms 18 gadu vecuma un tā kā 25 miljoni no viņiem tiek izprecināti, nesasnieguši 15 gadu vecumu; tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības kļūst aizvien biežākas nabadzīgos un mazattīstītos reģionos; tā kā bērnu, agrīno un piespiedu laulību skaits patlaban pieaug, visā pasaulē pieaugot iedzīvotāju skaitam; tā kā nesenajā UNICEF ziņojumā ir publicētas aplēses, ka 2050. gadā aptuveni 1,2 miljardu meiteņu izies pie vīra, nesasniegušas 18 gadu vecumu; tā kā deviņas no 10 valstīm ar augstāko bērnu laulību īpatsvaru tiek klasificētas kā nestabilas valstis;

| F. | tā kā bērnu laulību galvenie cēloņi pamatā ir nabadzība, izglītības trūkums, dziļi iesīkstējusi dzimumu atšķirība un stereotipi, uzskats, ka laulības nodrošinās aizsardzību, ģimenes goda aizstāvības apsvērumi un zēnu un meiteņu tiesību efektīvas aizsardzības trūkums, un kaitīga prakse, uzskati, ieražas un diskriminējošas normas; tā kā šos faktorus bieži vien katalizē iespēju iegūt kvalitatīvu izglītību un darba iespēju ierobežojumi un to iedarbību pastiprina atsevišķi iesakņojušies bērnu, agrīno un piespiedu laulību sociālie standarti; |
| --- | --- |

F.

tā kā bērnu laulību galvenie cēloņi pamatā ir nabadzība, izglītības trūkums, dziļi iesīkstējusi dzimumu atšķirība un stereotipi, uzskats, ka laulības nodrošinās aizsardzību, ģimenes goda aizstāvības apsvērumi un zēnu un meiteņu tiesību efektīvas aizsardzības trūkums, un kaitīga prakse, uzskati, ieražas un diskriminējošas normas; tā kā šos faktorus bieži vien katalizē iespēju iegūt kvalitatīvu izglītību un darba iespēju ierobežojumi un to iedarbību pastiprina atsevišķi iesakņojušies bērnu, agrīno un piespiedu laulību sociālie standarti;

| G. | tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības ir saistītas ar augstu agrīnu un nevēlamu grūtniecību varbūtību, augstu māšu un bērnu mirstības līmeni, nepietiekamu ģimenes plānošanas izmantošanu un nevēlamu grūtniecību ar paaugstinātu veselības risku, neatbilstošu vai neesošu piekļuvi informācijai par seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un parasti nozīmē meiteņu izglītības pārtraukšanu; tā kā dažās dalībvalstīs meitenēm grūtniecēm un jaunām mātēm atgriezties skolas solā pat ir aizliegts; tā kā bērnu laulību rezultātā attiecīgā persona var kļūt arī par piespiedu darba veicēju, vergu vai prostitūtu; |
| --- | --- |

G.

tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības ir saistītas ar augstu agrīnu un nevēlamu grūtniecību varbūtību, augstu māšu un bērnu mirstības līmeni, nepietiekamu ģimenes plānošanas izmantošanu un nevēlamu grūtniecību ar paaugstinātu veselības risku, neatbilstošu vai neesošu piekļuvi informācijai par seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un parasti nozīmē meiteņu izglītības pārtraukšanu; tā kā dažās dalībvalstīs meitenēm grūtniecēm un jaunām mātēm atgriezties skolas solā pat ir aizliegts; tā kā bērnu laulību rezultātā attiecīgā persona var kļūt arī par piespiedu darba veicēju, vergu vai prostitūtu;

| H. | tā kā, kaut arī ANO Konvencijā par bērna tiesībām ir uzsvērta tādu pasākumu nozīmība, ar kuriem mudina regulāri apmeklēt skolu, daudzas meitenes izglītību pārtrauc vairāku faktoru dēļ, piemēram, tāpēc, ka skolas nav pieejamas vai ir finansiāli dārgas; tā kā bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām uz cietušajām personām ir nesamērīga postoša ietekme un uz visu mūžu paliekošas sekas un tā kā tās attiecīgajām personām ļoti bieži liedz iespēju turpināt savu izglītību, jo meitenes parasti izstājas no skolas sagatavošanas laulībām laikā vai tūlīt pēc tām; tā kā izglītība, jo īpaši seksuālā izglītība, ir efektīvs veids, kā novērst bērnu, agrīnās un piespiedu laulības, jo piekļuve izglītībai un apmācībai veicina iespēcināšanu, nodarbināšanas iespējas un sekmē izvēles brīvību, tiesības uz pašnoteikšanos un aktīvu dalību sabiedrībā, ļaujot fiziskām personām atbrīvoties no jebkādas kontroles formas, kas negatīvi ietekmē viņu tiesības, bez kurām arī turpmāk cietīs sieviešu un meiteņu ekonomiskā, juridiskā, veselības un sociālā situācija un sabiedrības kā tādas attīstība; |
| --- | --- |

H.

tā kā, kaut arī ANO Konvencijā par bērna tiesībām ir uzsvērta tādu pasākumu nozīmība, ar kuriem mudina regulāri apmeklēt skolu, daudzas meitenes izglītību pārtrauc vairāku faktoru dēļ, piemēram, tāpēc, ka skolas nav pieejamas vai ir finansiāli dārgas; tā kā bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām uz cietušajām personām ir nesamērīga postoša ietekme un uz visu mūžu paliekošas sekas un tā kā tās attiecīgajām personām ļoti bieži liedz iespēju turpināt savu izglītību, jo meitenes parasti izstājas no skolas sagatavošanas laulībām laikā vai tūlīt pēc tām; tā kā izglītība, jo īpaši seksuālā izglītība, ir efektīvs veids, kā novērst bērnu, agrīnās un piespiedu laulības, jo piekļuve izglītībai un apmācībai veicina iespēcināšanu, nodarbināšanas iespējas un sekmē izvēles brīvību, tiesības uz pašnoteikšanos un aktīvu dalību sabiedrībā, ļaujot fiziskām personām atbrīvoties no jebkādas kontroles formas, kas negatīvi ietekmē viņu tiesības, bez kurām arī turpmāk cietīs sieviešu un meiteņu ekonomiskā, juridiskā, veselības un sociālā situācija un sabiedrības kā tādas attīstība;

| I. | tā kā katru gadu 17 miljonu bērnu piedzimst bērns, kura dēļ viņiem ir jāuzņemas pieaugušo rūpes, kuras apdraud viņu veselību, izglītību un ekonomiskās izredzes; tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības meitenēm nozīmē arī agrīnu bērna laišanu pasaulē, kas grūtniecības laikā un dzemdību brīdī ir saistīta ievērojamu risku un grūtībām, jo īpaši tāpēc, ka piekļuve medicīniskajai aprūpei, tostarp kvalitatīviem veselības centriem, ir ļoti nepietiekama vai neesoša un bieži vien izraisa māšu nāves un saslimšanas; tā kā pastāv lielāks risks inficēties ar seksuāli transmisīvām slimībām, tostarp ar HIV; tā kā zemu un vidēju ienākumu valstīs grūtniecības un dzemdību sarežģījumi ir galvenais meiteņu vecumā 15–19 gadi nāves cēlonis; tā kā mātēm pusaudzēm piedzimušo bērnu mirstības līmenis ir par aptuveni 50 % lielāks un šiem bērniem ir augstāks fiziskās un kognitīvās attīstības problēmu risks; tā kā biežas un agrīnas grūtniecības arī var radīt virkni ilgtermiņa veselības sarežģījumu vai pat izraisīt attiecīgās personas nāvi; |
| --- | --- |

I.

tā kā katru gadu 17 miljonu bērnu piedzimst bērns, kura dēļ viņiem ir jāuzņemas pieaugušo rūpes, kuras apdraud viņu veselību, izglītību un ekonomiskās izredzes; tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības meitenēm nozīmē arī agrīnu bērna laišanu pasaulē, kas grūtniecības laikā un dzemdību brīdī ir saistīta ievērojamu risku un grūtībām, jo īpaši tāpēc, ka piekļuve medicīniskajai aprūpei, tostarp kvalitatīviem veselības centriem, ir ļoti nepietiekama vai neesoša un bieži vien izraisa māšu nāves un saslimšanas; tā kā pastāv lielāks risks inficēties ar seksuāli transmisīvām slimībām, tostarp ar HIV; tā kā zemu un vidēju ienākumu valstīs grūtniecības un dzemdību sarežģījumi ir galvenais meiteņu vecumā 15–19 gadi nāves cēlonis; tā kā mātēm pusaudzēm piedzimušo bērnu mirstības līmenis ir par aptuveni 50 % lielāks un šiem bērniem ir augstāks fiziskās un kognitīvās attīstības problēmu risks; tā kā biežas un agrīnas grūtniecības arī var radīt virkni ilgtermiņa veselības sarežģījumu vai pat izraisīt attiecīgās personas nāvi;

| J. | tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības ir uzskatāmas par bērnu tiesību pārkāpumu un par vardarbības pret meitenēm un zēniem veidu un tā kā, ņemot to vērā, valstīm ir pienākums izmeklēt ziņas, saukt vainīgās personas pie atbildības un nodrošināt to cietušo personu tiesību aizsardzību, kas galvenokārt ir sievietes un meitenes; tā kā šīs laulības ir jānosoda un tās nevar attaisnot ne ar kādiem kultūras vai reliģiskiem iemesliem; tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības palielina dzimuma vardarbības risku un bieži vien izraisa vardarbību ģimenē un tuvākā partnera vardarbību, un seksuālus, fiziskus, psiholoģiskus, emocionālus un finansiālus pāridarījumus un citu meitenēm un sievietēm kaitējošu praksi, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un tā saucamos goda aizstāvības noziegumus, un palielina risku, ka meitenes un sievietes viņu dzīvju laikā cietīs no diskriminācijas un dzimuma vardarbības; |
| --- | --- |

J.

tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības ir uzskatāmas par bērnu tiesību pārkāpumu un par vardarbības pret meitenēm un zēniem veidu un tā kā, ņemot to vērā, valstīm ir pienākums izmeklēt ziņas, saukt vainīgās personas pie atbildības un nodrošināt to cietušo personu tiesību aizsardzību, kas galvenokārt ir sievietes un meitenes; tā kā šīs laulības ir jānosoda un tās nevar attaisnot ne ar kādiem kultūras vai reliģiskiem iemesliem; tā kā bērnu, agrīnās un piespiedu laulības palielina dzimuma vardarbības risku un bieži vien izraisa vardarbību ģimenē un tuvākā partnera vardarbību, un seksuālus, fiziskus, psiholoģiskus, emocionālus un finansiālus pāridarījumus un citu meitenēm un sievietēm kaitējošu praksi, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un tā saucamos goda aizstāvības noziegumus, un palielina risku, ka meitenes un sievietes viņu dzīvju laikā cietīs no diskriminācijas un dzimuma vardarbības;

| K. | tā kā agrīno un piespiedu laulību skaits jūtami pieaug nestabilitātes, bruņotu konfliktu un dabas un humanitāro katastrofu gadījumos, kuros bieži nevar nodrošināt medicīnisku ārstēšanu un psiholoģisku palīdzību vai piekļuvi izglītībai un iztikas pelnīšanas iespējas, sociālie tīkli ir izjukuši un ikdienas dzīve ir traucēta; tā kā nesenās migrācijas krīzes laikā daži vecāki, kas cenšas aizsargāt savus bērnus, jo īpaši meitas, pret jebkādu seksuāliem uzbrukumiem, nosprieda, ka viņiem neatliek nekas cits, kā viņas izprecināt pirms 18 gadu vecuma, uzskatot, ka šādējādi viņas izkļūs no nabadzības, jeb arī viņi tā rīkojās, jo meitas uzskatīja par finansiāla rakstura slogu viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā agrīno un piespiedu laulību skaits jūtami pieaug nestabilitātes, bruņotu konfliktu un dabas un humanitāro katastrofu gadījumos, kuros bieži nevar nodrošināt medicīnisku ārstēšanu un psiholoģisku palīdzību vai piekļuvi izglītībai un iztikas pelnīšanas iespējas, sociālie tīkli ir izjukuši un ikdienas dzīve ir traucēta; tā kā nesenās migrācijas krīzes laikā daži vecāki, kas cenšas aizsargāt savus bērnus, jo īpaši meitas, pret jebkādu seksuāliem uzbrukumiem, nosprieda, ka viņiem neatliek nekas cits, kā viņas izprecināt pirms 18 gadu vecuma, uzskatot, ka šādējādi viņas izkļūs no nabadzības, jeb arī viņi tā rīkojās, jo meitas uzskatīja par finansiāla rakstura slogu viņu ģimenēm;

| L. | tā kā Stambulas konvencijā piespiedu laulības ir klasificētas kā viens no vardarbības pret sievietēm veids un tajā ir prasīts noteikt kriminālatbildību par bērna piespiešanu stāties laulībā un bērna aizvilināšanu uz ārvalstīm, lai viņu piespiestu stāties laulībā; tā kā cietušajām personām nav iespēju gūt juridisku, medicīnisku un sociālu atbalstu, kā rezultātā bērnu, agrīno un piespiedu laulību jautājums var tikt padarīts vēl smagāks; tā kā 11 ES dalībvalstu konvenciju vēl ratificējušas nav; |
| --- | --- |

L.

tā kā Stambulas konvencijā piespiedu laulības ir klasificētas kā viens no vardarbības pret sievietēm veids un tajā ir prasīts noteikt kriminālatbildību par bērna piespiešanu stāties laulībā un bērna aizvilināšanu uz ārvalstīm, lai viņu piespiestu stāties laulībā; tā kā cietušajām personām nav iespēju gūt juridisku, medicīnisku un sociālu atbalstu, kā rezultātā bērnu, agrīno un piespiedu laulību jautājums var tikt padarīts vēl smagāks; tā kā 11 ES dalībvalstu konvenciju vēl ratificējušas nav;

| M. | tā kā bērnu, agrīno vai piespiedu laulību raksturs nozīmē to, ka daudzi gadījumi bieži vien zināmi darīti netiek, proti, gadījumi, kuros pārkāpums pārsniedz starptautiskās robežas un kultūras robežas un kuri var tikt pielīdzināti cilvēku tirdzniecības veidam, kurš tālāk noved pie verdzības, ekspluatācijas un/vai nonākšanas atkarībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā bērnu, agrīno vai piespiedu laulību raksturs nozīmē to, ka daudzi gadījumi bieži vien zināmi darīti netiek, proti, gadījumi, kuros pārkāpums pārsniedz starptautiskās robežas un kultūras robežas un kuri var tikt pielīdzināti cilvēku tirdzniecības veidam, kurš tālāk noved pie verdzības, ekspluatācijas un/vai nonākšanas atkarībā;

| N. | tā kā 2014. gada jūlijā Londonā notika pirmā meitenēm veltītā augstākā līmeņa sanāksme, kuras mērķis bija pievērst uzmanību nepieciešamībai veikt valstu un starptautiskos pasākumus, ar kuriem vienas paaudzes laikā var izbeigt sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un bērnu, agrīnās un piespiedu laulības; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2014. gada jūlijā Londonā notika pirmā meitenēm veltītā augstākā līmeņa sanāksme, kuras mērķis bija pievērst uzmanību nepieciešamībai veikt valstu un starptautiskos pasākumus, ar kuriem vienas paaudzes laikā var izbeigt sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un bērnu, agrīnās un piespiedu laulības;

| O. | tā kā viens no ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāna 2016.–2020. gadam mērķiem ir visu vardarbības pret meitenēm un sievietēm veidu, tostarp bērnu, agrīnu un piespiedu laulību, novēršana un reaģēšana uz tiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā viens no ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāna 2016.–2020. gadam mērķiem ir visu vardarbības pret meitenēm un sievietēm veidu, tostarp bērnu, agrīnu un piespiedu laulību, novēršana un reaģēšana uz tiem;

| P. | tā kā bērnu laulības jaunattīstības valstīm līdz 2030. gadam izmaksās triljonus dolāru (5); |
| --- | --- |

P.

tā kā bērnu laulības jaunattīstības valstīm līdz 2030. gadam izmaksās triljonus dolāru (5);

| Q. | tā kā agrīnās un bērnu laulības joprojām ir uzskatāmas par aizliegtu tematu, kurš ir jārisina publiski, lai izbeigtu to mazo meiteņu un meiteņu pusaudžu ikdienas ciešanas, kuru cilvēktiesības tiek nepārtraukti pārkāptas; tā kā viens no veidiem, kā to izdarīt, ir sniegt atbalstu to žurnālistu, mākslinieku, fotogrāfu un aktīvistu darbam, kas risina agrīno laulību jautājumu, un šo darbu popularizēt, |
| --- | --- |

Q.

tā kā agrīnās un bērnu laulības joprojām ir uzskatāmas par aizliegtu tematu, kurš ir jārisina publiski, lai izbeigtu to mazo meiteņu un meiteņu pusaudžu ikdienas ciešanas, kuru cilvēktiesības tiek nepārtraukti pārkāptas; tā kā viens no veidiem, kā to izdarīt, ir sniegt atbalstu to žurnālistu, mākslinieku, fotogrāfu un aktīvistu darbam, kas risina agrīno laulību jautājumu, un šo darbu popularizēt,

| 1. | konstatē, ka dažās ES dalībvalstīs precēties drīkst 16 gadu vecumā, ja tam piekrīt vecāki; aicina likumdevējas iestādes — gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs — laulību minimālo vecumu noteikt vienādu — 18 gadi un paredzēt nepieciešamos administratīvos, juridiskos un finanšu pasākumus, ar kuriem nodrošina efektīvu minētās prasības īstenošanu, piemēram, sekmējot laulību un dzimšanas reģistrāciju un garantējot, ka meitenēm ir pieejami institucionālie atbalsta mehānismi, tostarp psiho-sociālās konsultācijas, aizsardzības mehānismi un ekonomiskās iespēcināšanas iespējas; atkārtoti norāda, ka bērnu, agrīnas un piespiedu laulības ir jāuzskata par cietušo bērnu cilvēktiesību un pamattiesību nopietnu pārkāpumu — galvenokārt attiecībā uz tiesībām brīvi paust savu piekrišanu un tiesībām uz fizisko neaizskaramību un garīgo veselību un netiešā veidā arī attiecībā uz tiesībām uz izglītību un pilsonisko un politisko tiesību pilnvērtīgu izmantošanu; nosoda bērnu, agrīnās un piespiedu laulības un uzskata, ka jebkurš tiesību aktu pārkāpums būtu jārisina proporcionālā un efektīvā veidā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata par svarīgu novērst bērnu, agrīno un piespiedu laulību daudzveidīgos cēloņus, tostarp kaitīgas tradīcijas, iesīkstējušu nabadzību, konfliktus, ieražas, dabas katastrofu sekas, stereotipus un vienaldzību pret dzimumu līdztiesības un sieviešu un meiteņu tiesību, veselības un labklājības apsvērumiem, atbilstošu izglītības iespējas trūkumu, vājas juridiskās un politiskās reakcijas, īpašu uzmanību pievēršot bērniem no nelabvēlīgākā situācijā esošām kopienām; šajā sakarā prasa, lai ES un tās dalībvalstis strādātu kopā ar attiecīgajām ANO struktūrām un citiem partneriem nolūkā pievērst uzmanību bērnu, agrīno un piespiedu laulību jautājumam; prasa ES un dalībvalstīm sasniegt mērķus, kas ir noteikti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, lai efektīvāk apkarotu kaitīgu praksi, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, un sauktu vainīgos pie atbildības; atbalsta ES un tās dalībvalstu sniegtā tā finansējuma palielināšanu, ko apgūst, izmantojot attīstības palīdzības mehānismus, ar kuriem sekmē dzimumu līdztiesību un izglītību nolūkā uzlabot izglītības pieejamību meitenēm un sievietēm un stiprināt iespējas viņām piedalīties kopienas, attīstības, ekonomikas un politiskās vadības programmās, tādējādi risinot bērnu, agrīno un piespiedu laulību cēloņus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka agrīno un piespiedu laulību aizliegšana ar likumu pati par sevi nenodrošina šīs prakses izskaušanu; prasa, lai ES un tās dalībvalstis labāk koordinētu un stiprinātu starptautisko līgumu, tiesību aktu un programmu īstenošanu, tostarp, izmantojot diplomātiskās attiecības ar trešo valstu valdībām un organizācijām, lai risinātu jautājumus, kas ir saistīti ar bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām; prasa, lai tiktu veikti visi pūliņi nolūkā īstenot likumā noteiktos aizliegumus un tos papildināt ar plašāku likumu un politikas virzienu kopumu; atzīst, ka šajā sakarā ir jāpieņem un jāīsteno visaptveroši un holistiski politikas virzieni, stratēģijas un programmas, tostarp jāatceļ diskriminējošas tiesību normas attiecībā uz laulībām, jānosaka nepilngadīgo meiteņu pozitīvi iespēcināšanas pasākumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatē, ka dzimumu nelīdztiesība, meiteņu un sieviešu vispārēja necienīšana un to kultūras un sociālo tradīciju konservatīvisms, pamatojoties uz kurām, joprojām īsteno diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm, ir viens no vislielākajiem bremzējošajiem faktoriem, kas neļauj apkarot bērnu, agrīnās un piespiedu laulības; turklāt atzīst saikni starp bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām un goda aizstāvības vardarbību un prasa šādus noziegumus pienācīgi izmeklēt un apsūdzētās personas saukt pie atbildības; papildus tam konstatē, ka zēni un jauni vīrieši arī var ciest no šādas vardarbības; prasa, lai šī prakse tiktu risināta, to iekļaujot visās attiecīgajās ES programmās un apspriežot ES politiskajos dialogos, kas tiek īstenoti ar partnervalstīm, lai izveidotu to novēršanas mehānismus, kā arī, nodrošinot izglītību un veicot izpratnes veicināšanas darbu partnervalstīs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka, lai kompleksi sekmīgi cīnītos pret bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām, Eiropas Savienībai kā nozīmīgai attīstības un cilvēktiesību veicinātājai pasaulē ir jābūt arī vadošai reģionālo un vietējo kopienu sadarbības partnerei; aicina ES un dalībvalstis sadarboties ar trešo valstu tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu sistēmām un nodrošināt apmācību un tehnisko palīdzību, lai palīdzētu pieņemt un īstenot tiesību aktus, kuros ir noteikts bērnu, agrīnu un piespiedu laulību aizliegums, un atceltu tiesību aktus, sociālos standartus un kultūras tradīcijas, kas jaunu meiteņu un sieviešu tiesības un brīvību apspiež; aicina dalībvalstis atbalstīt tādas iniciatīvas kā ES un ANO “Spotlight” iniciatīva, kas ir vērsta uz to, lai izskaustu visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tādēļ aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, savos valsts tiesību aktos paredzēt bērnu, agrīnu un piespiedu laulību pilnīgu aizliegumu, īstenot krimināltiesības un ratificēt Stambulas konvenciju; aicina dalībvalstis sadarboties ar pilsonisko sabiedrību, lai saskaņotu savu rīcību šajā jautājumā; uzsver to, cik svarīgs ir pietiekams un ilgtermiņa atbalsts sieviešu, bēgļu un bērnu bez pavadības, un pārvietoto bērnu patversmēm, lai nevienam netiktu liegta aizsardzība resursu trūkuma dēļ; aicina visas dalībvalstis panākt laulību minimālā vecuma ievērošanu, to nosakot tiesību aktā, un situāciju uzraudzīt, ievācot datus dzimumu griezumā un apzinot faktus par šo jomu ietekmējošiem faktoriem, lai labāk novērtētu šīs problēmas apmērus; prasa Komisijai izveidot Eiropas datubāzi, kurā tiktu ievadīta trešo valstu informācija, pateicoties kurai, piespiedu laulību parādību var pārraudzīt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Eiropas Savienību, īstenojot savu ārpolitiku un attīstības sadarbības politiku, saviem partneriem piedāvāt stratēģisku paktu un šajā sakarībā prasīt, lai:






  a) | visas tās partnervalstis aizliegtu bērnu, agrīnās un piespiedu laulības, tostarp likvidētu visus likuma robus, īstenotu tiesību aktus saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību standartiem, tostarp svītrotu visas normas, kas varētu atļaut, attaisnot vai izraisīt bērnu, agrīnas vai piespiedu laulības, tostarp tādas, kas ļauj personām, kuras ir īstenojušas izvarošanu, seksuālu vardarbību, seksuālu izmantošanu, nolaupīšanu, cilvēktirdzniecību vai verdzības mūsdienu veidus, izvairīties no saukšanas pie atbildības un soda, ja viņi apprec savus upurus, jo īpaši šādus likumus atceļot vai grozot; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

visas tās partnervalstis aizliegtu bērnu, agrīnās un piespiedu laulības, tostarp likvidētu visus likuma robus, īstenotu tiesību aktus saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību standartiem, tostarp svītrotu visas normas, kas varētu atļaut, attaisnot vai izraisīt bērnu, agrīnas vai piespiedu laulības, tostarp tādas, kas ļauj personām, kuras ir īstenojušas izvarošanu, seksuālu vardarbību, seksuālu izmantošanu, nolaupīšanu, cilvēktirdzniecību vai verdzības mūsdienu veidus, izvairīties no saukšanas pie atbildības un soda, ja viņi apprec savus upurus, jo īpaši šādus likumus atceļot vai grozot;

| b) | šis aizliegums tiktu ievērots un īstenots praksē visos līmeņos pēc tam, kad attiecīgais likums ir stājies spēkā, un lai tiktu pieņemtas visaptverošas un holistiskas stratēģijas un programmas, kuras saturētu kvantificējamus augšupejas mērķus nolūkā novērst un izskaustu bērnu, agrīnās un piespiedu laulības, un lai tās tiktu pietiekami finansētas un izvērtētas, jo īpaši, nodrošinot piekļuvi tiesām un pārskatatbildības mehānismiem un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

šis aizliegums tiktu ievērots un īstenots praksē visos līmeņos pēc tam, kad attiecīgais likums ir stājies spēkā, un lai tiktu pieņemtas visaptverošas un holistiskas stratēģijas un programmas, kuras saturētu kvantificējamus augšupejas mērķus nolūkā novērst un izskaustu bērnu, agrīnās un piespiedu laulības, un lai tās tiktu pietiekami finansētas un izvērtētas, jo īpaši, nodrošinot piekļuvi tiesām un pārskatatbildības mehānismiem un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem;

| c) | partnervalstu valdības apliecinātu noturīgu vadītspēju un politisko gribu izbeigt bērnu laulības un izstrādātu visaptverošus tiesiskos regulējumus un rīcības plānus ar skaidriem atskaites punktiem un grafikiem par bērnu laulību prevencijas pasākumu integrēšanu dažādās nozarēs un lai tās izveidotu politisku, ekonomisku, sociālu, kultūras un pilsonisko vidi, kas sievietes un meitenes aizsargātu un iespēcinātu un ar kurām atbalstītu dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

c)

partnervalstu valdības apliecinātu noturīgu vadītspēju un politisko gribu izbeigt bērnu laulības un izstrādātu visaptverošus tiesiskos regulējumus un rīcības plānus ar skaidriem atskaites punktiem un grafikiem par bērnu laulību prevencijas pasākumu integrēšanu dažādās nozarēs un lai tās izveidotu politisku, ekonomisku, sociālu, kultūras un pilsonisko vidi, kas sievietes un meitenes aizsargātu un iespēcinātu un ar kurām atbalstītu dzimumu līdztiesību;

| d) | tiktu piesaistīti resursi, kas ir nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, parūpējoties par to, lai šī sadarbība būtu pieejama visiem institucionālajiem dalībniekiem, piemēram, tiesu iestādēm, izglītības un veselības speciālistiem, tiesībaizsardzības iestādēm un kopienu un reliģiskajiem līderiem, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai, kura cīnās ar bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām; |
| --- | --- |

d)

tiktu piesaistīti resursi, kas ir nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, parūpējoties par to, lai šī sadarbība būtu pieejama visiem institucionālajiem dalībniekiem, piemēram, tiesu iestādēm, izglītības un veselības speciālistiem, tiesībaizsardzības iestādēm un kopienu un reliģiskajiem līderiem, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai, kura cīnās ar bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām;

| e) | par publiskās attīstības palīdzības piešķiršanas valdības iestādēm priekšnoteikumu tiktu padarīta saņēmējas valsts apņemšanās ievērot jo īpaši cilvēktiesību prasības, tostarp cīnīties pret bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām; |
| --- | --- |

e)

par publiskās attīstības palīdzības piešķiršanas valdības iestādēm priekšnoteikumu tiktu padarīta saņēmējas valsts apņemšanās ievērot jo īpaši cilvēktiesību prasības, tostarp cīnīties pret bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām;

| f) | apkarojot bērnu, agrīnās un piespiedu laulības, UNFPA un šīs organizācijas Bērnu fonda (UNICEF) programma tiktu īstenota trīspusējā sadarbībā, kurā piedalītos šīs organizācijas, Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un šajā jomā iesaistījušās šo valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un partnervalstis, izmantojot budžetā paredzētu valsts rīcības plānu īstenošanu un priekšroku dodot programmām un metodēm, kas var pārvarēt tā saucamās kultūras, reliģijas vai cilšu prakses, kuras faktiski ir uzskatāmas par bērnu tiesību lielākajiem pārkāpumiem un bērnu goda aizskārumiem; prasa, lai, īstenojot šo sadarbību, papildus tam tiktu risināti saistītie goda aizstāvības vardarbības jautājumi; |
| --- | --- |

f)

apkarojot bērnu, agrīnās un piespiedu laulības, UNFPA un šīs organizācijas Bērnu fonda (UNICEF) programma tiktu īstenota trīspusējā sadarbībā, kurā piedalītos šīs organizācijas, Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un šajā jomā iesaistījušās šo valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un partnervalstis, izmantojot budžetā paredzētu valsts rīcības plānu īstenošanu un priekšroku dodot programmām un metodēm, kas var pārvarēt tā saucamās kultūras, reliģijas vai cilšu prakses, kuras faktiski ir uzskatāmas par bērnu tiesību lielākajiem pārkāpumiem un bērnu goda aizskārumiem; prasa, lai, īstenojot šo sadarbību, papildus tam tiktu risināti saistītie goda aizstāvības vardarbības jautājumi;

| g) | īstenojot šīs programmas, par pamatu tiktu ņemtas attiecīgās konvencijas un ar tām saistīti dokumenti un konkrētie mērķi un uzdevumi, kas 2015. gada 25. septembrī ir pieņemti ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju, pildot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši mērķi Nr. 3 (“nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību visiem jebkura vecuma cilvēkiem”), mērķi Nr. 4 (“visām personām nodrošināt vienlīdzīgas iespējas saņemt kvalitatīvu izglītību un sekmēt visu personu mūžizglītības iespējas”), mērķi Nr. 16 (“sekmēt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības ilgtspējīgu attīstības nolūkā, visām personām nodrošināt piekļuvi tiesu iestādei un visos līmeņos veidot efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas institūcijas”), it īpaši “izbeigt bērnu ļaunprātīgu izmantošanu, ekspluatāciju, tirdzniecību un visa veida vardarbību pret bērniem un bērnu spīdzināšanu”; |
| --- | --- |

g)

īstenojot šīs programmas, par pamatu tiktu ņemtas attiecīgās konvencijas un ar tām saistīti dokumenti un konkrētie mērķi un uzdevumi, kas 2015. gada 25. septembrī ir pieņemti ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju, pildot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši mērķi Nr. 3 (“nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību visiem jebkura vecuma cilvēkiem”), mērķi Nr. 4 (“visām personām nodrošināt vienlīdzīgas iespējas saņemt kvalitatīvu izglītību un sekmēt visu personu mūžizglītības iespējas”), mērķi Nr. 16 (“sekmēt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības ilgtspējīgu attīstības nolūkā, visām personām nodrošināt piekļuvi tiesu iestādei un visos līmeņos veidot efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas institūcijas”), it īpaši “izbeigt bērnu ļaunprātīgu izmantošanu, ekspluatāciju, tirdzniecību un visa veida vardarbību pret bērniem un bērnu spīdzināšanu”;

| h) | īstenojot šīs programmas, par pamatu būtu jāņem arī ilgtspējīgas attīstības mērķis Nr. 5 (“panākt dzimumu līdztiesību un iespēcināt visas sievietes un meitenes”), tostarp piekļuve ģimenes plānošanai un publisko un universālo seksuālās un reproduktīvās veselības tiesību klāsts, jo īpaši mūsdienu kontracepcijas līdzekļi un droši un legāli aborti meitenēm; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt “SheDecides” kustību un apņemties piešķirt papildu finansējumu starptautiskajai palīdzībai seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, tostarp drošiem abortiem un informācijai par abortiem, tādējādi vēršoties pret “Global Gag Rule”, ko Amerikas Savienoto Valstu valdība atjaunoja 2017. gada sākumā; |
| --- | --- |

h)

īstenojot šīs programmas, par pamatu būtu jāņem arī ilgtspējīgas attīstības mērķis Nr. 5 (“panākt dzimumu līdztiesību un iespēcināt visas sievietes un meitenes”), tostarp piekļuve ģimenes plānošanai un publisko un universālo seksuālās un reproduktīvās veselības tiesību klāsts, jo īpaši mūsdienu kontracepcijas līdzekļi un droši un legāli aborti meitenēm; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt “SheDecides” kustību un apņemties piešķirt papildu finansējumu starptautiskajai palīdzībai seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, tostarp drošiem abortiem un informācijai par abortiem, tādējādi vēršoties pret “Global Gag Rule”, ko Amerikas Savienoto Valstu valdība atjaunoja 2017. gada sākumā;

| i) | jautājumi saistībā ar bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām tiktu izskatīti pastāvīgajā dialogā starp ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos Stavros Lambrinidis un trešām valstīm; mudina Komisiju un dalībvalstis dzimumu apsvērumus ņemt vērā miera uzturēšanas un pēckonfliktu rekonstrukcijas programmās, izstrādāt ekonomiskās iztikas līdzekļu un izglītības programmas meitenēm un sievietēm, kas ir cietušas bērnu, agrīnu un piespiedu laulību dēļ, un konfliktu skartajās zonās atvieglot viņu piekļuvi veselības un reproduktīvajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

i)

jautājumi saistībā ar bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām tiktu izskatīti pastāvīgajā dialogā starp ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos Stavros Lambrinidis un trešām valstīm; mudina Komisiju un dalībvalstis dzimumu apsvērumus ņemt vērā miera uzturēšanas un pēckonfliktu rekonstrukcijas programmās, izstrādāt ekonomiskās iztikas līdzekļu un izglītības programmas meitenēm un sievietēm, kas ir cietušas bērnu, agrīnu un piespiedu laulību dēļ, un konfliktu skartajās zonās atvieglot viņu piekļuvi veselības un reproduktīvajiem pakalpojumiem;

| 8. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi radīt telpu, kurā varētu īstenot cieņpilnu dialogu ar kopienu vadītājiem un pievērst sabiedrības vispār un tajā skaitā riskam pakļauto personu uzmanību šiem jautājumiem, cīņas pret bērnu, agrīnām un piespiedu laulību ietvaros rīkojot jo īpaši izglītības un izpratnes veicināšanas kampaņas, kā arī izmantojot sociālos tīklus un jaunos plašsaziņas līdzekļus; tāpēc prasa, lai tiktu izstrādātas valdības, juridiskas, sabiedrības un diplomātiskas pārnozaru darbības, kuru mērķis būtu minēto praksi novērst; uzskata, ka, strādājot ar vietējām kopienām, ir būtiski sadarboties ar galvenajām ieinteresētajām personām, piemēram, abu dzimumu skolniekiem pusaudžiem, skolotājiem, vecākiem un reliģiskajiem un kopienu vadītājiem, izmantojot uz kopienu balstītas programmas vai īpašas izpratnes veicināšanas kampaņas, lai palielinātu informētību par bērnu laulību negatīvo ietekmi uz bērniem, ģimenēm un kopienām, par spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas reglamentē bērnu laulības un dzimumu nevienlīdzību, un par to, kā piekļūt finansējumam šo problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka sieviešu un meiteņu iespēcināšana, izmantojot izglītību, sociālo atbalstu un ekonomiskās iespējas, ir būtisks instruments cīņā pret šādu praksi; iesaka, lai ES popularizētu un aizsargātu sieviešu un meiteņu vienādas tiesības attiecībā uz iespējām gūt izglītību, īpaši uzsverot bezmaksas, kvalitatīvu pamata un vidējo izglītību un integrējot seksuālās un reproduktīvās veselības izglītību skolu mācību programmās un nodrošinot meiteņu ģimenēm finansiālus stimulus un/vai atbalstu skolas gaitu sākšanai un pabeigšanai; uzsver vajadzību nodrošināt bērniem bēgļiem pilnīgu piekļuvi izglītībai un veicināt viņu integrāciju un iekļaušanu valsts izglītības sistēmā; atzīst nepieciešamību personām, kurām draud bērnu, agrīnu vai piespiedu laulības, un personām, kuras jau ir stājušās šādās laulībās, sniegt atbalstu un aizsardzību, kas izpaustos kā izglītība, psiholoģiskais un sociālais atbalsts, mājoklis un citi kvalitatīvi sociālie pakalpojumi, kā arī garīgās, seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumi un veselības aprūpe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa Eiropas Savienībai nodrošināt apmācību valsts pārvaldes amatpersonām, tostarp to diplomātiskajiem darbiniekiem, sociālajiem darbiniekiem, reliģiskajiem un kopienu vadītājiem, visām tiesību aizsardzības aģentūrām, trešo valstu tiesu sistēmām, skolotājiem un izglītotājiem un citiem darbiniekiem, kuru redzeslokā nonāk iespējamās cietušās personas, lai viņi spētu ātri reaģēt uz bērnu laulību un dzimuma vardarbības gadījumiem, spētu labāk identificēt un atbalstīt meitenes un zēnus, kuri cieš no bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām, vardarbības ģimenē, seksuālas vardarbības riska un jebkādas citas prakses, kas ir pretēja cilvēktiesībām un cilvēka cieņai, un lai viņi spētu efektīvi rīkoties nolūkā nodrošināt minēto fizisko personu tiesības un cieņas ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prasa, lai Eiropas Savienību nodrošināt apmācības sniegšanu tiesībaizsardzības aģentūrām, lai tās labāk ievērotu to meiteņu tiesības, kuras cieš no agrīnām un piespiedu laulībām, vardarbības ģimenē, var tikt izvarotas un ir pakļautas jebkurai citai cilvēka cieņu aizskarošai praksei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis garantēt sievietēm un meitenēm migrantēm autonomu uzturēšanās atļauju, kas nebūtu atkarīga no viņu laulātā vai partnera statusa, jo īpaši no fiziskas un psiholoģiskas vardarbības cietušajām sievietēm, tostarp piespiedu vai norunātu laulību upurēm, un garantēt, ka tiek veikti visi administratīvie viņu aizsardzības pasākumi, tostarp nodrošināta efektīva piekļuve palīdzības un aizsardzības mehānismiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa, lai ES un tās dalībvalstis apsvērtu iespēju atbalstīt un stiprināt aizsardzības pasākumus trešās valstīs, piemēram, drošas patversmes un piekļuvi juridiskam, medicīniskam un vajadzības gadījumā konsulāram atbalstam personām, kas ir cietušas no bērnu, agrīnu un piespiedu laulībām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apzinās, ka Eiropas Savienībai, ņemot vērā tās saistības ievērot cilvēktiesības un pamatvērtības, pie kurām pieder arī cilvēka cieņas neaizskaramības ievērošana, savu dalībvalstu līmenī ir jābūt pilnīgi nevainojamai, un aicina Komisiju sākt liela mēroga izpratnes veicināšanas kampaņu un iedibināt cīņai pret bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām veltītu Eiropas gadu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stingri atbalsta “Girls Not Brides” globālās partnerības darbu bērnu laulību izskaušanā un iespēju radīšanā meitenēm īstenot savu potenciālu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības joprojām īstenoto bērnu laulību izbeigšanas kampaņu un darbu, ko veic tādas organizācijas kā “Royal Commonwealth Society”, iestājoties par to, lai tiktu pastiprināta rīcība bērnu laulību izskaušanā un dzimumu nelīdztiesības novēršanā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver steidzamo vajadzību informēt un izglītot vīriešus un zēnus, iegūstot viņu atbalstu pasākumiem, ar kuriem nodrošina cilvēktiesību ievērošanu, tostarp bērnu un sieviešu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0379.

(2)  OV C 289, 9.8.2016., 57. lpp.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf.

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_action_plan_on_human_rights_and_democracy_en_2.pd.

(5)  Wodon, Quentin T.; Male, Chata; Nayihouba, Kolobadia Ada; Onagoruwa, Adenike Opeoluwa; Savadogo, Aboudrahyme; Yedan, Ali; Edmeades, Jeff; Kes, Aslihan; John, Neetu; Murithi, Lydia; Steinhaus, Mara; Petroni, Suzanne, “Economic Impacts of Child Marriage: Global Synthesis Report, Economic Impacts of Child Marriage” (Bērnu laulību ietekme uz ekonomiku: globālās sintēzes ziņojums, Bērnu laulību ietekme uz ekonomiku), Washington, D.C., World Bank Group, 2017. gads.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/65

---

P8_TA(2018)0293

MVU definīcija

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par MVU definīciju (2018/2545(RSP))

(2020/C 118/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. februāra paziņojumu “Pārskats par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”” (COM(2011)0078) un Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par šo paziņojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. februāra paziņojumu “Pārskats par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”” (COM(2011)0078) un Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par šo paziņojumu (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) — konkurētspēja un uzņēmējdarbības iespējas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) — konkurētspēja un uzņēmējdarbības iespējas (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. septembra rezolūciju par ģimenes uzņēmumiem Eiropā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. septembra rezolūciju par ģimenes uzņēmumiem Eiropā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas Vispārējās tiesas 2016. gada 15. septembra spriedumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas Vispārējās tiesas 2016. gada 15. septembra spriedumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Eiropas topošie līderi: jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu atbalsta iniciatīva” (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Eiropas topošie līderi: jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu atbalsta iniciatīva” (COM(2016)0733),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par MVU definīciju (O-000050/2018 – B8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par MVU definīciju (O-000050/2018 – B8-0031/2018),

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. pantu un 123. panta 2. līdz 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. pantu un 123. panta 2. līdz 8. punktu,

| A. | tā kā 23 miljoni MVU Savienībā, kuri veido apmēram 99 % no visiem uzņēmumiem, nodarbina gandrīz divas trešdaļas Eiropas darbaspēka un nodrošina vairāk nekā 90 miljonus darbvietu, radot pievienoto vērtību EUR 3,9 miljardu apmērā; tā kā tie sniedz ārkārtīgi svarīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, sociālajā kohēzijā un ilgtspējīgu un augstas kvalitātes darbvietu radīšanā un uzturēšanā un ir galvenie virzītājspēki enerģētikas pārkārtošanā, cīņā pret klimata pārmaiņām un ES konkurētspējas veicināšanā attiecībā uz videi draudzīgām tehnoloģijām, kā arī būtisks inovāciju avots ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā 23 miljoni MVU Savienībā, kuri veido apmēram 99 % no visiem uzņēmumiem, nodarbina gandrīz divas trešdaļas Eiropas darbaspēka un nodrošina vairāk nekā 90 miljonus darbvietu, radot pievienoto vērtību EUR 3,9 miljardu apmērā; tā kā tie sniedz ārkārtīgi svarīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, sociālajā kohēzijā un ilgtspējīgu un augstas kvalitātes darbvietu radīšanā un uzturēšanā un ir galvenie virzītājspēki enerģētikas pārkārtošanā, cīņā pret klimata pārmaiņām un ES konkurētspējas veicināšanā attiecībā uz videi draudzīgām tehnoloģijām, kā arī būtisks inovāciju avots ES;

| B. | tā kā 90 % no ES MVU un 93 % no visiem ES uzņēmumiem nefinanšu uzņēmējdarbībā ir mikrouzņēmumi, kas MVU vidū veicina vislielāko pievienotās vērtības un nodarbinātības īpatsvaru, jo nodarbina aptuveni 30 % no ES darbaspēka, tādēļ tiem ir jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

B.

tā kā 90 % no ES MVU un 93 % no visiem ES uzņēmumiem nefinanšu uzņēmējdarbībā ir mikrouzņēmumi, kas MVU vidū veicina vislielāko pievienotās vērtības un nodarbinātības īpatsvaru, jo nodarbina aptuveni 30 % no ES darbaspēka, tādēļ tiem ir jāpievērš īpaša uzmanība;

| C. | tā kā salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem un neatkarīgi no to organizatoriskās struktūras MVU nesamērīgi ietekmē administratīvais slogs un finansiāli šķēršļi, kas kavē to konkurētspēju, eksportu un darbvietu radīšanu; tā kā tie ES, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī gūst labumu no īpaša atbalsta, tostarp finansēšanas iespējām un vienkāršotām procedūrām, taču varētu tikt īstenoti papildu centieni, pārsniedzot jau uzņemtās politiskās saistības, lai radītu vienkāršāku un MVU labvēlīgu vidi; |
| --- | --- |

C.

tā kā salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem un neatkarīgi no to organizatoriskās struktūras MVU nesamērīgi ietekmē administratīvais slogs un finansiāli šķēršļi, kas kavē to konkurētspēju, eksportu un darbvietu radīšanu; tā kā tie ES, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī gūst labumu no īpaša atbalsta, tostarp finansēšanas iespējām un vienkāršotām procedūrām, taču varētu tikt īstenoti papildu centieni, pārsniedzot jau uzņemtās politiskās saistības, lai radītu vienkāršāku un MVU labvēlīgu vidi;

| D. | tā kā aptuveni 100 ES tiesību aktos ir atsauces uz MVU definīciju, jo īpaši tādās jomās kā konkurences politika, finanšu tirgu regulējums, struktūrfondi, pētniecības un inovācijas finansējums, kā arī nodarbinātības, vides, enerģētikas, patērētāju aizsardzības un sociālā nodrošinājuma tiesību aktos, piemēram, REACH sekundārajos tiesību aktos un Energoefektivitātes direktīvā; |
| --- | --- |

D.

tā kā aptuveni 100 ES tiesību aktos ir atsauces uz MVU definīciju, jo īpaši tādās jomās kā konkurences politika, finanšu tirgu regulējums, struktūrfondi, pētniecības un inovācijas finansējums, kā arī nodarbinātības, vides, enerģētikas, patērētāju aizsardzības un sociālā nodrošinājuma tiesību aktos, piemēram, REACH sekundārajos tiesību aktos un Energoefektivitātes direktīvā;

| E. | tā kā saskaņota regulatīvā vide ir izdevīga visiem uzņēmumiem un tā kā stingra MVU definīcija ir instruments, ar kura palīdzību var novērst tirgus nepilnības un problēmas, kas raksturīgas konkurencei starp dažāda lieluma uzņēmumiem un uzņēmumiem ar dažādu aktīvu apjomu un uzņēmējdarbības modeli; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņota regulatīvā vide ir izdevīga visiem uzņēmumiem un tā kā stingra MVU definīcija ir instruments, ar kura palīdzību var novērst tirgus nepilnības un problēmas, kas raksturīgas konkurencei starp dažāda lieluma uzņēmumiem un uzņēmumiem ar dažādu aktīvu apjomu un uzņēmējdarbības modeli;

| F. | tā kā Komisija regulāri uzrauga ES MVU definīcijas īstenošanu; tā kā ir veikti vairāki novērtējumi (2006., 2009. gadā un pēdējais 2012. gadā), kuros secināts, ka nav vajadzības būtiski pārskatīt ES MVU definīciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija regulāri uzrauga ES MVU definīcijas īstenošanu; tā kā ir veikti vairāki novērtējumi (2006., 2009. gadā un pēdējais 2012. gadā), kuros secināts, ka nav vajadzības būtiski pārskatīt ES MVU definīciju;

| G. | tā kā starpnozaru vērtību ķēde attiecībā uz MVU ļauj samazināt institucionālos, tehniskos un birokrātiskos šķēršļus un tā kā uzņēmumu tīklu veidošanai ir vajadzīga efektīva atbalsta politika; |
| --- | --- |

G.

tā kā starpnozaru vērtību ķēde attiecībā uz MVU ļauj samazināt institucionālos, tehniskos un birokrātiskos šķēršļus un tā kā uzņēmumu tīklu veidošanai ir vajadzīga efektīva atbalsta politika;

| H. | tā kā MVU definīcijai ir jāveicina kvalitatīvu darbvietu radīšana, darba apstākļu un drošības uzlabošana un jebkādu pārkāpumu samazināšana līdz absolūtam minimumam, |
| --- | --- |

H.

tā kā MVU definīcijai ir jāveicina kvalitatīvu darbvietu radīšana, darba apstākļu un drošības uzlabošana un jebkādu pārkāpumu samazināšana līdz absolūtam minimumam,

MVU definīcija

Komisijas paveiktais

| 1. | atzinīgi vērtē sākotnējo Komisijas ietekmes novērtējumu un atbalsta pieeju, ka galvenā uzmanība jāpievērš uzņēmumiem, kuriem vajadzīgs atbalsts un vienkārši noteikumi, lai uzlabotu plānošanas un juridisko noteiktību MVU; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka, ņemot vērā minētā stratēģiskā instrumenta īpatnības un daudzās MVU un dalībvalstu atšķirības, būtu jāsaglabā 2003. gada ieteikumā paredzētais elastīgums; pauž pārliecību, ka ir jāsaglabā vispārējā definīcijas struktūra un tā jāpiemēro, izmantojot jau noteikto kritēriju pareizo kombināciju; |
| --- | --- |

2.

MVU definīcijas pārskatīšana

| 3. | mudina Komisiju nepieļaut situāciju, ka lielāki tirgus dalībnieki cenšas izveidot mākslīgas uzņēmējdarbības struktūras, kas tiem ļauj izmantot ar MVU definīciju saistītās priekšrocības, jo tas varētu izraisīt pieejamā atbalsta nepareizu sniegšanu plašākā mērogā, līdz ar to tas vairs nebūs pieejams tiem MVU, kuriem tas ir nepieciešams; uzsver, ka jebkāda MVU definīcijas pielāgošana vienmēr būtu jāveic par labu MVU un tai būtu jāatvieglo MVU piekļuve publiskam atbalstam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju apsvērt iespēju atjaunināt MVU definīciju, vienlaikus ņemot vērā arī Komisijas ekonomikas prognozes attiecībā uz inflāciju un darba ražīgumu, lai turpmākajos gados nebūtu nepieciešamības ātri veikt jaunu pielāgošanu; uzskata, ka jebkādas turpmākas izmaiņas MVU definīcijā būtu jāveic tādā veidā, kas nodrošina definīcijas ilgtermiņa stabilitāti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka darbinieku skaits ir kļuvis par plaši atzītu kritēriju, un tam vajadzētu palikt galvenajam kritērijam; atzīst, ka darbinieku skaita kritērijam ir daži ierobežojumi attiecībā uz iespēju veikt pareizu ES mēroga salīdzinājumu, un tādēļ uzskata, ka apgrozījums un bilances kopsumma arī ir svarīgi definīcijas kritēriji; turklāt uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi atzīt jaunuzņēmumus un mikrouzņēmumus, kā arī akronīmu MMVU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir jāpaskaidro jēdzieni “saistīts uzņēmums” un “partneruzņēmums”, kā arī MVU statuss apvienošanās gadījumā; uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir vienkāršot procedūras, birokrātiju un piemērojamos noteikumus; šajā sakarībā mudina Komisiju vienkāršot spēkā esošos noteikumus; uzskata, ka, ja jaunuzņēmumi strādā kopā ar kopuzņēmumiem, jaunuzņēmuma MVU statusa novērtēšanā nebūtu jāņem vērā uzņēmumi, kas saistīti ar kopuzņēmumiem, ar noteikumu, ka tā nav mākslīga struktūra un starp jaunuzņēmumu un saistītajiem uzņēmumiem nav papildu saiknes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju atbalstīt uzņēmumu apvienošanu, jo īpaši kopas un uzņēmumu tīklus, ar mērķi sekmēt izmaksu racionalizāciju un uzlabot zināšanu un zinātības apmaiņu, jo īpaši attiecībā uz inovāciju saistībā ar ražojumiem/pakalpojumiem un procesiem; |
| --- | --- |

7.

Citi ar MVU definīciju saistītie jautājumi

| 8. | atbalsta Komisijas iniciatīvu attiecībā uz jaunuzņēmumu un augošu uzņēmumu atbalstu; uzskata, ka Savienības ekonomikas izaugsmes sekmēšanas nolūkā ir ļoti svarīgi sniegt atbalstu uzņēmējdarbībai; atzinīgi vērtē divu gadu pārejas periodu, kura laikā, piemēram, straujas izaugsmes uzņēmumi saglabātu MVU statusu; aicina izvērtēt nepieciešamību pagarināt šo pārejas periodu; aicina Komisiju turpināt darbu pie tā, lai palīdzētu uzņēmējiem, jaunuzņēmumiem un MVU saistībā ar līdzekļu piesaistes iniciatīvām, tostarp tādām jaunām iniciatīvām kā kolektīvā finansēšana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka, izmantojot ekonomikas diplomātijas instrumentus Savienības līmenī, piemēram, izaugsmes misiju, varētu efektīvāk risināt pasaules līmeņa ekonomikas problēmjautājumus un izmantot iespējas; aicina Komisiju pastiprināt centienus šajā kontekstā saskaņā ar ES rūpniecības politikas stratēģiju, neradot dubultas struktūras; šajā sakarībā aicina izveidot rādītāju, kas parāda eksporta potenciāla un uzņēmuma lieluma attiecību, lai uzlabotu informāciju un paraugprakses piemērus attiecībā uz MVU internacionalizācijas un starptautiskās konkurētspējas iespējām un sniegtu papildu atbalstu MVU, kam ir liels eksporta potenciāls; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž bažas, ka uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu (uzņēmumi, uz kuriem vairs neattiecas MVU definīcija, bet kuriem joprojām ir vidējiem uzņēmumiem raksturīga struktūra), netiek pievērsta pienācīga politikas veidotāju uzmanība, neraugoties uz to, ka savas produktivitātes dēļ tie sniedz būtisku devumu nodarbinātības un izaugsmes sekmēšanā; tādēļ aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot atsevišķu šo uzņēmumu definīciju, lai varētu veikt mērķtiecīgus pasākumus attiecībā uz uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, vienlaikus izvairoties no MVU definīcijas paplašināšanas tādā mērā, kas varētu kaitēt tās sākotnējiem mērķiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīmē, ka līdzīgi MVU, ārštatniekiem un lieliem uzņēmumiem arī uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu veicina nodarbinātību un izaugsmi, jo īpaši ņemot vērā to produktivitāti, un tāpēc tiem ES politikā ir jāpievērš pienācīga uzmanība; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju papildus prioritāriem pasākumiem, kas paredzēti ES MVU atbalstam, apsvērt iespēju uzsākt iniciatīvu, kuras mērķis ir nodrošināt finansējumu, kas aptvertu piekļuvi sadarbībai pētniecības jomā, digitalizācijas stratēģijas un eksporta tirgu attīstību;; |
| --- | --- |

12.

Ziņošanas pienākumi, statistikas dati, pētījumi un ietekmes novērtējumi

| 13. | uzskata, ka Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmā (COSME), pētniecības un inovācijas pamatprogrammā (FP9), kā arī struktūrfondu programmās nākamajā DFS būtu jāturpina rezervēt pietiekamas summas to MVU atbalstam, kuri cenšas ieviest jauninājumus un radīt darbvietas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka, ņemot vērā notiekošās sarunas par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības, ir svarīgi saglabāt skaidru un vienotu MVU definīciju, jo MVU ir definēti ES tiesību aktos un tiem bieži vien ir piešķirts īpašs statuss Savienības tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju veikt visaptverošu pētījumu par MVU definīcijas iespējamo ietekmi uz uzņēmējdarbības attīstību un tā dēvēto iestrēgšanas efektu, kas izpaužas tā, ka uzņēmumi brīvprātīgi izlemj nepaplašināties, lai izvairītos no birokrātiskā sloga un citām saistībām, kuras rastos sakarā ar MVU statusa zaudēšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka mazi vietējie sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumi, kas atbilst MVU kritērijiem, pilda svarīgus uzdevumus vietējās kopienās, ir dziļi iesakņojušies to vietējā uzņēmējdarbības vidē un cita starpā rada pareizos priekšnoteikumus visu pārējo MVU izaugsmei; atzīmē, ka valsts tiesību aktu, valsts atbalsta tiesību aktu un finansiāli vāju publisko iestāžu dēļ publiskā īpašumā esoši uzņēmumi ne vienmēr saņem publisko iestāžu finansiālu vai regulatīvu atbalstu; tādēļ mudina Komisiju veikt pētījumu par definīcijas ietekmi uz publiskā īpašumā esošiem uzņēmumiem, kas ir finansiāli neatkarīgi, tiek organizēti saskaņā ar privāttiesībām vai darbojas konkurences apstākļos ar privātiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju veikt priekšizpēti par to, kādā mērā ir izmantojamas atsevišķās nozarēs piemērojamas MVU definīcijas, lai pārbaudītu šādas pieejas ietekmi uz attiecīgajām ekonomikas nozarēm un radīto pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina attiecībā uz visiem ES tiesību aktu priekšlikumiem papildus Komisijas pašas uzņemtajām saistībām ieviest arī obligātu ietekmes uz MVU testu, kura pamatā ir princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”; uzsver, ka visu tiesību aktu priekšlikumu ietekmes novērtējumā būtu skaidri jānorāda minētā testa rezultāts; aicina Komisiju nākamajā Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu uzņemties šādas saistības un uzskata, ka varētu apsvērt Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta atjaunināšanu; |
| --- | --- |

18.

Norādījumi MVU attiecībā uz definīciju

| 19. | aicina dalībvalstis un Komisiju savlaicīgi un optimālā veidā sniegt uzņēmumiem norādījumus par procedūrām MVU statusa noteikšanai un informāciju par visām izmaiņām attiecībā uz MVU definīciju vai procedūrām, |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

(2)  OV C 377 E, 7.12.2012., 102. lpp.

(3)  OV C 68 E, 7.3.2014., 40. lpp.

(4)  OV C 316, 22.9.2017., 57. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/69

---

P8_TA(2018)0295

Sarunu par ES un Jordānijas nolīguma par personas datu apmaiņu nolūkā apkarot smagus noziegumus un terorismu sākšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

(2020/C 118/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0798), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0798),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0232/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0232/2018),

| A. | tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos;

| C. | tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Eiropola 2018. – 20120. gada (7) plānošanas dokumentā tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropola 2018. – 20120. gada (7) plānošanas dokumentā tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu;

| E. | tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību;

| F. | tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu;

| G. | tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem,

| 1. | uzskata, ka ir pienācīgi jānovērtē nepieciešamība Eiropas Savienības drošības interesēs sadarboties ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti tiesībaizsardzības jomā, kā arī sadarbības proporcionalitāte; šajā sakarā aicina Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver pienācīgas piesardzības nepieciešamību, nosakot pilnvaras sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka datu saņēmējās trešās valstīs būtu jānodrošina pilnīga atbilstība Hartas 7. un 8. pantam, kā arī citām pamattiesībām un brīvībām, kas aizsargātas ar Hartu; šajā sakarā aicina Padomi pabeigt Komisijas ierosinātās sarunu pamatnostādnes atbilstīgi šajā rezolūcijā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pašlaik nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums, kurā būtu padziļināti izvērtēti riski, ko personu tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, kā arī citām ar Hartu aizsargātajām pamattiesībām un brīvībām radītu personas datu nosūtīšana Jordānijas Hāšimītu Karalistei; aicina Komisiju veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu, lai definētu nepieciešamos nolīgumā iekļaujamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka nolīgumā pēc būtības būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis, kādu paredz ES tiesību akti; uzsver, ka, ja šādu līmeni nevar garantēt gan likumos, gan praksē, nolīgumu nevar noslēgt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nolūkā garantēt to, ka pilnībā tiek ievērots Hartas 8. pants un LESD 16. pants, kā arī, lai nepieļautu situāciju, kurā Eiropols varētu būt vainojams Savienības datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumā gadījumos, kad personas dati tiktu nosūtīti bez nepieciešamajiem pienācīgajiem aizsardzības pasākumiem, prasa nolīgumā ietvert stingrus un precīzus noteikumus, kas prasītu ievērot mērķa ierobežojuma principu, paredzot skaidrus nosūtīto personas datu apstrādes nosacījumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa pabeigt B pamatnostādnes, lai nolīgumā nepārprotami norādītu, ka Eiropolam, pildot Eiropola regulas 19. pantu, ir jāievēro visi ierobežojumi, kas attiecas uz to personas datu lietojumu un pieejamību, kurus Eiropolam nosūta dalībvalstis vai citi datu sniedzēji, un kurus paredzēts nosūtīt Jordānijas Hāšimītu Karalistei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa nolīgumā skaidri paredzēt, ka jebkādai datu turpmākai apstrādei vienmēr ir nepieciešama Eiropola iepriekšēja rakstiska atļauja; uzsver, ka Eiropolam šīs atļaujas būtu jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami EDAU; prasa nolīgumā iekļaut arī noteikumu, ar ko Jordānijas Hāšimītu Karalistes kompetentajām iestādēm uzliktu pienākumu ievērot šos ierobežojumus, un precizēt, kā tiktu panākta šo ierobežojumu ievērošana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzstāj, ka nolīgumā ir jāietver skaidrs un precīzs noteikums par nosūtīto personas datu glabāšanas periodu, kas prasītu, ka nosūtītie personas dati pēc glabāšanas perioda beigām ir jāizdzēš; prasa nolīgumā paredzēt procesuālus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību; uzstāj, ka ārkārtas gadījumos, ja pastāv pienācīgi pamatoti iemesli datu glabāšanai uz ilgāku laiku pēc datu glabāšanas perioda beigām, šie iemesli un pievienotā dokumentācija būtu jānosūta Eiropolam un EDAU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sagaida, ka tiks piemēroti Direktīvas (ES) 2016/680 71. apsvērumā iekļautie kritēriji, t.i., ka saistībā ar personas datu nosūtīšanu Jordānijas kompetentajām iestādēm, kuras saņem personas datus no Eiropola, attiecas konfidencialitātes pienākums, specifiskuma princips, kā arī prasība, ka personas datus nekādā gadījumā neizmantos, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pašā starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar ES kriminālpārkāpumu definīcijām, ja tās ir pieejamas, ir skaidri jādefinē un jāuzskaita to pārkāpumu kategorijas, saistībā ar kurām notiks apmaiņa ar personas datiem; uzsver, ka minētajā sarakstā ir skaidrā un precīzā veidā jāietver darbības, kas ietilpst minētajos pārkāpumos, kā arī personas, grupas un organizācijas, ko var ietekmēt šāda datu nosūtīšana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Padomi un Komisiju atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai un Hartas 8. panta 3. punkta izpratnē ar Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību noteikt, kura neatkarīgā uzraudzības iestāde būs atbildīga par starptautiskā nolīguma īstenošanas uzraudzību; norāda, ka par šādu iestādi būtu jāvienojas un tā būtu jāizveido, pirms attiecīgais starptautiskais nolīgums var stāties spēkā; uzstāj, ka nolīguma pielikumā ir nepārprotami jānorāda šīs iestādes nosaukums; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka abām līgumslēdzējām pusēm vajadzētu būt iespējai starptautiskā nolīguma pārkāpuma gadījumā apturēt vai atsaukt minēto nolīgumu, un ka neatkarīgajai uzraudzības iestādei ir arī jābūt pilnvarām ierosināt nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu tā pārkāpuma gadījumā; uzskata, ka visu to personas datu, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kas nosūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas, apstrādi var turpināt saskaņā ar nolīgumu; uzskata, ka ir jāparedz nolīguma periodiska novērtēšana, lai izvērtētu, kā sadarbības partneri ievēro nolīgumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “atsevišķi gadījumi”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir jādefinē jēdziens “pamatoti iemesli”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka saņēmējai iestādei nosūtītos datus nekādā gadījumā nedrīkst turpmāk apstrādāt citas iestādes, un, ka šajā nolūkā ir jāizveido to Jordānijas Hāšimītu Karalistes kompetento iestāžu izsmeļošs saraksts, kurām Eiropols var nosūtīt datus, sarakstā iekļaujot iestāžu kompetences jomu aprakstu; uzskata, ka, lai šādā sarakstā veiktu jebkādu grozījumu, ar ko varētu aizstāt vai pievienot jaunu kompetento iestādi, būtu jāpārskata starptautiskais nolīgums; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Jordānijas Hāšimītu Karalistes kompetentajām iestādēm citām iestādēm Jordānijas Hāšimītu Karalistē ir atļauta tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un par to vienmēr jāpaziņo neatkarīgajai iestādei, EDAU un Eiropolam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Jordānijas Hāšimītu Karalistes kompetentajām iestādēm citām valstīm ir aizliegta un ka šādā gadījumā starptautiskais nolīgums tiktu nekavējoties izbeigts; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka starptautiskajā nolīgumā ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti ir jāiekļauj datu subjektu tiesības uz informāciju, tās labošanu un dzēšanu, kā paredzēts citos Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka tādu personas datu nosūtīšana, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ir ārkārtīgi delikāts jautājums, kas rada dziļas bažas, ņemot vērā Jordānijas Hāšimītu Karalistes un Eiropas Savienības atšķirīgo tiesisko regulējumu, sabiedrības īpašības un kultūras specifiku; uzsver to, ka noziedzīga nodarījuma definīcija Savienībā un Jordānijas Hāšimītu Karalistē atšķiras; uzsver, ka šādi dati būtu jānosūta tikai ļoti īpašos gadījumos, paredzot skaidrus aizsardzības pasākumus datu subjektam un ar datu subjektu saistītajām personām; uzskata par nepieciešamu definēt īpašus aizsardzības pasākumus, kuri Jordānijas Hāšimītu Karalistei būtu jānodrošina attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp vārda brīvību, reliģijas brīvību un cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj uzraudzības mehānisms un uz nolīgumu būtu jāattiecas periodiskai novērtēšanai, lai izvērtētu tā darbību saistībā ar Eiropola operatīvajām vajadzībām, kā arī novērtētu tā atbilstību Eiropas datu aizsardzības tiesībām un principiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju pirms starptautiskā nolīguma pabeigšanas konsultēties ar EDAU saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Parlamenta piekrišana nolīguma noslēgšanai būs atkarīga no Parlamenta apmierinošas iesaistīšanas visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(5)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(7)  Eiropola 2018-2020. gada plānošanas dokuments, ko Eiropola valde pieņēma 2017. gada 30. novembrī, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/74 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/74

---

P8_TA(2018)0296

Sarunu par ES un Turcijas nolīgumu par personas datu apmaiņu nolūkā apkarot smagus noziegumus un terorismu sākšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Turcijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

(2020/C 118/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Turcijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0799), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Turcijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0799),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas LESD trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas LESD trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0233/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0233/2018),

| A. | tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos;

| C. | tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Turcijas Republikā pēdējos gados ir vairākkārt pārkāptas cilvēktiesības, tā kā jo īpaši ir tikuši nežēlīgi apspiesti disidenti, starp kuriem ir žurnālisti, politiskie aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji; tā kā joprojām ir ziņots par spīdzināšanas gadījumiem, tostarp arī pēc 2016. gada jūlija apvērsuma mēģinājuma; tā kā valsts ierēdņu veiktu cilvēktiesību pārkāpumu efektīvu izmeklēšanu ir kavējusi vispārēja nesodāmība, un turpinās bruņotu grupu pastrādāta vardarbība; |
| --- | --- |

D.

tā kā Turcijas Republikā pēdējos gados ir vairākkārt pārkāptas cilvēktiesības, tā kā jo īpaši ir tikuši nežēlīgi apspiesti disidenti, starp kuriem ir žurnālisti, politiskie aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji; tā kā joprojām ir ziņots par spīdzināšanas gadījumiem, tostarp arī pēc 2016. gada jūlija apvērsuma mēģinājuma; tā kā valsts ierēdņu veiktu cilvēktiesību pārkāpumu efektīvu izmeklēšanu ir kavējusi vispārēja nesodāmība, un turpinās bruņotu grupu pastrādāta vardarbība;

| E. | tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu;

| F. | tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību;

| G. | tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu;

| H. | tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem,

| 1. | uzskata, ka ir pienācīgi jānovērtē nepieciešamība Eiropas Savienības drošības interesēs sadarboties ar Turcijas Republiku tiesībaizsardzības jomā, kā arī sadarbības proporcionalitāte; šajā sakarā aicina Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver pienācīgas piesardzības nepieciešamību, nosakot pilnvaras sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Turcijas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Turcijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka datu saņēmējās trešās valstīs būtu jānodrošina pilnīga atbilstība Hartas 7. un 8. pantam, kā arī citām pamattiesībām un brīvībām, kas aizsargātas ar Hartu; šajā sakarā aicina Padomi pabeigt Komisijas ierosinātās sarunu pamatnostādnes atbilstīgi šajā rezolūcijā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka pastāv būtiskas bažas par pamattiesību ievērošanu Turcijas Republikā, jo īpaši attiecībā uz vārda brīvību, reliģijas brīvību un tiesībām tikt pasargātam no spīdzināšanas vai necilvēcīgas izturēšanās, kā noteikts Hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka sarunu uzsākšanas priekšnosacījums ir tas, ka Turcijai ir jāizpilda tās horizontālais pienākums par pilnīgu, efektīvu un nediskriminējošu sadarbību tieslietu un iekšlietu jautājumos ar visām dalībvalstīm, tostarp ar Kipras Republiku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka pašlaik nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums, kurā būtu padziļināti izvērtēti riski, ko personu tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, kā arī citām ar Hartu aizsargātajām pamattiesībām un brīvībām radītu personas datu nosūtīšana Turcijas Republikai; aicina Komisiju veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu, lai definētu nepieciešamos nolīgumā iekļaujamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka nolīgumā pēc būtības būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis, kādu paredz ES tiesību akti; uzsver, ka, ja šādu līmeni nevar garantēt gan likumos, gan praksē, nolīgumu nevar noslēgt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nolūkā garantēt to, ka pilnībā tiek ievērots Hartas 8. pants un LESD 16. pants, kā arī, lai nepieļautu situāciju, kurā Eiropols varētu būt vainojams Savienības datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumā gadījumos, kad personas dati tiktu nosūtīti bez nepieciešamajiem pienācīgajiem aizsardzības pasākumiem, prasa nolīgumā ietvert stingrus un precīzus noteikumus, kas prasītu ievērot mērķa ierobežojuma principu, paredzot skaidrus nosūtīto personas datu apstrādes nosacījumus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa pabeigt B pamatnostādnes, lai nolīgumā nepārprotami norādītu, ka Eiropolam, pildot Eiropola regulas 19. pantu, ir jāievēro visi ierobežojumi, kas attiecas uz to personas datu lietojumu un pieejamību, kurus Eiropolam nosūta dalībvalstis vai citi datu sniedzēji, un kurus paredzēts nosūtīt Turcijas Republikai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa nolīgumā skaidri paredzēt, ka jebkādai datu turpmākai apstrādei vienmēr ir nepieciešama Eiropola iepriekšēja rakstiska atļauja; uzsver, ka Eiropolam šīs atļaujas būtu jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami EDAU; prasa nolīgumā iekļaut arī noteikumu, ar ko Turcijas Republikas kompetentajām iestādēm uzliktu pienākumu ievērot šos ierobežojumus, un precizēt, kā tiktu panākta šo ierobežojumu ievērošana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzstāj, ka nolīgumā ir jāietver skaidrs un precīzs noteikums par nosūtīto personas datu glabāšanas periodu, kas prasītu, ka nosūtītie personas dati pēc glabāšanas perioda beigām ir jāizdzēš; prasa nolīgumā paredzēt procesuālus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību; uzstāj, ka ārkārtas gadījumos, ja pastāv pienācīgi pamatoti iemesli datu glabāšanai uz ilgāku laiku pēc datu glabāšanas perioda beigām, šie iemesli un pievienotā dokumentācija būtu jānosūta Eiropolam un EDAU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sagaida, ka tiks piemēroti Direktīvas (ES) 2016/680 71. apsvērumā iekļautie kritēriji, t.i., ka saistībā ar personas datu nosūtīšanu Turcijas kompetentajām iestādēm, kuras saņem personas datus no Eiropola, attiecas konfidencialitātes pienākums, specifiskuma princips, kā arī prasība, ka personas datus nekādā gadījumā neizmantos, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka pašā starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar ES kriminālpārkāpumu definīcijām, ja tās ir pieejamas, ir skaidri jādefinē un jāuzskaita to pārkāpumu kategorijas, saistībā ar kurām notiks apmaiņa ar personas datiem; uzsver, ka minētajā sarakstā ir skaidrā un precīzā veidā jāietver darbības, kas ietilpst minētajos pārkāpumos, kā arī personas, grupas un organizācijas, ko var ietekmēt šāda datu nosūtīšana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Padomi un Komisiju atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai un Hartas 8. panta 3. punkta izpratnē ar Turcijas Republikas valdību noteikt, kura neatkarīgā uzraudzības iestāde būs atbildīga par starptautiskā nolīguma īstenošanas uzraudzību; norāda, ka par šādu iestādi būtu jāvienojas un tā būtu jāizveido, pirms attiecīgais starptautiskais nolīgums var stāties spēkā; uzstāj, ka nolīguma pielikumā ir nepārprotami jānorāda šīs iestādes nosaukums; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka Komisijai būtu jābūt piesardzīgai par personas datu nosūtīšanu uz Turciju risku apmēru, ņemot vērā biežās iedzīvotāju sūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem Turcijas Republikā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka abām līgumslēdzējām pusēm vajadzētu būt iespējai starptautiskā nolīguma pārkāpuma gadījumā apturēt vai atsaukt minēto nolīgumu, un ka neatkarīgajai uzraudzības iestādei ir arī jābūt pilnvarām ierosināt nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu tā pārkāpuma gadījumā; uzskata, ka visu to personas datu, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kas nosūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas, apstrādi var turpināt saskaņā ar nolīgumu; uzskata, ka ir jāparedz nolīguma periodiska novērtēšana, lai izvērtētu, kā sadarbības partneri ievēro nolīgumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “atsevišķi gadījumi”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas tikai uz reālu izmeklēšanu krimināllietās, nevis operatīvās informācijas ieguves darbībām, ko veic saistībā ar konkrētām personām, kas tiek uzskatītas par aizdomās turētajiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka ir jādefinē jēdziens “pamatoti iemesli”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka saņēmējai iestādei nosūtītos datus nekādā gadījumā nedrīkst turpmāk apstrādāt citas iestādes, un, ka šajā nolūkā ir jāizveido to Turcijas Republikas kompetento iestāžu izsmeļošs saraksts, kurām Eiropols var nosūtīt datus, sarakstā iekļaujot iestāžu kompetences jomu aprakstu; uzskata, ka, lai šādā sarakstā veiktu jebkādu grozījumu, ar ko varētu aizstāt vai pievienot jaunu kompetento iestādi, būtu jāpārskata starptautiskais nolīgums; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Turcijas Republikas kompetentajām iestādēm citām iestādēm Turcijas Republikā ir atļauta tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un par to vienmēr jāpaziņo neatkarīgajai iestādei, EDAU un Eiropolam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Turcijas Republikas kompetentajām iestādēm citām valstīm ir aizliegta un ka šādā gadījumā starptautiskais nolīgums tiktu nekavējoties izbeigts; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka starptautiskajā nolīgumā ar Turcijas Republiku ir jāiekļauj datu subjektu tiesības uz informāciju, tās labošanu un dzēšanu, kā paredzēts citos Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka tādu personas datu nosūtīšana, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ir ārkārtīgi delikāts jautājums, kas rada dziļas bažas, ņemot vērā Turcijas Republikas un Eiropas Savienības atšķirīgo tiesisko regulējumu, sabiedrības īpašības un kultūras specifiku; uzsver to, ka noziedzīga nodarījuma definīcija Savienībā un Turcijā atšķiras; uzsver, ka šādi dati būtu jānosūta tikai ļoti īpašos gadījumos, paredzot skaidrus aizsardzības pasākumus datu subjektam un ar datu subjektu saistītajām personām; uzskata par nepieciešamu definēt īpašus aizsardzības pasākumus, kuri Turcijai būtu jānodrošina attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp vārda brīvību, reliģijas brīvību un cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj uzraudzības mehānisms un uz nolīgumu būtu jāattiecas periodiskai novērtēšanai, lai izvērtētu tā darbību saistībā ar Eiropola operatīvajām vajadzībām, kā arī novērtētu tā atbilstību Eiropas datu aizsardzības tiesībām un principiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju pirms starptautiskā nolīguma pabeigšanas konsultēties ar EDAU saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka Parlamenta piekrišana nolīguma noslēgšanai būs atkarīga no Parlamenta apmierinošas iesaistīšanas visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Turcijas Republikas valdībai. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(5)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(7)  Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokuments, ko Eiropola valde pieņēma 2017. gada 30. novembrī, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/79

---

P8_TA(2018)0297

Sarunu par ES un Izraēlas nolīgumu par personas datu apmaiņu nolūkā apkarot smagus noziegumus un terorismu sākšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlas Valsti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Izraēlas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

(2020/C 118/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlas Valsti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Izraēlas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0806), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlas Valsti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Izraēlas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0806),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas LESD trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas LESD trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0235/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0235/2018),

| A. | tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos;

| C. | tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu;

| E. | tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību;

| F. | tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu;

| G. | tā kā Izraēlas Valsts tika iekļauta to trešo valstu un organizāciju sarakstā, kas izklāstīts Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumā 2009/935/TI, ar kurām Eiropolam būtu jānoslēdz nolīgumi (8); tā kā sarunas par operatīvās sadarbības nolīgumu tika sāktas 2010. gadā, bet 2017. gada 1. maijā, kad stājās spēkā Eiropola regula (Regula (ES) 2016/794), tās vēl nebija pabeigtas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Izraēlas Valsts tika iekļauta to trešo valstu un organizāciju sarakstā, kas izklāstīts Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumā 2009/935/TI, ar kurām Eiropolam būtu jānoslēdz nolīgumi (8); tā kā sarunas par operatīvās sadarbības nolīgumu tika sāktas 2010. gadā, bet 2017. gada 1. maijā, kad stājās spēkā Eiropola regula (Regula (ES) 2016/794), tās vēl nebija pabeigtas;

| H. | tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem,

| 1. | uzskata, ka ir pienācīgi jānovērtē nepieciešamība Eiropas Savienības drošības interesēs sadarboties ar Izraēlas Valsti tiesībaizsardzības jomā, kā arī sadarbības proporcionalitāte; šajā sakarā aicina Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver nepieciešamību ievērot pienācīgu piesardzību, nosakot pilnvaras sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Izraēlas Valsti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Izraēlas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka datu saņēmējās trešās valstīs būtu jānodrošina pilnīga atbilstība Hartas 7. un 8. pantam, kā arī citām pamattiesībām un brīvībām, kas aizsargātas ar Hartu; šajā sakarā aicina Padomi pabeigt Komisijas ierosinātās sarunu pamatnostādnes atbilstīgi šajā rezolūcijā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pašlaik nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums, kurā būtu padziļināti izvērtēti riski, ko personu tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, kā arī citām ar Hartu aizsargātajām pamattiesībām un brīvībām radītu personas datu nosūtīšana Izraēlas Valstij; aicina Komisiju veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu, lai definētu nepieciešamos nolīgumā iekļaujamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka nolīgumā pēc būtības būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis, kādu paredz ES tiesību akti; uzsver, ka, ja šādu līmeni nevar garantēt gan likumos, gan praksē, nolīgumu nevar noslēgt; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka 2011. gadā Komisija oficiāli atzina Izraēlu par valsti, kas nodrošina pietiekamu datu aizsardzības līmeni saistībā ar datu automatizētu apstrādi, pildot Direktīvu 95/46/EK; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nolūkā garantēt to, ka pilnībā tiek ievērots Hartas 8. pants un LESD 16. pants, kā arī, lai nepieļautu situāciju, kurā Eiropols varētu būt vainojams Savienības datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumā gadījumos, kad personas dati tiktu nosūtīti bez nepieciešamajiem pienācīgajiem aizsardzības pasākumiem, prasa nolīgumā ietvert stingrus un precīzus noteikumus, kas prasītu ievērot mērķa ierobežojuma principu, paredzot skaidrus nosūtīto personas datu apstrādes nosacījumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa pabeigt B pamatnostādnes, lai nolīgumā nepārprotami norādītu, ka Eiropolam, pildot Eiropola regulas 19. pantu, ir jāievēro visi ierobežojumi, kas attiecas uz to personas datu lietojumu un pieejamību, kurus Eiropolam nosūta dalībvalstis vai citi datu sniedzēji, un kurus paredzēts nosūtīt Izraēlas Valstij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa nolīgumā skaidri paredzēt, ka jebkādai datu turpmākai apstrādei vienmēr ir nepieciešama Eiropola iepriekšēja rakstiska atļauja; uzsver, ka Eiropolam šīs atļaujas būtu jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami EDAU; prasa nolīgumā iekļaut arī noteikumu, ar ko Izraēlas Valsts kompetentajām iestādēm uzliktu pienākumu ievērot šos ierobežojumus, un precizēt, kā tiktu panākta šo ierobežojumu ievērošana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzstāj, ka nolīgumā ir jāietver skaidrs un precīzs noteikums par nosūtīto personas datu glabāšanas periodu, kas prasītu, ka nosūtītie personas dati pēc glabāšanas perioda beigām ir jāizdzēš; prasa nolīgumā paredzēt procesuālus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību; uzstāj, ka ārkārtas gadījumos, ja pastāv pienācīgi pamatoti iemesli datu glabāšanai uz ilgāku laiku pēc datu glabāšanas perioda beigām, šie iemesli un pievienotā dokumentācija būtu jānosūta Eiropolam un EDAU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sagaida, ka tiks piemēroti Direktīvas (ES) 2016/680 71. apsvērumā iekļautie kritēriji, t.i., ka saistībā ar personas datu nosūtīšanu Izraēlas kompetentajām iestādēm, kuras saņem personas datus no Eiropola, attiecas konfidencialitātes pienākums, specifiskuma princips, kā arī prasība, ka personas datus nekādā gadījumā neizmantos, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pašā starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar ES kriminālpārkāpumu definīcijām, ja tās ir pieejamas, ir skaidri jādefinē un jāuzskaita to pārkāpumu kategorijas, saistībā ar kurām notiks apmaiņa ar personas datiem; uzsver, ka minētajā sarakstā ir skaidrā un precīzā veidā jāietver darbības, kas ietilpst minētajos pārkāpumos, kā arī personas, grupas un organizācijas, ko var ietekmēt šāda datu nosūtīšana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Padomi un Komisiju atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai un Hartas 8. panta 3. punkta izpratnē ar Izraēlas valdību noteikt, kura neatkarīgā uzraudzības iestāde būs atbildīga par starptautiskā nolīguma īstenošanas uzraudzību; norāda, ka par šādu iestādi būtu jāvienojas un tā būtu jāizveido, pirms attiecīgais starptautiskais nolīgums var stāties spēkā; uzstāj, ka nolīguma pielikumā ir nepārprotami jānorāda šīs iestādes nosaukums; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka abām līgumslēdzējām pusēm vajadzētu būt iespējai starptautiskā nolīguma pārkāpuma gadījumā apturēt vai atsaukt minēto nolīgumu, un ka neatkarīgajai uzraudzības iestādei ir arī jābūt pilnvarām ierosināt nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu tā pārkāpuma gadījumā; uzskata, ka visu to personas datu, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kas nosūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas, apstrādi var turpināt saskaņā ar nolīgumu; uzskata, ka ir jāparedz nolīguma periodiska novērtēšana, lai izvērtētu, kā sadarbības partneri ievēro nolīgumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “atsevišķi gadījumi”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir jādefinē jēdziens “pamatoti iemesli”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka saņēmējai iestādei nosūtītos datus nekādā gadījumā nedrīkst turpmāk apstrādāt citas iestādes, un, ka šajā nolūkā ir jāizveido to Izraēlas Valsts kompetento iestāžu izsmeļošs saraksts, kurām Eiropols var nosūtīt datus, sarakstā iekļaujot iestāžu kompetences jomu aprakstu; uzskata, ka, lai šādā sarakstā veiktu jebkādu grozījumu, ar ko tiktu aizstāta vai pievienota jauna kompetentā iestāde, būtu jāpārskata starptautiskais nolīgums; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Izraēlas Valsts kompetentajām iestādēm citām iestādēm Izraēlas Valstī ir atļauta tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un par to vienmēr jāpaziņo neatkarīgajai iestādei, EDAU un Eiropolam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Izraēlas Valsts kompetentajām iestādēm citām valstīm ir aizliegta un ka šādā gadījumā starptautiskais nolīgums tiktu nekavējoties izbeigts; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka starptautiskajā nolīgumā ar Izraēlas Valsti ir jāiekļauj datu subjektu tiesības uz informāciju, tās labošanu un dzēšanu, kā paredzēts citos Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka tādu personas datu nosūtīšana, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ir ārkārtīgi delikāts jautājums, kas rada dziļas bažas, ņemot vērā Izraēlas Valsts un Eiropas Savienības atšķirīgo tiesisko regulējumu, sabiedrības īpašības un kultūras specifiku; uzsver to, ka noziedzīga nodarījuma definīcija Savienībā un Izraēlas Valstī atšķiras; uzsver, ka šādi dati būtu jānosūta tikai ļoti īpašos gadījumos, paredzot skaidrus aizsardzības pasākumus datu subjektam un ar datu subjektu saistītajām personām; uzskata par nepieciešamu definēt īpašus aizsardzības pasākumus, kuri Izraēlas Valstij būtu jānodrošina attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp vārda brīvību, reliģijas brīvību un cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj uzraudzības mehānisms un uz nolīgumu būtu jāattiecas periodiskai novērtēšanai, lai izvērtētu tā darbību saistībā ar Eiropola operatīvajām vajadzībām, kā arī novērtētu tā atbilstību Eiropas datu aizsardzības tiesībām un principiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju pirms starptautiskā nolīguma pabeigšanas konsultēties ar EDAU saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Parlamenta piekrišana nolīguma noslēgšanai būs atkarīga no Parlamenta apmierinošas iesaistīšanas visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Izraēlas Valsts valdībai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(5)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(7)  Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokuments, ko Eiropola valde pieņēma 2017. gada 30. novembrī, EDOC# 856927v18.

(8)  OV L 325, 11.12.2009., 12. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/84 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/84

---

P8_TA(2018)0298

Sarunu par ES un Tunisijas nolīgumu par personas datu apmaiņu nolūkā apkarot smagus noziegumus un terorismu sākšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisiju par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Tunisijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

(2020/C 118/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisiju par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Tunisijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0807), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisiju par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Tunisijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0807),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas LESD trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas LESD trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0237/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0237/2018),

| A. | tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos;

| C. | tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu;

| E. | tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību;

| F. | tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu;

| G. | tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem,

| 1. | uzskata, ka ir pienācīgi jānovērtē nepieciešamība Eiropas Savienības drošības interesēs sadarboties ar Tunisiju tiesībaizsardzības jomā, kā arī sadarbības proporcionalitāte; šajā sakarā aicina Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver pienācīgas piesardzības nepieciešamību, nosakot pilnvaras sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisiju par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Tunisijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka datu saņēmējās trešās valstīs būtu jānodrošina pilnīga atbilstība Hartas 7. un 8. pantam, kā arī citām pamattiesībām un brīvībām, kas aizsargātas ar Hartu; šajā sakarā aicina Padomi pabeigt Komisijas ierosinātās sarunu pamatnostādnes atbilstīgi šajā rezolūcijā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pašlaik nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums, kurā būtu padziļināti izvērtēti riski, ko personu tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, kā arī citām ar Hartu aizsargātajām pamattiesībām un brīvībām radītu personas datu nosūtīšana Tunisijai; aicina Komisiju veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu, lai definētu nolīgumā iekļaujamos nepieciešamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka nolīgumā pēc būtības būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis, kādu paredz ES tiesību akti; uzsver, ka, ja šādu līmeni nevar garantēt gan likumos, gan praksē, nolīgumu nevar noslēgt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nolūkā garantēt to, ka pilnībā tiek ievērots Hartas 8. pants un LESD 16. pants, kā arī, lai nepieļautu situāciju, kurā Eiropols varētu būt vainojams Savienības datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumā gadījumos, kad personas dati tiktu nosūtīti bez nepieciešamajiem pienācīgajiem aizsardzības pasākumiem, prasa nolīgumā ietvert stingrus un precīzus noteikumus, kas prasītu ievērot mērķa ierobežojuma principu, paredzot skaidrus nosūtīto personas datu apstrādes nosacījumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa pabeigt B pamatnostādnes, lai nolīgumā nepārprotami norādītu, ka Eiropolam, pildot Eiropola regulas 19. pantu, ir jāievēro visi ierobežojumi, kas attiecas uz to personas datu lietojumu un pieejamību, kurus Eiropolam nosūta dalībvalstis vai citi datu sniedzēji, un kurus paredzēts nosūtīt Tunisijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa nolīgumā skaidri paredzēt, ka jebkādai datu turpmākai apstrādei vienmēr ir nepieciešama Eiropola iepriekšēja rakstiska atļauja; uzsver, ka Eiropolam šīs atļaujas būtu jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami EDAU; prasa nolīgumā iekļaut arī noteikumu, ar ko Tunisijas kompetentajām iestādēm uzliktu pienākumu ievērot šos ierobežojumus, un precizēt, kā tiktu panākta šo ierobežojumu ievērošana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzstāj, ka nolīgumā ir jāietver skaidrs un precīzs noteikums par nosūtīto personas datu glabāšanas periodu, kas prasītu, ka nosūtītie personas dati pēc glabāšanas perioda beigām ir jāizdzēš; prasa nolīgumā paredzēt procesuālus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību; uzstāj, ka ārkārtas gadījumos, ja pastāv pienācīgi pamatoti iemesli datu glabāšanai uz ilgāku laiku pēc datu glabāšanas perioda beigām, šie iemesli un pievienotā dokumentācija būtu jānosūta Eiropolam un EDAU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sagaida, ka tiks piemēroti Direktīvas (ES) 2016/680 71. apsvērumā iekļautie kritēriji, t.i., ka saistībā ar personas datu nosūtīšanu Tunisijas kompetentajām iestādēm, kuras saņem personas datus no Eiropola, attiecas konfidencialitātes pienākums, specifiskuma princips, kā arī prasība, ka personas datus nekādā gadījumā neizmantos, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pašā starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar ES kriminālpārkāpumu definīcijām, ja tās ir pieejamas, ir skaidri jādefinē un jāuzskaita to pārkāpumu kategorijas, saistībā ar kurām notiks apmaiņa ar personas datiem; uzsver, ka minētajā sarakstā ir skaidrā un precīzā veidā jāietver darbības, kas ietilpst minētajos pārkāpumos, kā arī personas, grupas un organizācijas, ko var ietekmēt šāda datu nosūtīšana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Padomi un Komisiju atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai un Hartas 8. panta 3. punkta izpratnē ar Tunisijas valdību noteikt, kura neatkarīgā uzraudzības iestāde būs atbildīga par starptautiskā nolīguma īstenošanas uzraudzību; norāda, ka par šādu iestādi būtu jāvienojas un tā būtu jāizveido, pirms attiecīgais starptautiskais nolīgums var stāties spēkā; uzstāj, ka nolīguma pielikumā ir nepārprotami jānorāda šīs iestādes nosaukums; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka abām līgumslēdzējām pusēm vajadzētu būt iespējai starptautiskā nolīguma pārkāpuma gadījumā apturēt vai atsaukt minēto nolīgumu, un ka neatkarīgajai uzraudzības iestādei ir arī jābūt pilnvarām ierosināt nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu tā pārkāpuma gadījumā; uzskata, ka visu to personas datu, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kas nosūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas, apstrādi var turpināt saskaņā ar nolīgumu; uzskata, ka ir jāparedz nolīguma periodiska novērtēšana, lai izvērtētu, kā sadarbības partneri ievēro nolīgumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “atsevišķi gadījumi”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir jādefinē jēdziens “pamatoti iemesli”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka saņēmējai iestādei nosūtītos datus nekādā gadījumā nedrīkst turpmāk apstrādāt citas iestādes, un, ka šajā nolūkā ir jāizveido to Tunisijas kompetento iestāžu izsmeļošs saraksts, kurām Eiropols var nosūtīt datus, sarakstā iekļaujot iestāžu kompetences jomu aprakstu; uzskata, ka, lai šādā sarakstā veiktu jebkādu grozījumu, ar ko varētu aizstāt vai pievienot jaunu kompetento iestādi, būtu jāpārskata starptautiskais nolīgums; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Tunisijas kompetentajām iestādēm citām iestādēm Tunisijā ir atļauta tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un par to vienmēr jāpaziņo neatkarīgajai iestādei, EDAU un Eiropolam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Tunisijas kompetentajām iestādēm citām valstīm ir aizliegta un ka šādā gadījumā starptautiskais nolīgums tiktu nekavējoties izbeigts; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka starptautiskajā nolīgumā ar Tunisiju ir jāiekļauj datu subjektu tiesības uz informāciju, tās labošanu un dzēšanu, kā paredzēts citos Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka tādu personas datu nosūtīšana, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ir ārkārtīgi delikāts jautājums, kas rada dziļas bažas, ņemot vērā Tunisijas un Eiropas Savienības atšķirīgo tiesisko regulējumu, sabiedrības īpašības un kultūras specifiku; uzsver to, ka noziedzīga nodarījuma definīcija Savienībā un Tunisijā atšķiras; uzsver, ka šādi dati būtu jānosūta tikai ļoti īpašos gadījumos, paredzot skaidrus aizsardzības pasākumus datu subjektam un ar datu subjektu saistītajām personām; uzskata par nepieciešamu definēt īpašus aizsardzības pasākumus, kuri Tunisijai būtu jānodrošina attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp vārda brīvību, reliģijas brīvību un cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj uzraudzības mehānisms un uz nolīgumu būtu jāattiecas periodiskai novērtēšanai, lai izvērtētu tā darbību saistībā ar Eiropola operatīvajām vajadzībām, kā arī novērtētu tā atbilstību Eiropas datu aizsardzības tiesībām un principiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju pirms starptautiskā nolīguma pabeigšanas konsultēties ar EDAU saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Parlamenta piekrišana nolīguma noslēgšanai būs atkarīga no Parlamenta apmierinošas iesaistīšanas visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Tunisijas valdībai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(5)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(7)  Eiropola 2018–2020. gada plānošanas dokuments, ko Eiropola valde pieņēma 2017. gada 30. novembrī, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/89

---

P8_TA(2018)0299

Sarunu par ES un Marokas nolīgumu par personas datu apmaiņu nolūkā apkarot smagus noziegumus un terorismu sākšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par priekšlikumu sākt sarunas par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Marokas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

(2020/C 118/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu sākt sarunas par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Marokas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0808), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu sākt sarunas par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Marokas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0808),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181),

| — | ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0238/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0238/2018),

| A. | tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos;

| C. | tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu;

| E. | tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību;

| F. | tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu;

| G. | tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem,

| 1. | uzskata, ka ir pienācīgi jānovērtē nepieciešamība Eiropas Savienības drošības interesēs sadarboties ar Marokas Karalisti tiesībaizsardzības jomā, kā arī sadarbības proporcionalitāte; šajā sakarā aicina Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver pienācīgas piesardzības nepieciešamību, nosakot pilnvaras sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Marokas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka datu saņēmējās trešās valstīs būtu jānodrošina pilnīga atbilstība Hartas 7. un 8. pantam, kā arī citām pamattiesībām un brīvībām, kas aizsargātas ar Hartu; šajā sakarā aicina Padomi pabeigt Komisijas ierosinātās sarunu pamatnostādnes atbilstīgi šajā rezolūcijā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pašlaik nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums, kurā būtu padziļināti izvērtēti riski, ko personu tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, kā arī citām ar Hartu aizsargātajām pamattiesībām un brīvībām radītu personas datu nosūtīšana Marokas Karalistei; aicina Komisiju veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu, lai definētu nepieciešamos nolīgumā iekļaujamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka nolīgumā pēc būtības būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis, kādu paredz ES tiesību akti; uzsver, ka, ja šādu līmeni nevar garantēt gan likumos, gan praksē, nolīgumu nevar noslēgt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nolūkā garantēt to, ka pilnībā tiek ievērots Hartas 8. pants un LESD 16. pants, kā arī, lai nepieļautu situāciju, kurā Eiropols varētu būt vainojams Savienības datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumā gadījumos, kad personas dati tiktu nosūtīti bez nepieciešamajiem pienācīgajiem aizsardzības pasākumiem, prasa nolīgumā ietvert stingrus un precīzus noteikumus, kas prasītu ievērot mērķa ierobežojuma principu, paredzot skaidrus nosūtīto personas datu apstrādes nosacījumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa pabeigt B pamatnostādnes, lai nolīgumā nepārprotami norādītu, ka Eiropolam, pildot Eiropola regulas 19. pantu, ir jāievēro visi ierobežojumi, kas attiecas uz to personas datu lietojumu un pieejamību, kurus Eiropolam nosūta dalībvalstis vai citi datu sniedzēji, un kurus paredzēts nosūtīt Marokas Karalistei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa nolīgumā skaidri paredzēt, ka jebkādai datu turpmākai apstrādei vienmēr ir nepieciešama Eiropola iepriekšēja rakstiska atļauja; uzsver, ka Eiropolam šīs atļaujas būtu jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami EDAU; prasa nolīgumā iekļaut arī noteikumu, ar ko Marokas Karalistes kompetentajām iestādēm uzliktu pienākumu ievērot šos ierobežojumus, un precizēt, kā tiktu panākta šo ierobežojumu ievērošana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzstāj, ka nolīgumā ir jāietver skaidrs un precīzs noteikums par nosūtīto personas datu glabāšanas periodu, kas prasītu, ka nosūtītie personas dati pēc glabāšanas perioda beigām ir jāizdzēš; prasa nolīgumā paredzēt procesuālus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību; uzstāj, ka ārkārtas gadījumos, ja pastāv pienācīgi pamatoti iemesli datu glabāšanai uz ilgāku laiku pēc datu glabāšanas perioda beigām, šie iemesli un pievienotā dokumentācija būtu jānosūta Eiropolam un EDAU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sagaida, ka tiks piemēroti Direktīvas (ES) 2016/680 71. apsvērumā iekļautie kritēriji, t.i., ka saistībā ar personas datu nosūtīšanu Marokas kompetentajām iestādēm, kuras saņem personas datus no Eiropola, attiecas konfidencialitātes pienākums, specifiskuma princips, kā arī prasība, ka personas datus nekādā gadījumā neizmantos, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pašā starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar ES kriminālpārkāpumu definīcijām, ja tās ir pieejamas, ir skaidri jādefinē un jāuzskaita to pārkāpumu kategorijas, saistībā ar kurām notiks apmaiņa ar personas datiem; uzsver, ka minētajā sarakstā ir skaidrā un precīzā veidā jāietver darbības, kas ietilpst minētajos pārkāpumos, kā arī personas, grupas un organizācijas, ko var ietekmēt šāda datu nosūtīšana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Padomi un Komisiju atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai un Hartas 8. panta 3. punkta izpratnē ar Marokas Karalistes valdību noteikt, kura neatkarīgā uzraudzības iestāde būs atbildīga par starptautiskā nolīguma īstenošanas uzraudzību; norāda, ka par šādu iestādi būtu jāvienojas un tā būtu jāizveido, pirms attiecīgais starptautiskais nolīgums var stāties spēkā; uzstāj, ka nolīguma pielikumā ir nepārprotami jānorāda šīs iestādes nosaukums; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka abām līgumslēdzējām pusēm vajadzētu būt iespējai starptautiskā nolīguma pārkāpuma gadījumā apturēt vai atsaukt minēto nolīgumu, un ka neatkarīgajai uzraudzības iestādei ir arī jābūt pilnvarām ierosināt nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu tā pārkāpuma gadījumā; uzskata, ka visu to personas datu, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kas nosūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas, apstrādi var turpināt saskaņā ar nolīgumu; uzskata, ka ir jāparedz nolīguma periodiska novērtēšana, lai izvērtētu, kā sadarbības partneri ievēro nolīgumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “atsevišķi gadījumi”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir jādefinē jēdziens “pamatoti iemesli”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka saņēmējai iestādei nosūtītos datus nekādā gadījumā nedrīkst turpmāk apstrādāt citas iestādes un ka šajā nolūkā ir jāizveido to Marokas Karalistes kompetento iestāžu izsmeļošs saraksts, kurām Eiropols var nosūtīt datus, sarakstā iekļaujot iestāžu kompetences jomu aprakstu; uzskata, ka, lai šādā sarakstā veiktu jebkādu grozījumu, ar ko varētu aizstāt vai pievienot jaunu kompetento iestādi, būtu jāpārskata starptautiskais nolīgums; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Marokas Karalistes kompetentajām iestādēm citām iestādēm Marokas Karalistē ir atļauta tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un par to vienmēr jāpaziņo neatkarīgajai iestādei, EDAU un Eiropolam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Marokas Karalistes kompetentajām iestādēm citām valstīm ir aizliegta un ka šādā gadījumā starptautiskais nolīgums tiktu nekavējoties izbeigts; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka starptautiskajā nolīgumā ar Marokas Karalisti ir jāiekļauj datu subjektu tiesības uz informāciju, tās labošanu un dzēšanu, kā paredzēts citos Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka tādu personas datu nosūtīšana, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ir ārkārtīgi delikāts jautājums, kas rada dziļas bažas, ņemot vērā Marokas Karalistes un Eiropas Savienības atšķirīgo tiesisko regulējumu, sabiedrības īpašības un kultūras specifiku; uzsver to, ka noziedzīga nodarījuma definīcija Savienībā un Marokas Karalistē atšķiras; uzsver, ka šādi dati būtu jānosūta tikai ļoti īpašos gadījumos, paredzot skaidrus aizsardzības pasākumus datu subjektam un ar datu subjektu saistītajām personām; uzskata par nepieciešamu definēt īpašus aizsardzības pasākumus, kuri Marokas Karalistei būtu jānodrošina attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp vārda brīvību, reliģijas brīvību un cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj uzraudzības mehānisms un uz nolīgumu būtu jāattiecas periodiskai novērtēšanai, lai izvērtētu tā darbību saistībā ar Eiropola operatīvajām vajadzībām, kā arī novērtētu tā atbilstību Eiropas datu aizsardzības tiesībām un principiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju pirms starptautiskā nolīguma pabeigšanas konsultēties ar EDAU saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Parlamenta piekrišana nolīguma noslēgšanai būs atkarīga no Parlamenta apmierinošas iesaistīšanas visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Marokas Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(5)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(7)  Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokuments, ko Eiropola valde pieņēma 2017. gada 30. novembrī, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/94

---

P8_TA(2018)0300

Sarunu par ES un Libānas nolīgumu par personas datu apmaiņu nolūkā apkarot smagus noziegumus un terorismu sākšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Libānas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

(2020/C 118/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Libānas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0805), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Libānas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0805),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0234/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0234/2018),

| A. | tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos;

| C. | tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu;

| E. | tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību;

| F. | tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu;

| G. | tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem,

| 1. | uzskata, ka ir jānovērtē nepieciešamība Eiropas Savienības drošības interesēs sadarboties ar Libānas Republiku tiesībaizsardzības jomā, kā arī sadarbības proporcionalitāte; šajā sakarā aicina Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver pienācīgas piesardzības nepieciešamību, nosakot pilnvaras sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Libānas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka datu saņēmējās trešās valstīs būtu jānodrošina pilnīga atbilstība Hartas 7. un 8. pantam, kā arī citām pamattiesībām un brīvībām, kas aizsargātas ar Hartu; šajā sakarā aicina Padomi pabeigt Komisijas ierosinātās sarunu pamatnostādnes atbilstīgi šajā rezolūcijā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pašlaik nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums, kurā būtu padziļināti izvērtēti riski, ko personu tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, kā arī citām ar Hartu aizsargātajām pamattiesībām un brīvībām radītu personas datu nosūtīšana Libānas Republikai; aicina Komisiju veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu, lai definētu nepieciešamos nolīgumā iekļaujamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka nolīgumā pēc būtības būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis, kādu paredz ES tiesību akti; uzsver, ka, ja šādu līmeni nevar garantēt gan likumos, gan praksē, nolīgumu nevar noslēgt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nolūkā garantēt to, ka pilnībā tiek ievērots Hartas 8. pants un LESD 16. pants, kā arī, lai nepieļautu situāciju, kurā Eiropols varētu būt vainojams Savienības datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumā gadījumos, kad personas dati tiktu nosūtīti bez nepieciešamajiem pienācīgajiem aizsardzības pasākumiem, prasa nolīgumā ietvert stingrus un precīzus noteikumus, kas prasītu ievērot mērķa ierobežojuma principu, paredzot skaidrus nosūtīto personas datu apstrādes nosacījumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa pabeigt B pamatnostādnes, lai nolīgumā nepārprotami norādītu, ka Eiropolam, pildot Eiropola regulas 19. pantu, ir jāievēro visi ierobežojumi, kas attiecas uz to personas datu lietojumu un pieejamību, kurus Eiropolam nosūta dalībvalstis vai citi datu sniedzēji, un kurus paredzēts nosūtīt Libānas Republikai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa nolīgumā skaidri paredzēt, ka jebkādai datu turpmākai apstrādei vienmēr ir nepieciešama Eiropola iepriekšēja rakstiska atļauja; uzsver, ka Eiropolam šīs atļaujas būtu jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami EDAU; prasa nolīgumā iekļaut arī noteikumu, ar ko Libānas Republikas kompetentajām iestādēm uzliktu pienākumu ievērot šos ierobežojumus, un precizēt, kā tiktu panākta šo ierobežojumu ievērošana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzstāj, ka nolīgumā ir jāietver skaidrs un precīzs noteikums par nosūtīto personas datu glabāšanas periodu, kas prasītu, ka nosūtītie personas dati pēc glabāšanas perioda beigām ir jāizdzēš; prasa nolīgumā paredzēt procesuālus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību; uzstāj, ka ārkārtas gadījumos, ja pastāv pienācīgi pamatoti iemesli datu glabāšanai uz ilgāku laiku pēc datu glabāšanas perioda beigām, šie iemesli un pievienotā dokumentācija būtu jānosūta Eiropolam un EDAU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sagaida, ka tiks piemēroti Direktīvas (ES) 2016/680 71. apsvērumā iekļautie kritēriji, t.i., ka saistībā ar personas datu nosūtīšanu Libānas kompetentajām iestādēm, kuras saņem personas datus no Eiropola, attiecas konfidencialitātes pienākums, specifiskuma princips, kā arī prasība, ka personas datus nekādā gadījumā neizmantos, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pašā starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar ES kriminālpārkāpumu definīcijām, ja tās ir pieejamas, ir skaidri jādefinē un jāuzskaita to pārkāpumu kategorijas, saistībā ar kurām notiks apmaiņa ar personas datiem; uzsver, ka minētajā sarakstā ir skaidrā un precīzā veidā jāietver darbības, kas ietilpst minētajos pārkāpumos, kā arī personas, grupas un organizācijas, ko var ietekmēt šāda datu nosūtīšana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Padomi un Komisiju atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai un Hartas 8. panta 3. punkta izpratnē ar Libānas Republikas valdību noteikt, kura neatkarīgā uzraudzības iestāde būs atbildīga par starptautiskā nolīguma īstenošanas uzraudzību; norāda, ka par šādu iestādi būtu jāvienojas un tā būtu jāizveido, pirms attiecīgais starptautiskais nolīgums var stāties spēkā; uzstāj, ka nolīguma pielikumā ir nepārprotami jānorāda šīs iestādes nosaukums; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka abām līgumslēdzējām pusēm vajadzētu būt iespējai starptautiskā nolīguma pārkāpuma gadījumā apturēt vai atsaukt minēto nolīgumu, un ka neatkarīgajai uzraudzības iestādei ir arī jābūt pilnvarām ierosināt nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu tā pārkāpuma gadījumā; uzskata, ka visu to personas datu, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kas nosūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas, apstrādi var turpināt saskaņā ar nolīgumu; uzskata, ka ir jāparedz nolīguma periodiska novērtēšana, lai izvērtētu, kā sadarbības partneri ievēro nolīgumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “atsevišķi gadījumi”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir jādefinē jēdziens “pamatoti iemesli”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka saņēmējai iestādei nosūtītos datus nekādā gadījumā nedrīkst turpmāk apstrādāt citas iestādes un ka šajā nolūkā ir jāizveido to Libānas Republikas kompetento iestāžu izsmeļošs saraksts, kurām Eiropols var nosūtīt datus, sarakstā iekļaujot iestāžu kompetences jomu aprakstu; uzskata, ka, lai šādā sarakstā veiktu jebkādu grozījumu, ar ko varētu aizstāt vai pievienot jaunu kompetento iestādi, būtu jāpārskata starptautiskais nolīgums; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Libānas Republikas kompetentajām iestādēm citām iestādēm Libānas Republikā ir atļauta tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un par to vienmēr jāpaziņo neatkarīgajai iestādei, EDAU un Eiropolam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Libānas Republikas kompetentajām iestādēm citām valstīm ir aizliegta un ka šādā gadījumā starptautiskais nolīgums tiktu nekavējoties izbeigts; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka starptautiskajā nolīgumā ar Libānas Republiku ir jāiekļauj datu subjektu tiesības uz informāciju, tās labošanu un dzēšanu, kā paredzēts citos Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka tādu personas datu nosūtīšana, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ir ārkārtīgi delikāts jautājums, kas rada dziļas bažas, ņemot vērā Libānas Republikas un Eiropas Savienības atšķirīgo tiesisko regulējumu, sabiedrības īpašības un kultūras specifiku; uzsver to, ka noziedzīga nodarījuma definīcija Savienībā un Libānas Republikā atšķiras; uzsver, ka šādi dati būtu jānosūta tikai ļoti īpašos gadījumos, paredzot skaidrus aizsardzības pasākumus datu subjektam un ar datu subjektu saistītajām personām; uzskata par nepieciešamu definēt īpašus aizsardzības pasākumus, kuri Libānas Republikai būtu jānodrošina attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp vārda brīvību, reliģijas brīvību un cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj uzraudzības mehānisms un uz nolīgumu būtu jāattiecas periodiskai novērtēšanai, lai izvērtētu tā darbību saistībā ar Eiropola operatīvajām vajadzībām, kā arī novērtētu tā atbilstību Eiropas datu aizsardzības tiesībām un principiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju pirms starptautiskā nolīguma pabeigšanas konsultēties ar EDAU saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Parlamenta piekrišana nolīguma noslēgšanai būs atkarīga no Parlamenta apmierinošas iesaistīšanas visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Libānas Republikas valdībai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(5)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(7)  Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokuments, ko Eiropola valde pieņēma 2017. gada 30. novembrī, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/99

---

P8_TA(2018)0301

Sarunu par ES un Ēģiptes nolīgumu par personas datu apmaiņu nolūkā apkarot smagus noziegumus un terorismu sākšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

(2020/C 118/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0809), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0809),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181),

| — | ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0236/2018),

| A. | tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos;

| C. | tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Ēģiptes Arābu Republikā pēdējos gados ir vairākkārt pārkāptas cilvēktiesības, tā kā jo īpaši ir tikuši nežēlīgi apspiesti disidenti, starp kuriem ir žurnālisti, politiskie aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji; tā kā joprojām tiek ziņots par spīdzināšanas gadījumiem; tā kā valsts ierēdņu veiktu cilvēktiesību pārkāpumu efektīvu izmeklēšanu ir kavējusi vispārēja nesodāmība; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ēģiptes Arābu Republikā pēdējos gados ir vairākkārt pārkāptas cilvēktiesības, tā kā jo īpaši ir tikuši nežēlīgi apspiesti disidenti, starp kuriem ir žurnālisti, politiskie aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji; tā kā joprojām tiek ziņots par spīdzināšanas gadījumiem; tā kā valsts ierēdņu veiktu cilvēktiesību pārkāpumu efektīvu izmeklēšanu ir kavējusi vispārēja nesodāmība;

| E. | tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu;

| F. | tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību;

| G. | tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu;

| H. | tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem,

| 1. | uzskata, ka ir jānovērtē nepieciešamība Eiropas Savienības drošības interesēs sadarboties ar Ēģiptes Arābu Republiku tiesībaizsardzības jomā, kā arī sadarbības proporcionalitāte; šajā sakarā aicina Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver pienācīgas piesardzības nepieciešamību, nosakot pilnvaras sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka datu saņēmējās trešās valstīs būtu jānodrošina pilnīga atbilstība Hartas 7. un 8. pantam, kā arī citām pamattiesībām un brīvībām, kas aizsargātas ar Hartu; šajā sakarā aicina Padomi pabeigt Komisijas ierosinātās sarunu pamatnostādnes atbilstīgi šajā rezolūcijā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka pastāv būtiskas bažas par pamattiesību ievērošanu Ēģiptes Arābu Republikā, jo īpaši attiecībā uz vārda brīvību, reliģijas brīvību un tiesībām tikt pasargātam no spīdzināšanas vai necilvēcīgas izturēšanās, kā noteikts Hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka pašlaik nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums, kurā būtu padziļināti izvērtēti riski, ko personu tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, kā arī citām ar Hartu aizsargātajām pamattiesībām un brīvībām radītu personas datu nosūtīšana Ēģiptes Arābu Republikai; aicina Komisiju veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu, lai definētu nepieciešamos nolīgumā iekļaujamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka nolīgumā pēc būtības būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis, kādu paredz ES tiesību akti; uzsver, ka, ja šādu līmeni nevar garantēt gan likumos, gan praksē, nolīgumu nevar noslēgt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nolūkā garantēt to, ka pilnībā tiek ievērots Hartas 8. pants un LESD 16. pants, kā arī, lai nepieļautu situāciju, kurā Eiropols varētu būt vainojams Savienības datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumā gadījumos, kad personas dati tiktu nosūtīti bez nepieciešamajiem pienācīgajiem aizsardzības pasākumiem, prasa nolīgumā ietvert stingrus un precīzus noteikumus, kas prasītu ievērot mērķa ierobežojuma principu, paredzot skaidrus nosūtīto personas datu apstrādes nosacījumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa pabeigt B pamatnostādnes, lai nolīgumā nepārprotami norādītu, ka Eiropolam, pildot Eiropola regulas 19. pantu, ir jāievēro visi ierobežojumi, kas attiecas uz to personas datu lietojumu un pieejamību, kurus Eiropolam nosūta dalībvalstis vai citi datu sniedzēji, un kurus paredzēts nosūtīt Ēģiptes Arābu Republikai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa nolīgumā skaidri paredzēt, ka jebkādai datu turpmākai apstrādei vienmēr ir nepieciešama Eiropola iepriekšēja rakstiska atļauja; uzsver, ka Eiropolam šīs atļaujas būtu jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami EDAU; prasa nolīgumā iekļaut arī noteikumu, ar ko Ēģiptes Arābu Republikas kompetentajām iestādēm uzliktu pienākumu ievērot šos ierobežojumus, un precizēt, kā tiktu panākta šo ierobežojumu ievērošana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzstāj, ka nolīgumā ir jāietver skaidrs un precīzs noteikums par nosūtīto personas datu glabāšanas periodu, kas prasītu, ka nosūtītie personas dati pēc glabāšanas perioda beigām ir jāizdzēš; prasa nolīgumā paredzēt procesuālus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību; uzstāj, ka ārkārtas gadījumos, ja pastāv pienācīgi pamatoti iemesli datu glabāšanai uz ilgāku laiku pēc datu glabāšanas perioda beigām, šie iemesli un pievienotā dokumentācija būtu jānosūta Eiropolam un EDAU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sagaida, ka tiks piemēroti Direktīvas (ES) 2016/680 71. apsvērumā iekļautie kritēriji, t.i., ka saistībā ar personas datu nosūtīšanu Ēģiptes kompetentajām iestādēm, kuras saņem personas datus no Eiropola, attiecas konfidencialitātes pienākums, specifiskuma princips, kā arī prasība, ka personas datus nekādā gadījumā neizmantos, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka pašā starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar ES kriminālpārkāpumu definīcijām, ja tās ir pieejamas, ir skaidri jādefinē un jāuzskaita to pārkāpumu kategorijas, saistībā ar kurām notiks apmaiņa ar personas datiem; uzsver, ka minētajā sarakstā ir skaidrā un precīzā veidā jāietver darbības, kas ietilpst minētajos pārkāpumos, kā arī personas, grupas un organizācijas, ko var ietekmēt šāda datu nosūtīšana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Padomi un Komisiju atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai un Hartas 8. panta 3. punkta izpratnē ar Ēģiptes Arābu Republikas valdību noteikt, kura neatkarīgā uzraudzības iestāde būs atbildīga par starptautiskā nolīguma īstenošanas uzraudzību; norāda, ka par šādu iestādi būtu jāvienojas un tā būtu jāizveido, pirms attiecīgais starptautiskais nolīgums var stāties spēkā; uzstāj, ka nolīguma pielikumā ir nepārprotami jānorāda šīs iestādes nosaukums; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka abām līgumslēdzējām pusēm vajadzētu būt iespējai starptautiskā nolīguma pārkāpuma gadījumā apturēt vai atsaukt minēto nolīgumu, un ka neatkarīgajai uzraudzības iestādei ir arī jābūt pilnvarām ierosināt nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu tā pārkāpuma gadījumā; uzskata, ka visu to personas datu, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kas nosūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas, apstrādi var turpināt saskaņā ar nolīgumu; uzskata, ka ir jāparedz nolīguma periodiska novērtēšana, lai izvērtētu, kā sadarbības partneri ievēro nolīgumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “atsevišķi gadījumi”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ir jādefinē jēdziens “pamatoti iemesli”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka saņēmējai iestādei nosūtītos datus nekādā gadījumā nedrīkst turpmāk apstrādāt citas iestādes un ka šajā nolūkā ir jāizveido to Ēģiptes Arābu Republikas kompetento iestāžu izsmeļošs saraksts, kurām Eiropols var nosūtīt datus, sarakstā iekļaujot iestāžu kompetences jomu aprakstu; uzskata, ka, lai šādā sarakstā veiktu jebkādu grozījumu, ar ko varētu aizstāt vai pievienot jaunu kompetento iestādi, būtu jāpārskata starptautiskais nolīgums; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Ēģiptes Arābu Republikas kompetentajām iestādēm citām iestādēm Ēģiptes Arābu Republikā ir atļauta tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un par to vienmēr jāpaziņo neatkarīgajai iestādei, EDAU un Eiropolam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Ēģiptes Arābu Republikas kompetentajām iestādēm citām valstīm ir aizliegta un ka šādā gadījumā starptautiskais nolīgums tiktu nekavējoties izbeigts; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka starptautiskajā nolīgumā ar Ēģiptes Arābu Republiku ir jāiekļauj datu subjektu tiesības uz informāciju, tās labošanu un dzēšanu, kā paredzēts citos Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka tādu personas datu nosūtīšana, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ir ārkārtīgi delikāts jautājums, kas rada dziļas bažas, ņemot vērā Ēģiptes Arābu Republikas un Eiropas Savienības atšķirīgo tiesisko regulējumu, sabiedrības īpašības un kultūras specifiku; uzsver to, ka noziedzīga nodarījuma definīcija Savienībā un Ēģiptes Arābu Republikā atšķiras; uzsver, ka šādi dati būtu jānosūta tikai ļoti īpašos gadījumos, paredzot skaidrus aizsardzības pasākumus datu subjektam un ar datu subjektu saistītajām personām; uzskata par nepieciešamu definēt īpašus aizsardzības pasākumus, kuri Ēģiptes Arābu Republikai būtu jānodrošina attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp vārda brīvību, reliģijas brīvību un cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj uzraudzības mehānisms un uz nolīgumu būtu jāattiecas periodiskai novērtēšanai, lai izvērtētu tā darbību saistībā ar Eiropola operatīvajām vajadzībām, kā arī novērtētu tā atbilstību Eiropas datu aizsardzības tiesībām un principiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju pirms starptautiskā nolīguma pabeigšanas konsultēties ar EDAU saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka Parlamenta piekrišana nolīguma noslēgšanai būs atkarīga no Parlamenta apmierinošas iesaistīšanas visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Ēģiptes Arābu Republikas valdībai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(5)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(7)  Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokuments, ko Eiropola valde pieņēma 2017. gada 30. novembrī, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/104

---

P8_TA(2018)0302

Sarunu par ES un Alžīrijas nolīgumu par personas datu apmaiņu nolūkā apkarot smagus noziegumus un terorismu sākšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

(2020/C 118/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0811), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu (COM(2017)0811),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 6. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 16. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par datu aizsardzību (ELS Nr. 108) un Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi 2001. gada 8. novembra Papildu protokolu par uzraudzības institūcijām un pārrobežu datu plūsmām (ELS Nr. 181),

| — | ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) Atzinumu Nr. 2/2018 par astoņiem mandātiem vest sarunas nolūkā slēgt starptautiskus nolīgumus, ar kuriem atļauj veikt datu apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos par priekšlikumu regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008), un jo īpaši tās nodaļu par operatīvo personas datu apstrādi, kas attiecas uz Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, veicot darbības, uz kurām attiecas Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) trešās daļas V sadaļas 4. un 5. nodaļas darbības joma;

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0239/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0239/2018),

| A. | tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) atļauj nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, ciktāl šāda nosūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu pildīšanai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/680, starptautisku nolīgumu atbilstīgi LESD 218. pantam, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, vai sadarbības nolīgumu, ar ko atļauj personas datu apmaiņu un kas noslēgts pirms 2017. gada 1. maija, vai ārkārtas apstākļos, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 25. panta 5. punktā paredzētiem stingriem nosacījumiem un ar noteikumu, ka tiek garantēti pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskajos nolīgumos, ar kuriem Eiropolam un trešām valstīm atļauj sadarboties un apmainīties ar personas datiem, būtu jāņem vērā Pamattiesību hartas 7. un 8. pants un LESD 16. pants, un līdz ar to jāievēro datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, tiesības uz piekļūšanu un labošanu, tie ir jāpārrauga neatkarīgai iestādei, kā īpaši noteikts Pamattiesību hartā, kā arī tiem ir jāatbilst principam par nepieciešamību un samērīgumu Eiropola uzdevumu veikšanas nolūkos;

| C. | tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā šādai nosūtīšanai ir jābalstās uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, garantējot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokumentā (7) tiek uzsvērta uzlabotas daudznozaru pieejas aizvien lielāka nozīme, kas ietver nepieciešamās pieredzes un informācijas apvienošanu no plaša partneru loka, lai īstenotu Eiropola uzdevumu;

| E. | tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments 2017. gada 3. oktobra rezolūcijā par cīņu pret kibernoziedzību uzsvēra, ka stratēģiskās un operatīvās sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm sekmē gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību cīņā pret kibernoziedzību;

| F. | tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropols jau ir noslēdzis daudzus nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm, piemēram, Albāniju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Bosniju un Hercegovinu, Gruziju, Islandi, Kanādu, Kolumbiju, Lihtenšteinu, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Moldovu, Monako, Norvēģiju, Serbiju, Šveici un Ukrainu;

| G. | tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā EDAU ir Eiropola uzraudzītājs kopš 2017. gada 1. maija un ir arī ES iestāžu konsultants par datu aizsardzības politiku un tiesību aktiem,

| 1. | uzskata, ka ir pienācīgi jānovērtē sadarbības ar Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku tiesībaizsardzības jomā nepieciešamība Eiropas Savienības drošības interesēs, kā arī tās proporcionalitāte; šajā sakarā aicina Komisiju veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzsver pienācīgas piesardzības nepieciešamību, nosakot pilnvaras sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka datu saņēmējās trešās valstīs būtu jānodrošina pilnīga atbilstība Hartas 7. un 8. pantam, kā arī citām pamattiesībām un brīvībām, kas aizsargātas ar Hartu; šajā sakarā aicina Padomi pabeigt Komisijas ierosinātās sarunu pamatnostādnes atbilstīgi šajā rezolūcijā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pašlaik nav veikts pienācīgs ietekmes novērtējums, kurā būtu padziļināti izvērtēti riski, ko personu tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību, kā arī citām ar Hartu aizsargātajām pamattiesībām un brīvībām radītu personas datu nosūtīšana Alžīrijas Tautas Demokrātiskajai Republikai; aicina Komisiju veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu, lai definētu nepieciešamos nolīgumā iekļaujamos aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka nolīgumā pēc būtības būtu jāgarantē tāds pats aizsardzības līmenis, kādu paredz ES tiesību akti; uzsver, ka, ja šādu līmeni nevar garantēt gan likumos, gan praksē, nolīgumu nevar noslēgt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nolūkā garantēt to, ka pilnībā tiek ievērots Hartas 8. pants un LESD 16. pants, kā arī, lai nepieļautu situāciju, kurā Eiropols varētu būt vainojams Savienības datu aizsardzības tiesību aktu pārkāpumā gadījumos, kad personas dati tiktu nosūtīti bez nepieciešamajiem pienācīgajiem aizsardzības pasākumiem, prasa nolīgumā ietvert stingrus un precīzus noteikumus, kas prasītu ievērot mērķa ierobežojuma principu, paredzot skaidrus nosūtīto personas datu apstrādes nosacījumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa pabeigt B pamatnostādnes, lai nolīgumā nepārprotami norādītu, ka Eiropolam, pildot Eiropola regulas 19. pantu, ir jāievēro visi ierobežojumi, kas attiecas uz to personas datu lietojumu un pieejamību, kurus Eiropolam nosūta dalībvalstis vai citi datu sniedzēji, un kurus paredzēts nosūtīt Alžīrijas Tautas Demokrātiskajai Republikai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa nolīgumā skaidri paredzēt, ka jebkādai datu turpmākai apstrādei vienmēr ir nepieciešama Eiropola iepriekšēja rakstiska atļauja; uzsver, ka Eiropolam šīs atļaujas būtu jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami EDAU; prasa nolīgumā iekļaut arī noteikumu, ar ko Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas kompetentajām iestādēm uzliktu pienākumu ievērot šos ierobežojumus, un precizēt, kā tiktu panākta šo ierobežojumu ievērošana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzstāj, ka nolīgumā ir jāietver skaidrs un precīzs noteikums par nosūtīto personas datu glabāšanas periodu, kas prasītu, ka nosūtītie personas dati pēc glabāšanas perioda beigām ir jāizdzēš; prasa nolīgumā paredzēt procesuālus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību; uzstāj, ka ārkārtas gadījumos, ja pastāv pienācīgi pamatoti iemesli datu glabāšanai uz ilgāku laiku pēc datu glabāšanas perioda beigām, šie iemesli un pievienotā dokumentācija būtu jānosūta Eiropolam un EDAU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sagaida, ka tiks piemēroti Direktīvas (ES) 2016/680 71. apsvērumā iekļautie kritēriji, t.i., ka saistībā ar personas datu nosūtīšanu Alžīrijas kompetentajām iestādēm, kuras saņem personas datus no Eiropola, attiecas konfidencialitātes pienākums, specifiskuma princips, kā arī prasība, ka personas datus nekādā gadījumā neizmantos, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pašā starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar ES kriminālpārkāpumu definīcijām, ja tās ir pieejamas, ir skaidri jādefinē un jāuzskaita to pārkāpumu kategorijas, saistībā ar kurām notiks apmaiņa ar personas datiem; uzsver, ka minētajā sarakstā ir skaidrā un precīzā veidā jāietver darbības, kas ietilpst minētajos pārkāpumos, kā arī personas, grupas un organizācijas, ko var ietekmēt šāda datu nosūtīšana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Padomi un Komisiju atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai un Hartas 8. panta 3. punkta izpratnē ar Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas valdību noteikt, kura neatkarīgā uzraudzības iestāde būs atbildīga par starptautiskā nolīguma īstenošanas uzraudzību; norāda, ka par šādu iestādi būtu jāvienojas un tā būtu jāizveido, pirms attiecīgais starptautiskais nolīgums var stāties spēkā; uzstāj, ka nolīguma pielikumā ir nepārprotami jānorāda šīs iestādes nosaukums; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka abām līgumslēdzējām pusēm vajadzētu būt iespējai starptautiskā nolīguma pārkāpuma gadījumā apturēt vai atsaukt minēto nolīgumu, un ka neatkarīgajai uzraudzības iestādei ir arī jābūt pilnvarām ierosināt nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu tā pārkāpuma gadījumā; uzskata, ka visu to personas datu, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kas nosūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas, apstrādi var turpināt saskaņā ar nolīgumu; uzskata, ka ir jāparedz nolīguma periodiska novērtēšana, lai izvērtētu, kā sadarbības partneri ievēro nolīgumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir skaidri jādefinē jēdziens “atsevišķi gadījumi”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir jādefinē jēdziens “pamatoti iemesli”, jo šis jēdziens ir nepieciešams, lai novērtētu datu nosūtīšanas nepieciešamību un samērīgumu; uzsver, ka šai definīcijai ir jāatsaucas uz reālu izmeklēšanu krimināllietās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka saņēmējai iestādei nosūtītos datus nekādā gadījumā nedrīkst turpmāk apstrādāt citas iestādes, un, ka šajā nolūkā ir jāizveido to Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas kompetento iestāžu izsmeļošs saraksts, kurām Eiropols var nosūtīt datus, sarakstā iekļaujot iestāžu kompetences jomu aprakstu; uzskata, ka, lai šādā sarakstā veiktu jebkādu grozījumu, ar ko varētu aizstāt vai pievienot jaunu kompetento iestādi, būtu jāpārskata starptautiskais nolīgums; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas kompetentajām iestādēm citām iestādēm Alžīrijas Tautas Demokrātiskajā Republikā ir atļauta tikai sākotnējiem mērķiem, kuriem Eiropols veicis pārsūtīšanu, un par to vienmēr jāpaziņo neatkarīgajai iestādei, EDAU un Eiropolam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību nepārprotami norādīt, ka informācijas pārsūtīšana no Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas kompetentajām iestādēm citām valstīm ir aizliegta un ka šādā gadījumā starptautiskais nolīgums tiktu nekavējoties izbeigts; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka starptautiskajā nolīgumā ar Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku ir jāiekļauj datu subjektu tiesības uz informāciju, tās labošanu un dzēšanu kā paredzēts citos Savienības tiesību aktos par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka tādu personas datu nosūtīšana, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ir ārkārtīgi delikāts jautājums, kas rada dziļas bažas, ņemot vērā Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas un Eiropas Savienības atšķirīgo tiesisko regulējumu, sabiedrības īpašības un kultūras specifiku; uzsver to, ka noziedzīga nodarījuma definīcija Savienībā un Alžīrijas Tautas Demokrātiskajā Republikā atšķiras; uzsver, ka šādi dati būtu jānosūta tikai ļoti īpašos gadījumos, paredzot skaidrus aizsardzības pasākumus datu subjektam un ar datu subjektu saistītajām personām; uzskata par nepieciešamu definēt īpašus aizsardzības pasākumus, kuri Alžīrijas Tautas Demokrātiskajai Republikai būtu jānodrošina attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp vārda brīvību, reliģijas brīvību un cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj uzraudzības mehānisms un uz nolīgumu būtu jāattiecas periodiskai novērtēšanai, lai izvērtētu tā darbību saistībā ar Eiropola operatīvajām vajadzībām, kā arī novērtētu tā atbilstību Eiropas datu aizsardzības tiesībām un principiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju pirms starptautiskā nolīguma pabeigšanas konsultēties ar EDAU saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Parlamenta piekrišana nolīguma noslēgšanai būs atkarīga no Parlamenta apmierinošas iesaistīšanas visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas valdībai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(5)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(7)  Eiropola 2018.–2020. gada plānošanas dokuments, ko Eiropola valde pieņēma 2017. gada 30. novembrī, EDOC# 856927v18.

---

Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/109 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/109

---

P8_TA(2018)0303

Politiskā krīze Moldovā pēc Kišiņevas mēra vēlēšanu rezultātu neatzīšanu

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par politisko krīzi Moldovā pēc Kišiņevas mēra vēlēšanu rezultātu anulēšanas (2018/2783(RSP))

(2020/C 118/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovu, jo īpaši 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām (AN/PVBTZ) ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovu, jo īpaši 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām (AN/PVBTZ) ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (1),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. aprīļa asociācijas īstenošanas ziņojumu par Moldovas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. aprīļa asociācijas īstenošanas ziņojumu par Moldovas Republiku,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija normatīvajai rezolūcijai pievienoto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, ar ko nosaka politiskos priekšnosacījumus makrofinansiālajai palīdzībai Moldovas Republikai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija normatīvajai rezolūcijai pievienoto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, ar ko nosaka politiskos priekšnosacījumus makrofinansiālajai palīdzībai Moldovas Republikai,

| — | ņemot vērā Moldovas Republikas parlamenta 2017. gada 20. jūlija balsojumu, ar ko pieņēma grozījumus vēlēšanu sistēmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Moldovas Republikas parlamenta 2017. gada 20. jūlija balsojumu, ar ko pieņēma grozījumus vēlēšanu sistēmā,

| — | ņemot vērā EDSO/ODIHR un Venēcijas komisijas 2017. gada 19. jūlija ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO/ODIHR un Venēcijas komisijas 2017. gada 19. jūlija ieteikumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ārlietu komitejas priekšsēdētāja, šīs komitejas referenta jautājumos par Moldovu un Euronest līdzpriekšsēdētāju 2018. gada 21. jūnija paziņojumus, kā arī Eiropas Ārējās darbības dienesta 2018. gada 20. jūnija un 2018. gada 27. jūnija paziņojumus par Kišiņevas mēra vēlēšanu apstiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ārlietu komitejas priekšsēdētāja, šīs komitejas referenta jautājumos par Moldovu un Euronest līdzpriekšsēdētāju 2018. gada 21. jūnija paziņojumus, kā arī Eiropas Ārējās darbības dienesta 2018. gada 20. jūnija un 2018. gada 27. jūnija paziņojumus par Kišiņevas mēra vēlēšanu apstiprināšanu,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku 2. pantu, kurā ir noteikts, ka “demokrātijas principu, cilvēka pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana ... ir pamats pušu iekšpolitikai un ārpolitikai un ir šā nolīguma būtisks elements”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku 2. pantu, kurā ir noteikts, ka “demokrātijas principu, cilvēka pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana ... ir pamats pušu iekšpolitikai un ārpolitikai un ir šā nolīguma būtisks elements”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Andrei Năstase uzvarēja Kišiņevas mēra pirmstermiņa vēlēšanās pēc kandidātu sacensībām divās vēlēšanu kārtās 2018. gada 20. maijā un 3. jūnijā, saņemot 52,57 % balsu un sakaujot Ion Ceban, kurš ieguva 47,43 %; |
| --- | --- |

A.

tā kā Andrei Năstase uzvarēja Kišiņevas mēra pirmstermiņa vēlēšanās pēc kandidātu sacensībām divās vēlēšanu kārtās 2018. gada 20. maijā un 3. jūnijā, saņemot 52,57 % balsu un sakaujot Ion Ceban, kurš ieguva 47,43 %;

| B. | tā kā pilsētas mērā vēlēšanu starptautiskie novērotāji Kišiņevā ir atzinuši vēlēšanu rezultātus un to, ka vēlēšanām patiešām ir bijis sacensības raksturs; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsētas mērā vēlēšanu starptautiskie novērotāji Kišiņevā ir atzinuši vēlēšanu rezultātus un to, ka vēlēšanām patiešām ir bijis sacensības raksturs;

| C. | tā kā 2018. gada 19. jūnijā Kišiņevas tiesa anulēja pilsētas mēra vēlēšanu rezultātus, pamatojoties uz to, ka abi kandidāti vēlēšanu dienā pēc likumā paredzētajām kampaņas beigām bija vērsušies pie vēlētājiem sociālajos plašsaziņas līdzekļos; tā kā neviens no pretendentiem, kuri piedalījās vēlēšanu procesā, nepieprasīja vēlēšanu atcelšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 19. jūnijā Kišiņevas tiesa anulēja pilsētas mēra vēlēšanu rezultātus, pamatojoties uz to, ka abi kandidāti vēlēšanu dienā pēc likumā paredzētajām kampaņas beigām bija vērsušies pie vēlētājiem sociālajos plašsaziņas līdzekļos; tā kā neviens no pretendentiem, kuri piedalījās vēlēšanu procesā, nepieprasīja vēlēšanu atcelšanu;

| D. | tā kā 2018. gada 21. jūnijā Kišiņevas otrās instances tiesa apstiprināja zemākās instances tiesas nolēmumu, secinot, ka saziņa ar vēlētājiem sociālajos plašsaziņas līdzekļos esot nelikumīgi ietekmējusi vēlēšanu rezultātus; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2018. gada 21. jūnijā Kišiņevas otrās instances tiesa apstiprināja zemākās instances tiesas nolēmumu, secinot, ka saziņa ar vēlētājiem sociālajos plašsaziņas līdzekļos esot nelikumīgi ietekmējusi vēlēšanu rezultātus;

| E. | tā kā Moldovas Augstākā tiesa 2018. gada 25. jūnijā apstiprināja zemāko tiesu instanču nolēmumus anulēt pilsētas mēra vēlēšanu rezultātus Kišiņevā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Moldovas Augstākā tiesa 2018. gada 25. jūnijā apstiprināja zemāko tiesu instanču nolēmumus anulēt pilsētas mēra vēlēšanu rezultātus Kišiņevā;

| F. | tā kā Centrālā vēlēšanu komisija 2018. gada 29. jūnijā apstiprināja Augstākās tiesas lēmumu anulēt pilsētas mēra vēlēšanu rezultātus Kišiņevā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Centrālā vēlēšanu komisija 2018. gada 29. jūnijā apstiprināja Augstākās tiesas lēmumu anulēt pilsētas mēra vēlēšanu rezultātus Kišiņevā;

| G. | tā kā uzaicinājums “iet balsot”, kuru tiesas uzskatījušas par tādu, kas rada spiedienu un pārmērīgu ietekmi uz vēlētājiem, iepriekšējās vēlēšanās Moldovā ir bijusi ierasta prakse un tas nekad nav bijis par iemeslu vēlēšanu rezultātu atcelšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā uzaicinājums “iet balsot”, kuru tiesas uzskatījušas par tādu, kas rada spiedienu un pārmērīgu ietekmi uz vēlētājiem, iepriekšējās vēlēšanās Moldovā ir bijusi ierasta prakse un tas nekad nav bijis par iemeslu vēlēšanu rezultātu atcelšanai;

| H. | tā kā šāda notikumu attīstība apdraud valsts piederību Eiropas vērtībām un principiem un vēl vairāk grauj jau tā vājo Moldovas pilsoņu uzticēšanos valsts iestādēm; tā kā Moldovas politiskās partijas ir paziņojušas, ka tas rada bīstamu precedentu turpmākajām vēlēšanām, un tūkstošiem cilvēku protestē pret tiesu lēmumu Kišiņevā; |
| --- | --- |

H.

tā kā šāda notikumu attīstība apdraud valsts piederību Eiropas vērtībām un principiem un vēl vairāk grauj jau tā vājo Moldovas pilsoņu uzticēšanos valsts iestādēm; tā kā Moldovas politiskās partijas ir paziņojušas, ka tas rada bīstamu precedentu turpmākajām vēlēšanām, un tūkstošiem cilvēku protestē pret tiesu lēmumu Kišiņevā;

| I. | tā kā starptautiskā sabiedrība, tostarp Eiropas Savienība un ASV Valsts departaments, kritizēja minēto lēmumu, uzsverot, ka ir jārespektē vēlētāju griba; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskā sabiedrība, tostarp Eiropas Savienība un ASV Valsts departaments, kritizēja minēto lēmumu, uzsverot, ka ir jārespektē vēlētāju griba;

| J. | tā kā ES un Moldova ir uzņēmušās kopīgas saistības veicināt politisko asociāciju un ekonomikas integrāciju, t. i. procesu, kas paredz, lai šī valsts pieņemtu un īstenotu strukturālas un citas būtiskas reformas saskaņā ar AN/PVBTZ noteikumiem un asociācijas programmu, kā arī paredz Moldovas apņemšanos aizsargāt Eiropas vērtības, tostarp cilvēcisko vērtību un cilvēku brīvību, demokrātijas, vienlīdzības un tiesiskuma respektēšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES un Moldova ir uzņēmušās kopīgas saistības veicināt politisko asociāciju un ekonomikas integrāciju, t. i. procesu, kas paredz, lai šī valsts pieņemtu un īstenotu strukturālas un citas būtiskas reformas saskaņā ar AN/PVBTZ noteikumiem un asociācijas programmu, kā arī paredz Moldovas apņemšanos aizsargāt Eiropas vērtības, tostarp cilvēcisko vērtību un cilvēku brīvību, demokrātijas, vienlīdzības un tiesiskuma respektēšanu;

| K. | tā kā vēlēšanu rezultātu anulēšana ir satraucošs un nozīmīgs apliecinājums tam, ka Moldovā demokrātisko standartu piemērošana turpina pasliktināties, jo īpaši atgādinot, ka neatkarīga un pārredzama tiesu vara ir būtisks demokrātijas un tiesiskuma balsts; tā kā šī velēšanu rezultātu anulēšana liecina, ka palielinās tiekšanās uz autoritāru kārtību un patvaļu un ka ievērojami samazinās cilvēku uzticēšanās valsts iestādem un institūcijām; |
| --- | --- |

K.

tā kā vēlēšanu rezultātu anulēšana ir satraucošs un nozīmīgs apliecinājums tam, ka Moldovā demokrātisko standartu piemērošana turpina pasliktināties, jo īpaši atgādinot, ka neatkarīga un pārredzama tiesu vara ir būtisks demokrātijas un tiesiskuma balsts; tā kā šī velēšanu rezultātu anulēšana liecina, ka palielinās tiekšanās uz autoritāru kārtību un patvaļu un ka ievērojami samazinās cilvēku uzticēšanās valsts iestādem un institūcijām;

| L. | tā kā pretēji EDSO/ODIHR un Venēcijas komisijas negatīvajām nostājām, Moldovas Republikas parlaments 2017. gada jūlijā pieņēma pretrunīgus grozījumus vēlēšanu likumā, kas radīja bažas par pārmērīgas ietekmes risku attiecībā uz kandidātiem, tādu vēlēšanu apgabalu esamību, kuros ir tikai viens kandidāts, pārmērīgām robežvērtībām attiecībā uz parlamentāro pārstāvību proporcionālajā komponentē un mazākumtautību un sieviešu nepienācīgas pārstāvības risku; tā kā Venēcijas komisija turklāt uzsvēra, ka ar šo tiesību akta priekšlikumu saistītā viedokļu polarizācija neliecina par to, ka būtu notikusi jēgpilna apspriešanās un ka starp svarīgākajām ieinteresētajām pusēm pastāvētu pārliecinoša vienprātība; |
| --- | --- |

L.

tā kā pretēji EDSO/ODIHR un Venēcijas komisijas negatīvajām nostājām, Moldovas Republikas parlaments 2017. gada jūlijā pieņēma pretrunīgus grozījumus vēlēšanu likumā, kas radīja bažas par pārmērīgas ietekmes risku attiecībā uz kandidātiem, tādu vēlēšanu apgabalu esamību, kuros ir tikai viens kandidāts, pārmērīgām robežvērtībām attiecībā uz parlamentāro pārstāvību proporcionālajā komponentē un mazākumtautību un sieviešu nepienācīgas pārstāvības risku; tā kā Venēcijas komisija turklāt uzsvēra, ka ar šo tiesību akta priekšlikumu saistītā viedokļu polarizācija neliecina par to, ka būtu notikusi jēgpilna apspriešanās un ka starp svarīgākajām ieinteresētajām pusēm pastāvētu pārliecinoša vienprātība;

| M. | tā kā saskaņā ar ANO īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jautājumā Moldovā sniegto informāciju cilvēktiesību aizstāvji un žurnālisti Moldovā cieš no stigmatizācijas kampaņām un viņiem draud politiski motivētas apsūdzības krimināllietās vai arī viņiem tiek izteikti apdraudi, kad viņi aizstāv cilvēkus ar atšķirīgiem viedokļiem, vienlaicīgi ierobežojot žurnālistu piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar ANO īpašā referenta cilvēktiesību aizstāvju jautājumā Moldovā sniegto informāciju cilvēktiesību aizstāvji un žurnālisti Moldovā cieš no stigmatizācijas kampaņām un viņiem draud politiski motivētas apsūdzības krimināllietās vai arī viņiem tiek izteikti apdraudi, kad viņi aizstāv cilvēkus ar atšķirīgiem viedokļiem, vienlaicīgi ierobežojot žurnālistu piekļuvi informācijai;

| N. | tā kā 2017. gada oktobrī, ņemot vērā nepietiekamu progresu tiesu iestāžu reformēšanā Moldovā un nespēju izpildīt ES nosacījumus, ES pieņēma lēmumu apturēt EUR 28 miljonu maksājumu, kas bija paredzets ES atbalstītajai tieslietu reformas programmai, |
| --- | --- |

N.

tā kā 2017. gada oktobrī, ņemot vērā nepietiekamu progresu tiesu iestāžu reformēšanā Moldovā un nespēju izpildīt ES nosacījumus, ES pieņēma lēmumu apturēt EUR 28 miljonu maksājumu, kas bija paredzets ES atbalstītajai tieslietu reformas programmai,

| 1. | pauž nopietnas bažas par Moldovas Augstākās tiesas lēmumu anulēt Kišiņevas pilsētas mēra vēlēšanu rezultātus, kurš ir balstīts uz apšaubāmu pamatojumu un pieņemts nepārredzamā veidā, kas ir ievērojami mazinājis vēlēšanu procesa integritāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka uzticamas, pārredzamas, taisnīgas un iekļaujošas vēlēšanas ir jebkuras demokrātiskas sistēmas stūrakmens, saglabājot tiesu iestāžu objektivitāti un neatkarību no jebkāda veida politiskas ietekmes, kā arī ir pamats valsts politiskajai sistēmai, un ka politiska iejaukšanās tiesas spriešanā un vēlēšanu īstenošanā ir pretrunā Eiropas standartiem, kurus Moldova ir atzinusi, jo īpaši ES un Moldovas asociācijas nolīguma ietvaros; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž spēcīgu solidaritāti ar tūkstošiem cilvēku, kas protestē Kišiņevas ielās, un pilnībā piekrīt vinu prasībām, ka Moldovas valsts iestādēm jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek respektēti Kišiņevas pilsētas mēra vēlēšanu rezultāti, jo tos ir atzinuši arī valsts un starptautiskie novērotāji un tie atspoguļo vēlētāju gribu; aicina valsts iestādes garantēt tiesības paust protestu miermīlīgā veidā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Moldovas iestādes nodrošināt demokrātisko mehānismu darbību, uzstāj, ka gan izpildvarai, gan tiesu varai savstarpēji ir jāievēro varas dalījums, pilnībā jāatzīst demokrātijas principi un jāievēro tiesiskums; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž dziļas bažas par demokrātijas standartu pasliktināšanos Moldovā; atzīst, ka tiesu lēmums, kas jau vairākkārt ir minēts kā politiski ietekmēts un vadīts, ir piemērs nelikumīgai valsts funkciju uzurpēšanai un atklāj ļoti lielu institūciju krīzi Moldovā; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības daudzajiem aicinājumiem, iestādes turpina apdraudēt iedzīvotāju uzticēšanos valsts iestāžu taisnīgumam un objektivitātei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka pēc lēmuma anulēt Kišiņevas pilsētas mēra vēlēšanu rezultātus nav nodrošināta atbilstība politiskajiem nosacījumiem makrofinansiālās palīdzības (MFP) izmaksāšanai, atgādinot, ka “MFP piešķiršanas priekšnoteikums ir tas, ka saņēmējvalstī tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma, un tiesiskums, kā arī tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Komisiju apturēt visus paredzamos makrofinansiālās palīdzības (MFP) maksājumus Moldovai; uzskata, ka jebkuram lēmumam par turpmākiem maksājumiem būtu jānotiek tikai pēc plānotajām parlamenta vēlēšanām un ar nosacījumu, ka tās tiek organizētas atbilstoši starptautiski atzītiem standartiem, ka tās novēro specializētas starptautiskas struktūras un ka ir izpildīti MFP nosacījumi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa Komisijai apturēt budžeta atbalstu Moldovai, izmantojot 2015. gada jūlija precedentu, kad šāda apturēšana notika pēc banku krīzes; uzskata, ka kā reakcija uz Kišinevas mēra velēšanu rezultātu anulēšanu būtu jāpieņem ES budžeta atbalsta apturēšanas mehānisms un tajā būtu jāiekļauj to nosacījumu saraksts, kas jāīsteno Moldovas iestādēm, kā arī šajā sarakstā būtu jāparedz vēlēšanu rezultātu apstiprināšana Kišiņevā un konkrētas uz rezultātiem orientētas un pilnībā pārredzamas izmeklēšanas, kā arī līdzekļu atgūšana un vainīgo kriminālvajāšana krāpšanas lietā banku nozarē; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Moldovas iestādes izskatīt EDSO/ODIHR un Venēcijas komisijas ieteikumus par vēlēšanu reformu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti pauž bažas par ekonomisko un politisko spēku koncentrēšanos nelielas cilvēku grupas rokās, tiesiskuma, demokrātijas standartu un cilvēktiesību ievērošanas pasliktināšanos, valsts iestāžu pārmērīgu politizāciju, sistēmisku korupciju, nepietiekamu izmeklēšanu par 2014. gada krāpšanas gadījumiem banku nozarē un ierobežotu plašsaziņas līdzekļu plurālismu; pauž bažas par tiesu iestāžu neatkarības trūkumu un jo īpaši par to, ka tiesas spriešana selektīvi tiek izmantota kā instruments, lai izdarītu spiedienu uz politiskajiem pretiniekiem; aicina Moldovas iestādes reformēt tiesu sistēmu, tostarp iecelt jaunus tiesnešus, lai nepieļautu tiesu iestāžu iesaistīšanos vēlēšanu un politiskajā procesā vai iejaukšanos jebkādā citā veidā, kas apdraud Moldovas iedzīvotāju demokrātiski izteiktu gribu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par to, ka Moldovas iestādes vajā politiskos pretiniekus un viņu advokātus, izvirzot safabricētas apsūdzības un uzsākot safabricētus kriminālprocesus, un brīdina, ka, rīkojoties šādā veidā, iestādes pārkāpj tiesiskuma principu un politisko pretinieku un advokātu tiesības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka pēc 2014. gada krāpšanas gadījumiem banku nozarē, kuru rezultātā Moldovas finanšu sistēmai tika kopā nozagti aptuveni USD 1 miljardi, iestādes guva ļoti nelielus panākumus mēģinājumos rūpīgi un objektīvi izmeklēt šo lietu; mudina apņēmīgi veikt pasākumus, lai atgūtu nozagtos līdzekļus un panāktu, ka tie, kas ir atbildīgi par šo krāpšanu, stātos tiesas priekšā neatkarīgi no viņu politiskās piederības; uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai atjaunotu Moldovas pilsoņu uzticēšanos iestādēm un atjaunotu iestāžu uzticamību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Moldovas iestādes ievērot starptautiskos principus un paraugpraksi un garantēt labvēlīgu vidi pilsoniskās sabiedrības darbībai; pauž bažas jo īpaši par tādu noteikumu iekļaušanu pašlaik parlamentā apspriežamajā tiesību akta projektā par NVO, kas varētu ierobežot ārvalstu finansējumu NVO Moldovā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Moldovas parlamentu pirms jaunā audiovizuālā kodeksa galīgās pieņemšanas apspriesties ar pilsonisko sabiedrību un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem un noraida Moldovas parlamenta “divējādu nolūku reformu”; pauž bažas par to, vai Moldovas neatkarīgie, vietējie un opozīcijas plašsaziņas līdzekļi, kuriem cita starpā trūkst pietiekamu līdzekļu, varēs īstenot jaunās kodeksā ietvertās prasības attiecībā uz obligāto vietējo saturu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina EĀDD un Komisiju cieši uzraudzīt notikumu attīstību visās šajās jomās un pienācīgā veidā informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), Eiropas Ārējās darbības dienestam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm, Moldovas Republikas prezidentam, premjerministram un Moldovas Republikas parlamenta priekšsēdētājam, EDSO/ODIHR un Venēcijas komisijai. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV C 11, 12.1.2018., 82. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0283.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/113

---

P8_TA(2018)0304

Somālija

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par Somāliju (2018/2784(RSP))

(2020/C 118/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Somāliju, jo īpaši 2016. gada 15. septembra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Somāliju, jo īpaši 2016. gada 15. septembra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 18. maija rezolūciju par Dadābas bēgļu nometni (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 18. maija rezolūciju par Dadābas bēgļu nometni (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta preses pārstāvja 2017. gada 30. oktobra paziņojumu par uzbrukumu Somālijā, kā arī visus iepriekšējos preses pārstāvja paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta preses pārstāvja 2017. gada 30. oktobra paziņojumu par uzbrukumu Somālijā, kā arī visus iepriekšējos preses pārstāvja paziņojumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par Somāliju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par Somāliju,

| — | ņemot vērā Kopīgo ES un Āfrikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopīgo ES un Āfrikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību biroja 2017. gada decembra ziņojumu “Protection of Civilians: Building the Foundation for Peace, Security and Human Rights in Somalia” (“Civiliedzīvotāju aizsardzība: veidojot pamatu mieram, drošībai un cilvēktiesībām Somālijā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību biroja 2017. gada decembra ziņojumu “Protection of Civilians: Building the Foundation for Peace, Security and Human Rights in Somalia” (“Civiliedzīvotāju aizsardzība: veidojot pamatu mieram, drošībai un cilvēktiesībām Somālijā”),

| — | ņemot vērā ES un Somālijas Nacionālo indikatīvo programmu Somālijas Federatīvajai Republikai 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Somālijas Nacionālo indikatīvo programmu Somālijas Federatīvajai Republikai 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2018. gada 15. maija rezolūciju, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Āfrikas Savienības misijai Somālijā (AMISOM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2018. gada 15. maija rezolūciju, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Āfrikas Savienības misijai Somālijā (AMISOM),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2018. gada 27. marta rezolūciju par Somāliju, kā arī visas Drošības padomes iepriekšējās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2018. gada 27. marta rezolūciju par Somāliju, kā arī visas Drošības padomes iepriekšējās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā ANO īpašā pārstāvja Somālijai 2018. gada 15. maija brīfingu ANO Drošības padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā pārstāvja Somālijai 2018. gada 15. maija brīfingu ANO Drošības padomei,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2018. gada 25. janvāra, 2018. gada 25. februāra un 2018. gada 4. aprīļa paziņojumu presei par Somāliju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2018. gada 25. janvāra, 2018. gada 25. februāra un 2018. gada 4. aprīļa paziņojumu presei par Somāliju,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 25. jūnija secinājumus par Āfrikas ragu, 2017. gada 17. jūlija secinājumus par bada riska novēršanu un 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par Somāliju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 25. jūnija secinājumus par Āfrikas ragu, 2017. gada 17. jūlija secinājumus par bada riska novēršanu un 2017. gada 3. aprīļa secinājumus par Somāliju,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2017. gada 26. decembra un 2018. gada 2. maija ziņojumu par Somāliju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2017. gada 26. decembra un 2018. gada 2. maija ziņojumu par Somāliju,

| — | ņemot vērā ANO un Somālijas drošības konferences 2017. gada 4. decembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO un Somālijas drošības konferences 2017. gada 4. decembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada 29. septembra rezolūciju par palīdzību Somālijai cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada 29. septembra rezolūciju par palīdzību Somālijai cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības misijas Somālijā 2017. gada 8. novembra paziņojumu, kurā tā informēja par savu nodomu no 2017. gada decembra uzsākt pakāpenisku karaspēka izvešanu no Somālijas un to pilnībā pabeigt līdz 2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības misijas Somālijā 2017. gada 8. novembra paziņojumu, kurā tā informēja par savu nodomu no 2017. gada decembra uzsākt pakāpenisku karaspēka izvešanu no Somālijas un to pilnībā pabeigt līdz 2020. gadam,

| — | ņemot vērā ANO cilvēktiesību ekspertu 2016. gada 4. maija kopīgu paziņojumu, kurā tie brīdināja par arvien lielāku arodbiedrību pārstāvju vajāšanu Somālijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO cilvēktiesību ekspertu 2016. gada 4. maija kopīgu paziņojumu, kurā tie brīdināja par arvien lielāku arodbiedrību pārstāvju vajāšanu Somālijā,

| — | ņemot vērā 2016. gada novembra secinājumus un ieteikumus SDO Biedrošanās brīvības komitejas 380. ziņojumā, ko SDO pārvaldības struktūra apstiprināja attiecībā uz Lietu Nr. 3113, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada novembra secinājumus un ieteikumus SDO Biedrošanās brīvības komitejas 380. ziņojumā, ko SDO pārvaldības struktūra apstiprināja attiecībā uz Lietu Nr. 3113,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Somālijas teritorijā ir notikuši vairāki Al-Shabaab teroristiskā grupējuma uzbrukumi; tā kā 2017. gada 14. oktobrī Somālija pieredzēja tās vēsturē visļaunāko teroristu uzbrukumu, kurā, kā oficiāli reģistrēts, vismaz 512 cilvēki ir gājuši bojā un 357 ir ievainoti; tā kā Al-Shabaab un citi teroristu grupējumi, kas ir saistīti ar Islāma valsti, turpināja veikt teroristiskos uzbrukumus pret starptautiski atzīto Somālijas valdību un civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Somālijas teritorijā ir notikuši vairāki Al-Shabaab teroristiskā grupējuma uzbrukumi; tā kā 2017. gada 14. oktobrī Somālija pieredzēja tās vēsturē visļaunāko teroristu uzbrukumu, kurā, kā oficiāli reģistrēts, vismaz 512 cilvēki ir gājuši bojā un 357 ir ievainoti; tā kā Al-Shabaab un citi teroristu grupējumi, kas ir saistīti ar Islāma valsti, turpināja veikt teroristiskos uzbrukumus pret starptautiski atzīto Somālijas valdību un civiliedzīvotājiem;

| B. | tā kā 2018. gada 1. aprīlīAl-Shabaab vadīja uzbrukumu ar automobilī ievietotu spridzekli Āfrikas Savienības miera uzturētāju bāzē Bulamarer pilsētā un tuvējos ciematos; tā kā 2018. gada 25. februārī Mogadišā notika divi teroristu uzbrukumi, nogalinot vismaz 32 cilvēkus; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 1. aprīlīAl-Shabaab vadīja uzbrukumu ar automobilī ievietotu spridzekli Āfrikas Savienības miera uzturētāju bāzē Bulamarer pilsētā un tuvējos ciematos; tā kā 2018. gada 25. februārī Mogadišā notika divi teroristu uzbrukumi, nogalinot vismaz 32 cilvēkus;

| C. | tā kā 2017. gada jūnijā Somālijas valdības drošības spēki nelikumīgi nogalināja un ievainoja civiliedzīvotājus, jo notika valdības spēku kaujas savā starpā humānās palīdzības sadales centrā Baidoa; tā kā civiliedzīvotāji ir bijuši par mērķi arī sadursmēs starp reģionālajiem spēkiem un klanu paramilitārajiem grupējumiem, jo īpaši Lejasšabēles, Galgudūdas un Hirānas reģionos; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2017. gada jūnijā Somālijas valdības drošības spēki nelikumīgi nogalināja un ievainoja civiliedzīvotājus, jo notika valdības spēku kaujas savā starpā humānās palīdzības sadales centrā Baidoa; tā kā civiliedzīvotāji ir bijuši par mērķi arī sadursmēs starp reģionālajiem spēkiem un klanu paramilitārajiem grupējumiem, jo īpaši Lejasšabēles, Galgudūdas un Hirānas reģionos;

| D. | tā kā saskaņā ar ANO Cilvēktiesību biroja un ANO Palīdzības misijas Somālijai (UNSOM) ziņojumu, kas aptver laikposmu no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 14. oktobrim, Somālijā ir nogalināti 2 078 un ievainoti 2 507 civiliedzīvotāji; tā kā vairums no šiem gadījumiem ir saistīti ar Al-Shabaab kaujiniekiem; tā kā daudzos šajos nāves gadījumos ir vainojami klanu paramilitārie grupējumi, valsti pārstāvoši spēki, tostarp armija un policija, un pat Āfrikas Savienības misija Somālijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar ANO Cilvēktiesību biroja un ANO Palīdzības misijas Somālijai (UNSOM) ziņojumu, kas aptver laikposmu no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 14. oktobrim, Somālijā ir nogalināti 2 078 un ievainoti 2 507 civiliedzīvotāji; tā kā vairums no šiem gadījumiem ir saistīti ar Al-Shabaab kaujiniekiem; tā kā daudzos šajos nāves gadījumos ir vainojami klanu paramilitārie grupējumi, valsti pārstāvoši spēki, tostarp armija un policija, un pat Āfrikas Savienības misija Somālijā;

| E. | tā kā Somālijā pilsoņu karš ir ildzis divdesmit gadu; tā kā kopš 2012. gada, kad tika izveidota jauna, starptautiski atbalstīta valdība, valsts ir guvusi ievērojamus panākumus ceļā uz mieru un stabilitāti; tā kā, lai gan Al-Shabaab pēdējos gados ir cietis smagus zaudējumus terorisma apkarošanas operācijās, ANO ziņojumos ir norādīts, ka ISIS/Daesh frakcija Somālijā ir būtiski augusi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Somālijā pilsoņu karš ir ildzis divdesmit gadu; tā kā kopš 2012. gada, kad tika izveidota jauna, starptautiski atbalstīta valdība, valsts ir guvusi ievērojamus panākumus ceļā uz mieru un stabilitāti; tā kā, lai gan Al-Shabaab pēdējos gados ir cietis smagus zaudējumus terorisma apkarošanas operācijās, ANO ziņojumos ir norādīts, ka ISIS/Daesh frakcija Somālijā ir būtiski augusi;

| F. | tā kā 2017. gada 8. februārī Somālijā notika pirmās brīvās vēlēšanas kopš starptautiski atbalstītas valdības izveides; tā kā vēlēšanas bija progresīvas attiecībā uz dalību, taču tajās bija vērojamas tikai ierobežotas vēlēšanām raksturīgās iezīmes; tā kā valdība apņēmās 2020./2021. gadā pāriet uz nesvērto vēlēšanu sistēmu, kas balstīta uz vispārējām vēlēšanu tiesībām; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2017. gada 8. februārī Somālijā notika pirmās brīvās vēlēšanas kopš starptautiski atbalstītas valdības izveides; tā kā vēlēšanas bija progresīvas attiecībā uz dalību, taču tajās bija vērojamas tikai ierobežotas vēlēšanām raksturīgās iezīmes; tā kā valdība apņēmās 2020./2021. gadā pāriet uz nesvērto vēlēšanu sistēmu, kas balstīta uz vispārējām vēlēšanu tiesībām;

| G. | tā kā Āfrikas Savienības misijas Somālijā pilnvaras tika pagarinātas līdz 2018. gada 31. jūlijam; tā kā saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 2372/17 līdz 2018. gada 30. oktobrim Āfrikas Savienības misijas Somālijā militārais personāls būtu jāsamazina līdz 20 626 personām, tā kā Āfrikas Savienības misijas Somālijā personāls ir ticis apsūdzēts cilvēktiesību pārkāpumos, seksuālā vardarbībā un amatpārkāpumos dienesta laikā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Āfrikas Savienības misijas Somālijā pilnvaras tika pagarinātas līdz 2018. gada 31. jūlijam; tā kā saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 2372/17 līdz 2018. gada 30. oktobrim Āfrikas Savienības misijas Somālijā militārais personāls būtu jāsamazina līdz 20 626 personām, tā kā Āfrikas Savienības misijas Somālijā personāls ir ticis apsūdzēts cilvēktiesību pārkāpumos, seksuālā vardarbībā un amatpārkāpumos dienesta laikā;

| H. | tā kā Somālijā vārda brīvība, kas ir jebkuras funkcionējošas demokrātijas viens no pamatpīlāriem, joprojām ir stingri ierobežota; tā kā žurnālisti, cilvēktiesību aizstāvji, pilsoniskās sabiedrības aktīvisti un politiskie līderi joprojām ik dienas saskaras ar draudiem; tā kā Al-Shabaab turpina iebiedēt, apcietināt, aizturēt bez pienācīga procesa un pat nogalināt; tā kā iestādes reti izmeklē šādus gadījumus; tā kā Starptautiskā Žurnālistu federācija (IFJ) Somāliju astoņus gadus pēc kārtas ir nodēvējusi par bīstamāko valsti Āfrikā žurnālistu un citu plašsaziņas līdzekļu pārstāvju darbībai un pamattiesību uz vārda brīvību īstenošanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā Somālijā vārda brīvība, kas ir jebkuras funkcionējošas demokrātijas viens no pamatpīlāriem, joprojām ir stingri ierobežota; tā kā žurnālisti, cilvēktiesību aizstāvji, pilsoniskās sabiedrības aktīvisti un politiskie līderi joprojām ik dienas saskaras ar draudiem; tā kā Al-Shabaab turpina iebiedēt, apcietināt, aizturēt bez pienācīga procesa un pat nogalināt; tā kā iestādes reti izmeklē šādus gadījumus; tā kā Starptautiskā Žurnālistu federācija (IFJ) Somāliju astoņus gadus pēc kārtas ir nodēvējusi par bīstamāko valsti Āfrikā žurnālistu un citu plašsaziņas līdzekļu pārstāvju darbībai un pamattiesību uz vārda brīvību īstenošanai;

| I. | tā kā tiesības uz brīvu biedrošanos un apvienošanos arodbiedrībās ir būtiskas jebkuras funkcionējošas demokrātijas attīstībai; tā kā Somālijas Federālā valdība faktiski neļauj veidot un saglabāt neatkarīgas arodbiedrības; tā kā arodbiedrības un darba ņēmēju tiesību aktīvisti Somālijā ik dienas saskaras ar iebiedēšanu, represijām un aizskaršanu; tā kā arodbiedrību pārstāvju stigmatizācija un nomelnošanas kampaņas pret tiem Somālijā ir plaši izplatītas; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiesības uz brīvu biedrošanos un apvienošanos arodbiedrībās ir būtiskas jebkuras funkcionējošas demokrātijas attīstībai; tā kā Somālijas Federālā valdība faktiski neļauj veidot un saglabāt neatkarīgas arodbiedrības; tā kā arodbiedrības un darba ņēmēju tiesību aktīvisti Somālijā ik dienas saskaras ar iebiedēšanu, represijām un aizskaršanu; tā kā arodbiedrību pārstāvju stigmatizācija un nomelnošanas kampaņas pret tiem Somālijā ir plaši izplatītas;

| J. | tā kā Starptautiskā Darba organizācija (SDO) ir pieņēmusi sūdzību pret Somālijas valdību par biedrošanās brīvības pārkāpumu; tā kā SDO pieprasīja valdībai bez kavēšanās atzīt Omar Faruk Osman par Somālijas žurnālistu nacionālās savienības (NUSOJ) un Somālijas arodbiedrību federācijas (FESTU) vadītāju; |
| --- | --- |

J.

tā kā Starptautiskā Darba organizācija (SDO) ir pieņēmusi sūdzību pret Somālijas valdību par biedrošanās brīvības pārkāpumu; tā kā SDO pieprasīja valdībai bez kavēšanās atzīt Omar Faruk Osman par Somālijas žurnālistu nacionālās savienības (NUSOJ) un Somālijas arodbiedrību federācijas (FESTU) vadītāju;

| K. | tā kā ANO cilvēktiesību eksperti publiski paziņoja, ka Somālija nepilda savus starptautiskos pienākumus cilvēktiesību jomā un arodbiedrību stāvoklis turpina pasliktināties, neraugoties uz Starptautiskās darba organizācijas pārvaldības struktūras konkrētajiem ieteikumiem, mudinot Somālijas valdību atturēties no jebkādas turpmākas iejaukšanās Somālijā reģistrēto arodbiedrību darbā, īpaši ar to domājot NUSOJ un FESTU; |
| --- | --- |

K.

tā kā ANO cilvēktiesību eksperti publiski paziņoja, ka Somālija nepilda savus starptautiskos pienākumus cilvēktiesību jomā un arodbiedrību stāvoklis turpina pasliktināties, neraugoties uz Starptautiskās darba organizācijas pārvaldības struktūras konkrētajiem ieteikumiem, mudinot Somālijas valdību atturēties no jebkādas turpmākas iejaukšanās Somālijā reģistrēto arodbiedrību darbā, īpaši ar to domājot NUSOJ un FESTU;

| L. | tā kā cilvēktiesību pārkāpumi Somālijā ir plaši izplatīti; tā kā par to atbildīgie galvenokārt ir nevalstiski dalībnieki — Al-Shabaab kaujinieki un klanu paramilitārie grupējumi —, taču arī valsti pārstāvoši dalībnieki; tā kā ir notikušas nāvessoda izpildes bez tiesas sprieduma, seksuāla vardarbība un ar dzimumu saistīta vardarbība, patvaļīgas apcietināšanas, aizturēšanas un nolaupīšanas; tā kā saskaņā ar ANO Cilvēktiesību biroja informāciju Somālijas Valsts izlūkošanas un drošības aģentūra (NISA) regulāri pārkāpj starptautiskās cilvēktiesības; tā kā tā bieži darbojas ārpustiesas kārtībā un tās pilnvaras ir pārāk plašas; |
| --- | --- |

L.

tā kā cilvēktiesību pārkāpumi Somālijā ir plaši izplatīti; tā kā par to atbildīgie galvenokārt ir nevalstiski dalībnieki — Al-Shabaab kaujinieki un klanu paramilitārie grupējumi —, taču arī valsti pārstāvoši dalībnieki; tā kā ir notikušas nāvessoda izpildes bez tiesas sprieduma, seksuāla vardarbība un ar dzimumu saistīta vardarbība, patvaļīgas apcietināšanas, aizturēšanas un nolaupīšanas; tā kā saskaņā ar ANO Cilvēktiesību biroja informāciju Somālijas Valsts izlūkošanas un drošības aģentūra (NISA) regulāri pārkāpj starptautiskās cilvēktiesības; tā kā tā bieži darbojas ārpustiesas kārtībā un tās pilnvaras ir pārāk plašas;

| M. | tā kā politiskā situācija tomēr ir nestabila un pārvaldība joprojām ir vāja, tādējādi kavējot tieslietu un drošības sektora reformas progresu; tā kā saskaņā ar Transparency International Somālija ir viskorumpētākā valsts pasaulē; |
| --- | --- |

M.

tā kā politiskā situācija tomēr ir nestabila un pārvaldība joprojām ir vāja, tādējādi kavējot tieslietu un drošības sektora reformas progresu; tā kā saskaņā ar Transparency International Somālija ir viskorumpētākā valsts pasaulē;

| N. | tā kā militārās tiesas turpina izskatīt plašu lietu loku, tostarp par nodarījumiem, kas saistīti ar terorismu, procesos, kas ir tālu no starptautiskajiem tiesību uz taisnīgu tiesu standartiem; tā kā līdz 2017. gada trešajam ceturksnim vismaz 23 personām ir izpildīts nāvessods pēc militārās tiesas notiesājošiem spriedumiem, no kuriem lielākā daļa ir saistīti ar apsūdzībām terorismā; tā kā 2017. gada 13. februārī 7 apsūdzētajiem, tostarp vienam bērnam, Puntlendā tika piespriests nāvessods par slepkavību, lielākoties balstoties uz atzīšanos, ko Puntlendas izlūkdienesti panāca piespiešanas rezultātā; tā paša gadā aprīlī nāvessods tika izpildīts pieciem cilvēkiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā militārās tiesas turpina izskatīt plašu lietu loku, tostarp par nodarījumiem, kas saistīti ar terorismu, procesos, kas ir tālu no starptautiskajiem tiesību uz taisnīgu tiesu standartiem; tā kā līdz 2017. gada trešajam ceturksnim vismaz 23 personām ir izpildīts nāvessods pēc militārās tiesas notiesājošiem spriedumiem, no kuriem lielākā daļa ir saistīti ar apsūdzībām terorismā; tā kā 2017. gada 13. februārī 7 apsūdzētajiem, tostarp vienam bērnam, Puntlendā tika piespriests nāvessods par slepkavību, lielākoties balstoties uz atzīšanos, ko Puntlendas izlūkdienesti panāca piespiešanas rezultātā; tā paša gadā aprīlī nāvessods tika izpildīts pieciem cilvēkiem;

| O. | tā kā ārvalstu intereses vēl vairāk sarežģī politisko vidi; tā kā attiecībā uz plašāko konfrontāciju starp Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE) un Saūda Arābiju, no vienas puses, un Kataru, no otras puses, Somālijas Federālā valdība centās saglabāt neitralitāti; tā kā atriebjoties Saūda Arābija un AAE ir pārtraukuši regulāros budžeta atbalsta maksājumus Somālijai, kas vēl vairāk vājina valdības spēju samaksāt drošības spēkiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā ārvalstu intereses vēl vairāk sarežģī politisko vidi; tā kā attiecībā uz plašāko konfrontāciju starp Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE) un Saūda Arābiju, no vienas puses, un Kataru, no otras puses, Somālijas Federālā valdība centās saglabāt neitralitāti; tā kā atriebjoties Saūda Arābija un AAE ir pārtraukuši regulāros budžeta atbalsta maksājumus Somālijai, kas vēl vairāk vājina valdības spēju samaksāt drošības spēkiem;

| P. | tā kā bērni ir vieni no lielākajiem konflikta upuriem Somālijā; tā kā ir bijuši daudzi gadījumi, kad teroristu grupējumi veic bērnu nolaupīšanu un vervēšanu; tā kā Somālijas drošības spēki ar viņiem apietas kā ar ienaidniekiem un ir bijušas biežas slepkavības, sakropļošanas, apcietināšanas un aizturēšanas; |
| --- | --- |

P.

tā kā bērni ir vieni no lielākajiem konflikta upuriem Somālijā; tā kā ir bijuši daudzi gadījumi, kad teroristu grupējumi veic bērnu nolaupīšanu un vervēšanu; tā kā Somālijas drošības spēki ar viņiem apietas kā ar ienaidniekiem un ir bijušas biežas slepkavības, sakropļošanas, apcietināšanas un aizturēšanas;

| Q. | tā kā Human Rights Watch2018. gada 21. februāra ziņojumā norādīja uz pārkāpumiem un aizskaršanu — tostarp piekaušanu, spīdzināšanu, ieslodzīšanu un seksuālu vardarbību —, ko kopš 2015. gada ir pārcietuši simtiem bērnu, kuri ir turēti valdības ieslodzījuma vietās par darbībām, kas saistītas ar terorismu; tā kā Puntlendā bērniem ir piespriests nāvessods par teroristiskiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Human Rights Watch2018. gada 21. februāra ziņojumā norādīja uz pārkāpumiem un aizskaršanu — tostarp piekaušanu, spīdzināšanu, ieslodzīšanu un seksuālu vardarbību —, ko kopš 2015. gada ir pārcietuši simtiem bērnu, kuri ir turēti valdības ieslodzījuma vietās par darbībām, kas saistītas ar terorismu; tā kā Puntlendā bērniem ir piespriests nāvessods par teroristiskiem nodarījumiem;

| R. | tā kā pēc vairāku gadu sausuma perioda neseno rekordlielo lietusgāžu radītie plūdi lika pārvietot 230 000 cilvēku, no kuriem, kā tiek lēsts, vairāk nekā puse bija bērni; tā kā tie ir jāpieskaita apmēram 2,6 miljoniem cilvēku visā valstī, kuri jau ir cietuši no sausuma un konfliktiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēc vairāku gadu sausuma perioda neseno rekordlielo lietusgāžu radītie plūdi lika pārvietot 230 000 cilvēku, no kuriem, kā tiek lēsts, vairāk nekā puse bija bērni; tā kā tie ir jāpieskaita apmēram 2,6 miljoniem cilvēku visā valstī, kuri jau ir cietuši no sausuma un konfliktiem;

| S. | tā kā par reģistrēto cietušo civiliedzīvotāju ievērojamo skaitu ir atbildīgi klanu paramilitārie grupējumi; tā kā klanu konfliktu galvenais izraisītājs ir strīdi par zemi un resursiem, ko vēl vairāk sarežģī nebeidzams atriebību cikls; tā kā šādus konfliktus saasināja resursu trūkums un sausums; tā kā šos konfliktus izmanto pret valdību vērsti elementi, lai turpinātu destabilizēt teritoriju; |
| --- | --- |

S.

tā kā par reģistrēto cietušo civiliedzīvotāju ievērojamo skaitu ir atbildīgi klanu paramilitārie grupējumi; tā kā klanu konfliktu galvenais izraisītājs ir strīdi par zemi un resursiem, ko vēl vairāk sarežģī nebeidzams atriebību cikls; tā kā šādus konfliktus saasināja resursu trūkums un sausums; tā kā šos konfliktus izmanto pret valdību vērsti elementi, lai turpinātu destabilizēt teritoriju;

| T. | tā kā pārtikas trūkums joprojām ir nopietna Somālijas valsts un iedzīvotāju problēma; tā kā saskaņā ar Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorātu aptuveni puse no Somālijas 12 miljoniem iedzīvotāju saskaras ar pārtikas trūkumu un tiem ir vajadzīga humānā palīdzība; tā kā aptuveni 1,2 miljoni bērnu akūti trūkst pārtikas un 232 000 no viņiem cieš no dzīvībai bīstamas nopietnas akūtas pārtikas nepietiekamības; tā kā daudzas valsts daļas nav pilnībā atguvušās no 2011. un 2012. gada bada; tā kā sausuma periodi saasina pārtikas trūkuma problēmas Somālijā; |
| --- | --- |

T.

tā kā pārtikas trūkums joprojām ir nopietna Somālijas valsts un iedzīvotāju problēma; tā kā saskaņā ar Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorātu aptuveni puse no Somālijas 12 miljoniem iedzīvotāju saskaras ar pārtikas trūkumu un tiem ir vajadzīga humānā palīdzība; tā kā aptuveni 1,2 miljoni bērnu akūti trūkst pārtikas un 232 000 no viņiem cieš no dzīvībai bīstamas nopietnas akūtas pārtikas nepietiekamības; tā kā daudzas valsts daļas nav pilnībā atguvušās no 2011. un 2012. gada bada; tā kā sausuma periodi saasina pārtikas trūkuma problēmas Somālijā;

| U. | tā kā Kenijā ir vairākas Somālijas bēgļu nometnes, tostarp Dadābas nometne, kurā vien ir ap 350 000 bēgļu; tā kā, ņemot vērā starptautiskās sabiedrības nespēju nodrošināt pienācīgu atbalstu, Kenijas iestādes plāno samazināt šīs nometnes, liekot cilvēkiem atgriezties Somālijā; |
| --- | --- |

U.

tā kā Kenijā ir vairākas Somālijas bēgļu nometnes, tostarp Dadābas nometne, kurā vien ir ap 350 000 bēgļu; tā kā, ņemot vērā starptautiskās sabiedrības nespēju nodrošināt pienācīgu atbalstu, Kenijas iestādes plāno samazināt šīs nometnes, liekot cilvēkiem atgriezties Somālijā;

| V. | tā kā starptautiskie humānās palīdzības dalībnieki ir ļoti svarīgi, lai novērstu pārtikas trūkumu un sniegtu humāno palīdzību; tā kā tie ir devuši lielu ieguldījumu, lai novērstu humāno katastrofu Somālijā; tā kā ir bijuši mēģinājumi novirzīt humāno palīdzību uz kara finansēšanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā starptautiskie humānās palīdzības dalībnieki ir ļoti svarīgi, lai novērstu pārtikas trūkumu un sniegtu humāno palīdzību; tā kā tie ir devuši lielu ieguldījumu, lai novērstu humāno katastrofu Somālijā; tā kā ir bijuši mēģinājumi novirzīt humāno palīdzību uz kara finansēšanu;

| W. | tā kā ES kopš 2016. gada ir pakāpeniski palielinājusi ikgadējo humāno atbalstu Somālijai, jo īpaši reaģējot uz smago sausumu valstī, piešķirot EUR 120 miljonus humānās palīdzības partneriem 2017. gadā; tā kā starptautiskais humānās palīdzības reaģēšanas plāns ir finansēts tikai 24 % apjomā; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES kopš 2016. gada ir pakāpeniski palielinājusi ikgadējo humāno atbalstu Somālijai, jo īpaši reaģējot uz smago sausumu valstī, piešķirot EUR 120 miljonus humānās palīdzības partneriem 2017. gadā; tā kā starptautiskais humānās palīdzības reaģēšanas plāns ir finansēts tikai 24 % apjomā;

| X. | tā kā ES ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) starpniecību 2014.-2020. gada laikposmam ir piešķīrusi EUR 486 miljonus, pievēršoties valsts un miera veidošanai, uzturdrošībai, izturētspējai un izglītībai; tā kā ES sniedz arī atbalstu Āfrikas Savienības misijai Somālijā ar Āfrikas Miera fondu; tā kā Āfrikas Savienības misija Somālijā — 22 000 vīru lielie Āfrikas Savienības miera uzturēšanas spēki — ir panākusi zināmu stabilitāti atsevišķās Somālijas daļās; tā kā noteiktas valsts daļas joprojām atrodas radikālās Al-Shabaab islāmistu kustības kontrolē vai tās apdraudējumā, vai arī tās kontrolē atsevišķas iestādes, kā tas ir Somālilendā un Puntlendā, |
| --- | --- |

X.

tā kā ES ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) starpniecību 2014.-2020. gada laikposmam ir piešķīrusi EUR 486 miljonus, pievēršoties valsts un miera veidošanai, uzturdrošībai, izturētspējai un izglītībai; tā kā ES sniedz arī atbalstu Āfrikas Savienības misijai Somālijā ar Āfrikas Miera fondu; tā kā Āfrikas Savienības misija Somālijā — 22 000 vīru lielie Āfrikas Savienības miera uzturēšanas spēki — ir panākusi zināmu stabilitāti atsevišķās Somālijas daļās; tā kā noteiktas valsts daļas joprojām atrodas radikālās Al-Shabaab islāmistu kustības kontrolē vai tās apdraudējumā, vai arī tās kontrolē atsevišķas iestādes, kā tas ir Somālilendā un Puntlendā,

| 1. | nosoda visus teroristu uzbrukumus Somālijas iedzīvotājiem, kurus ir pastrādājuši gan Al-Shabaab kustības pārstāvji, gan citi ekstrēmistiski noskaņoti teroristu grupējumi; apstiprina, ka nepastāv leģitīms iemesls, lai iesaistītos teroristu darbībās; aicina saskaņā ar starptautiskajām tiesībām cilvēktiesību jomā saukt pie atbildības tos, kuri ir atbildīgi par teroristu uzbrukumiem un cilvēktiesību pārkāpumiem; pauž visdziļāko līdzjūtību cietušajiem teroristu uzbrukumos Somālijā un viņu ģimenēm un pauž dziļu nožēlu par zaudētajām dzīvībām; atgādina Somālijas iestādēm, ka to pienākums ir garantēt cilvēktiesību ievērošanu un jebkuros apstākļos aizsargāt civiliedzīvotājus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka tādu terorisma galveno iemeslu novēršana kā nedrošība, nabadzība, cilvēktiesību pārkāpumi, vides degradācija, nesodāmība, tiesiskuma trūkums un apspiešana ievērojami veicinātu teroristu organizāciju un darbību izskaušanu Somālijā; apliecina, ka nepietiekama attīstība un nedrošība rada apburto loku; tādēļ aicina starptautiskos dalībniekus, tostarp ES attīstības programmas, iesaistīties drošības sektora reformās un spēju veidošanas iniciatīvās, lai nodrošinātu saskaņotību starp to attīstību un drošības politiku Somālijā; aicina ES turpināt atbalstīt miera un izlīguma procesu Somālijā, izmantojot savstarpējās atbildības satvaru un drošības paktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Somālijas federālo valdību turpināt miera un valsts veidošanas centienus, lai izveidotu spēcīgas iestādes, kuras reglamentē tiesiskums un kas spēj sniegt sabiedriskos pamatpakalpojumus, un lai panāktu drošību, vārda brīvību un biedrošanās brīvību; atzinīgi vērtē to, ka Al-Shabaab nespēja traucēt 2016.-2017. gada vēlēšanu procesu; aicina Somālijas federālo valdību nodrošināt, lai vēlēšanu sistēma, kas balstīta uz nesvērtām vispārējām vēlēšanām, būtu ieviesta pirms vēlēšanām 2020.-2021. gadā; atgādina, ka ilgstošu stabilitāti un mieru var panākt tikai ar sociālo iekļaušanu, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību, pamatojoties uz demokrātijas un tiesiskuma principiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Somālijas federālo valdību pastiprināt centienus, lai nostiprinātu tiesiskumu visā valstī; uzskata, ka nesodāmība ir galvenais iemesls vardarbības apburtajam lokam un aizvien sliktākajai cilvēktiesību situācijai; prasa, lai Somālijas iestādes nodod turpmākās civillietas, kuras ir militārās tiesas jurisdikcijā, civiltiesu kriminālprocesam; aicina Somālijas prezidentu nekavējoties atcelt vēl neizpildītos nāvessodus, kas ir pirmais solis, lai noteiktu moratoriju attiecībā uz visiem nāvessodiem; uzskata, ka tikai ar tiesiskumu var izskaust nesodāmību; aicina valdību un starptautiskos dalībniekus turpināt darbu, lai izveidotu neatkarīgu tiesu varu, neatkarīgu un ticamu izmeklēšanu attiecībā uz noziegumiem, kas pastrādāti pret Somālijas žurnālistiem, izskaustu korupciju un izveidotu atbildīgas iestādes, jo īpaši drošības jomā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka pagājušajā gadā valdība sadarbībā ar ANO un ES izstrādāja valsts mēroga tiesiskās apmācības mācību programmu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par valsts un nevalstisko dalībnieku pārkāpumiem saistībā ar vārda brīvību Somālijā; pauž bažas par pašreizējās administrācijas un dažu reģionālo valsts pārvaldes iestāžu autokrātisko pieeju, kā rezultātā tiek apcietināti politiskie oponenti un miermīlīgi kritiķi; par absolūti nepieņemamu uzskata žurnālistu un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu iebiedēšanu, aizskaršanu, aizturēšanu vai nogalināšanu; prasa Somālijas iestādēm izbeigt izmantot Somālijas Valsts izlūkošanas un drošības aģentūru (NISA), lai iebiedētu neatkarīgus žurnālistus un politiskos opozicionārus; aicina valdību un ES kā daļu no tās tiesiskuma darbībām Somālijā nodrošināt, ka NISA darbība tiek regulēta ar efektīviem uzraudzības mehānismiem; apgalvo, ka vārda un domas brīvība ir obligāta, lai attīstītu spēcīgu un demokrātisku sabiedrību; aicina Somālijas federālo valdību nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas tiesības uz vārda brīvību; aicina Somālijas valdību pārskatīt kriminālkodeksu, jauno plašsaziņas līdzekļu likumu un citus normatīvos aktus, lai panāktu to atbilstību Somālijas starptautiskajām saistībām attiecībā uz tiesībām uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par konkrētām ārvalstu interesēm, kuras vēl vairāk sarežģī politisko vidi; attiecībā uz plašāku konfrontāciju starp AAE un Saūda Arābiju, no vienas puses, un Kataru, no otras puses, norāda, ka Somālijas federālajai valdībai, mēģinot saglabāt neitrālu nostāju, ir tikuši liegti regulāri Saūda Arābijas un AAE budžeta atbalsta maksājumi, kas vēl vairāk vājina valdības spēju samaksāt drošības spēkiem; mudina AAE nekavējoties pārtraukt visas destabilizācijas darbības Somālijā un ievērot Somālijas suverenitāti un teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stingri nosoda smagos biedrošanās brīvības un vārda brīvības pārkāpumus, kas vērsti pret Somālijas brīvajām un neatkarīgām arodbiedrībām, un jo īpaši ilgstošās represijas pret NUSOJ un FESTU, un pieprasa izbeigt izmeklēšanu un slēgt lietu, ko Ģenerālprokuratūra ir uzsākusi pret NUSOJ ģenerālsekretāru Omar Farhok Osman, kurš bez Informācijas ministrijas apstiprinājuma organizēja Pasaules preses brīvības dienai veltītas svinības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nosoda Somālijas valsts represijas pret arodbiedrību locekļiem; aicina Somālijas iestādes pārtraukt visu veidu represijas pret arodbiedrību locekļiem; mudina valdību ļaut veidot neatkarīgas arodbiedrības; stingri uzskata, ka arodbiedrības ir neaizstājamas, lai garantētu darba ņēmēju tiesības Somālijā; apstiprina, ka neatkarīgas arodbiedrības varētu būtiski veicināt drošības situācijas uzlabošanos Somālijā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Somālijas federālo valdību ievērot un nodrošināt starptautisko tiesiskumu un pilnībā pieņemt un īstenot SDO lēmumus par 3113. lietu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē UNSOM darbu visos aspektos un īpaši tās cilvēktiesību uzraudzību Somālijā, kā arī ANO Drošības padomes lēmumu pagarināt tās pilnvaras līdz 2019. gada 31. martam; atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības centienus panākt Somālijā zināmu stabilitāti un organizēt pārejas politisko procesu; prasa uzlabot ES īstenoto uzraudzību un spēju veidošanu, lai nodrošinātu saukšanu pie atbildības par Āfrikas Savienības miera uzturēšanas spēku veiktajiem pārkāpumiem, jo īpaši ņemot vērā to, ka ES nodrošina lielāko daļu tā finansējuma; aicina Āfrikas Savienības miera uzturēšanas spēkus pilnībā īstenot to pilnvaras aizsargāt civiliedzīvotājus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par bērnu kareivju vervēšanu Somālijā, kas ir šaušalīgs kara noziegums; uzskata, ka bērni ir viena no visneaizsargātākajām konflikta grupām; aicina visus bruņotos grupējumus nekavējoties izbeigt šo praksi un atlaist visus šobrīd savervētos bērnus; aicina valsti uzskatīt viņus par terorisma un kara upuriem, nevis vainīgajiem, un aicina ES palīdzēt Somālijas valdībai šo bērnu rehabilitācijas un reintegrācijas pasākumos; mudina Somālijas iestādes izbeigt to bērnu patvaļīgu aizturēšanu, par kuriem ir aizdomas, ka viņi ir nelikumīgi saistīti ar Al-Shabaab; mudina Somālijas dalībniekus ievērot ANO Konvencijas par bērna tiesībām fakultatīvā protokola par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos mērķus un mudina Somālijas federālo valdību nekavējoties to ratificēt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž atzinību par komisāru atlasi jaunizveidotajai neatkarīgai Somālijas Valsts cilvēktiesību komisijai un aicina Somālijas valdību bez turpmākas kavēšanās iecelt šo komisiju; pauž dziļu satraukumu par ziņojumiem attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veic Somālijas drošības spēki, tostarp slepkavībām, patvaļīgiem arestiem un aizturēšanu, spīdzināšanu, izvarošanu un nolaupīšanu; aicina iestādes nodrošināt, ka visi pārkāpumi tiek pilnībā izmeklēti un vainīgie tiek saukti pie atbildības; aicina valdību un ES uzlabot Somālijas Kriminālizmeklēšanas departamenta (CID) tehniskās specializētās zināšanas, lai tas veiktu rūpīgas un efektīvas izmeklēšanas, ar kurām tiek ievērotas tiesības; aicina vietējos un ārzemju spēkus, kuri iesaistās cīņā pret Al-Shabaab, rīkoties saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; aicina Somālijas valdību ievērot saistības, lai izbeigtu valsts iekšienē pārvietoto personu piespiedu izraidīšanu, tostarp valsts galvaspilsētā Mogadišā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž atzinību Somālijas valdībai par to, ka uzsākts Somālijas pagaidu konstitūcijas pārskatīšanas process, pēc trīs dienas ilgušā Konstitucionālā konventa, kurš notika 2018. gada maijā, kā rezultātā tiks izveidota pastāvīga Somālijas konstitūcija; mudina Somālijas valdību pabeigt Somālijas valsts rīcības plānu vardarbīga ekstrēmisma novēršanai un apkarošanai kā daļu no valsts visaptverošās pieejas drošībai (CAS), ko atbalsta Āfrikas Savienības misija Somālijā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kā šausminošu kara noziegumu nosoda ar dzimumu saistītu un seksuālu vardarbību pret sievietēm, vīriešiem, zēniem un meitenēm, kas īpaši skar sievietes un meitenes; aicina valsti pastiprināt centienus, lai aizsargātu neaizsargātās sabiedrības grupas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka pagājušajā gadā valdība sadarbībā ar ANO un ES izstrādāja valsts mēroga tiesiskās apmācības mācību programmu; atkārto, ka tajā ir pievērsta īpaša uzmanība sieviešu tiesībām; aicina attiecīgās iestādes veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; nosoda homoseksualitātes pasludināšanu par nelegālu Somālijā un kriminālatbildības noteikšanu LGBTI pārstāvjiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu par smago humanitāro situāciju, kas apdraud miljoniem Somālijas iedzīvotāju dzīvības; atgādina, ka bojāgājušo skaitu 2011. gada bada laikā vēl vairāk palielināja nestabilitāte un Al-Shabaab ekstrēmistiski noskaņoto kaujinieku darbības, kas apgrūtināja pārtikas atbalsta piegādi Somālijas dienvidu un centrālajā daļā, kuras tolaik bija viņu kontrolē; aicina ES un tās dalībvalstis un starptautisko sabiedrību pastiprināt palīdzības sniegšanu Somālijas iedzīvotājiem, lai uzlabotu visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu dzīves apstākļus un novērstu pārvietošanas, nepietiekamas uzturdrošības, epidēmiju un dabas katastrofu sekas; nosoda visus uzbrukumus humānās palīdzības sniedzējiem un miera uzturētājiem Somālijā; aicina saskaņot ES atbalstu ar starptautiski pieņemtiem attīstības efektivitātes principiem, lai sasniegtu nesen apstiprinātos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM); |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Somālijas prezidentam, premjerministram un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomei, ANO Cilvēktiesību padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV C 204, 13.6.2018., 127. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0229.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/119

---

P8_TA(2018)0305

Burundi

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par Burundi (2018/2785(RSP))

(2020/C 118/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Burundi, jo īpaši tās, kas pieņemtas 2015. gada 9. jūlijā (1), 2015. gada 17. decembrī (2), 2017. gada 19. janvārī (3) un 2017. gada 6. jūlijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Burundi, jo īpaši tās, kas pieņemtas 2015. gada 9. jūlijā (1), 2015. gada 17. decembrī (2), 2017. gada 19. janvārī (3) un 2017. gada 6. jūlijā (4),

| — | ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu, jo īpaši tā 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu, jo īpaši tā 96. pantu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 12. novembra rezolūciju Nr. 2248 (2015) un 2016. gada 29. jūlija rezolūciju Nr. 2303 (2016) par stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 12. novembra rezolūciju Nr. 2248 (2015) un 2016. gada 29. jūlija rezolūciju Nr. 2303 (2016) par stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā ANO Izmeklēšanas komisijas Burundi jautājumā (UNCI) mutiski sniegto informāciju ANO Cilvēktiesību padomes 2018. gada 27. jūnija sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Izmeklēšanas komisijas Burundi jautājumā (UNCI) mutiski sniegto informāciju ANO Cilvēktiesību padomes 2018. gada 27. jūnija sanāksmē,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra pirmo ziņojumu par stāvokli Burundi, kas publicēts 2017. gada 23. februārī, un ANO Drošības padomes priekšsēdētāja paziņojumu par politisko situāciju un notiekošo vardarbību Burundi, stingri mudinot valdību un visas puses nekavējoties pārtraukt un nepieļaut šādu vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra pirmo ziņojumu par stāvokli Burundi, kas publicēts 2017. gada 23. februārī, un ANO Drošības padomes priekšsēdētāja paziņojumu par politisko situāciju un notiekošo vardarbību Burundi, stingri mudinot valdību un visas puses nekavējoties pārtraukt un nepieļaut šādu vardarbību,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2017. gada 13. marta paziņojumu presei par situāciju Burundi un ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2018. gada 5. aprīļa paziņojumu, kurā nosodīti visi vardarbības un cilvēktiesību pārkāpumu gadījumi Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2017. gada 13. marta paziņojumu presei par situāciju Burundi un ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2018. gada 5. aprīļa paziņojumu, kurā nosodīti visi vardarbības un cilvēktiesību pārkāpumu gadījumi Burundi,

| — | ņemot vērā 2016. gada 20. septembrī publicēto ANO neatkarīgās izmeklēšanas par Burundi (EINUB) ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 20. septembrī publicēto ANO neatkarīgās izmeklēšanas par Burundi (EINUB) ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada 30. septembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada 30. septembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā 2000. gada 28. augusta Arušas Miera un samierināšanās nolīgumu attiecībā uz Burundi (Arušas nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 28. augusta Arušas Miera un samierināšanās nolīgumu attiecībā uz Burundi (Arušas nolīgums),

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2015. gada 13. jūnija augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju par Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2015. gada 13. jūnija augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju par Burundi,

| — | ņemot vērā Lēmumu par Miera un drošības padomes pasākumiem un mieru un drošību Āfrikā (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)), kas pieņemts Āfrikas Savienības valstu un valdību vadītāju asamblejas 26. kārtējā sesijā, kura 2016. gada 30. un 31. janvārī notika Adisabebā (Etiopijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lēmumu par Miera un drošības padomes pasākumiem un mieru un drošību Āfrikā (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)), kas pieņemts Āfrikas Savienības valstu un valdību vadītāju asamblejas 26. kārtējā sesijā, kura 2016. gada 30. un 31. janvārī notika Adisabebā (Etiopijā),

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas lēmumus un deklarācijas (Assembly/AU/Dec.605-620 (XXVII)), ko pieņēma Āfrikas Savienības valstu un valdību vadītāju asamblejas 27. kārtējā sesijā, kura 2016. gada 17. un 18. jūlijā notika Kigali (Ruandā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības asamblejas lēmumus un deklarācijas (Assembly/AU/Dec.605-620 (XXVII)), ko pieņēma Āfrikas Savienības valstu un valdību vadītāju asamblejas 27. kārtējā sesijā, kura 2016. gada 17. un 18. jūlijā notika Kigali (Ruandā),

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2016. gada 4. novembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Burundi Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2016. gada 4. novembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Burundi Republikā,

| — | ņemot vērā Austrumāfrikas valstu kopienas 2015. gada 31. maija augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju par Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumāfrikas valstu kopienas 2015. gada 31. maija augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju par Burundi,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 14. marta Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (5), 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 14. marta Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (5), 96. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 1. oktobra Regulu (ES) 2015/1755 (6), kā arī Padomes 2015. gada 1. oktobra Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 (7) un 2016. gada 29. septembra Lēmumu (KĀDP) 2016/1745 (8) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 1. oktobra Regulu (ES) 2015/1755 (6), kā arī Padomes 2015. gada 1. oktobra Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 (7) un 2016. gada 29. septembra Lēmumu (KĀDP) 2016/1745 (8) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 16. marta, 18. maija, 22. jūnija un 16. novembra, kā arī 2016. gada 15. februāra secinājumus par Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 16. marta, 18. maija, 22. jūnija un 16. novembra, kā arī 2016. gada 15. februāra secinājumus par Burundi,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini2015. gada 28. maija, 2015. gada 19. decembra, 2016. gada 21. oktobra un 2017. gada 27. oktobra paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini2015. gada 28. maija, 2015. gada 19. decembra, 2016. gada 21. oktobra un 2017. gada 27. oktobra paziņojumus,

| — | ņemot vērā PV / AP preses sekretāra 2018. gada 8. jūnija paziņojumu par stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV / AP preses sekretāra 2018. gada 8. jūnija paziņojumu par stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā PV/AP 2018. gada 8. maija deklarāciju ES vārdā par stāvokli Burundi pirms konstitucionālā referenduma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2018. gada 8. maija deklarāciju ES vārdā par stāvokli Burundi pirms konstitucionālā referenduma,

| — | ņemot vērā AP/PV runaspersonas 2017. gada 6. janvāra paziņojumu par Ligue Iteka aizliegšanu Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AP/PV runaspersonas 2017. gada 6. janvāra paziņojumu par Ligue Iteka aizliegšanu Burundi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Burundi politiska, cilvēktiesību un humanitāra krīze valda kopš 2015. gada aprīļa, kad prezidents Nkurunziza paziņoja, ka kandidēs uz diskutablo trešo pilnvaru termiņu, pēc kā vairākus mēnešus notika asiņaini nemieri, nogalinot 593 cilvēkus (Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) dati), un saskaņā ar UNHCR informāciju kopš minētā brīža valsti ir pametuši 413 000 cilvēku, bet 169 000 personas ir tikušas pārvietotas iekšzemē; tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) sniegto informāciju 3,6 miljoniem cilvēku valstī ir vajadzīga humānā palīdzība; |
| --- | --- |

A.

tā kā Burundi politiska, cilvēktiesību un humanitāra krīze valda kopš 2015. gada aprīļa, kad prezidents Nkurunziza paziņoja, ka kandidēs uz diskutablo trešo pilnvaru termiņu, pēc kā vairākus mēnešus notika asiņaini nemieri, nogalinot 593 cilvēkus (Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) dati), un saskaņā ar UNHCR informāciju kopš minētā brīža valsti ir pametuši 413 000 cilvēku, bet 169 000 personas ir tikušas pārvietotas iekšzemē; tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) sniegto informāciju 3,6 miljoniem cilvēku valstī ir vajadzīga humānā palīdzība;

| B. | tā kā konstitucionālās izmaiņas, par kurām tika balsots referendumā, paredz prezidenta pilnvaru paplašināšanu, prezidenta vietnieka pilnvaru samazināšanu, prezidenta ieceltu ministru prezidentu, vienkārša balsu vairākuma procedūru, lai pieņemtu vai grozītu tiesību aktus parlamentā, iespēju pārskatīt ar Arušas nolīgumu īstenotās kvotas un aizliegumu valdībā piedalīties partijām, kuras ieguvušas mazāk par 5 % balsu, un visas šīs izmaiņas apdraud Arušas nolīgumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā konstitucionālās izmaiņas, par kurām tika balsots referendumā, paredz prezidenta pilnvaru paplašināšanu, prezidenta vietnieka pilnvaru samazināšanu, prezidenta ieceltu ministru prezidentu, vienkārša balsu vairākuma procedūru, lai pieņemtu vai grozītu tiesību aktus parlamentā, iespēju pārskatīt ar Arušas nolīgumu īstenotās kvotas un aizliegumu valdībā piedalīties partijām, kuras ieguvušas mazāk par 5 % balsu, un visas šīs izmaiņas apdraud Arušas nolīgumu;

| C. | tā kā pirms konstitucionālā referenduma 2018. gada 17. maijā visā valstī palielinājās vardarbība pret politiskajiem oponentiem un viņu iebiedēšana papildus iepriekš minētās konstitucionālās pārskatīšanas oponentu piespiedu pazušanai un iebiedēšanai; tā kā konstitucionālais referendums arī paredz iespēju atcelt apspriestos Arušas nolīguma noteikumus, kas var mazināt iekļautību un turpmāk būtiski ietekmēt politisko stabilitāti Burundi; tā kā, neraugoties uz izmaiņām konstitūcijā, prezidents Nkurunziza paziņoja, ka nekandidēs 2020. gada vēlēšanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā pirms konstitucionālā referenduma 2018. gada 17. maijā visā valstī palielinājās vardarbība pret politiskajiem oponentiem un viņu iebiedēšana papildus iepriekš minētās konstitucionālās pārskatīšanas oponentu piespiedu pazušanai un iebiedēšanai; tā kā konstitucionālais referendums arī paredz iespēju atcelt apspriestos Arušas nolīguma noteikumus, kas var mazināt iekļautību un turpmāk būtiski ietekmēt politisko stabilitāti Burundi; tā kā, neraugoties uz izmaiņām konstitūcijā, prezidents Nkurunziza paziņoja, ka nekandidēs 2020. gada vēlēšanās;

| D. | tā kā saskaņā ar Amnesty International sniegto informāciju oficiālās kampaņas laikā tika bieži ziņots par to, ka kampaņas aktīvisti, kuri aicināja balsot “pret”, tikuši apcietināti, sisti un iebiedēti; tā kā referendumu pavadīja nemitīgas represijas, un tādēļ Burundi katoļu bīskapi darīja zināmu, ka daudzi iedzīvotāji dzīvo tādās bailēs, ka daudzi neuzdrošinās sacīt, ko domā, jo baidās no represālijām; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Amnesty International sniegto informāciju oficiālās kampaņas laikā tika bieži ziņots par to, ka kampaņas aktīvisti, kuri aicināja balsot “pret”, tikuši apcietināti, sisti un iebiedēti; tā kā referendumu pavadīja nemitīgas represijas, un tādēļ Burundi katoļu bīskapi darīja zināmu, ka daudzi iedzīvotāji dzīvo tādās bailēs, ka daudzi neuzdrošinās sacīt, ko domā, jo baidās no represālijām;

| E. | tā kā UNCI ir norādījusi, ka iedzīvotāji joprojām ir lielā mērā pakļauti politiskajai vardarbībai, patvaļīgai aizturēšanai, sodīšanai ar nāvi bez tiesas sprieduma, piekaušanai, naida runai un dažādiem citiem pārkāpumiem; tā kā valdošās politiskās partijas jaunatnes līga Imbonerakure turpina cilvēktiesību pārkāpumus un izmanto dažādas iebiedēšanas taktikas, piemēram, dažās provincēs izvietojot šķēršļus un kontrolpunktus, izspiežot naudu, aizskarot garāmgājējus un apcietinot iedzīvotājus, ja radušās aizdomas, ka viņi ir saistīti ar opozīciju, un daudzi no viņiem ir tikuši aizturēti, izvaroti, piekauti un spīdzināti, kā rezultātā daži no viņiem gājuši bojā; |
| --- | --- |

E.

tā kā UNCI ir norādījusi, ka iedzīvotāji joprojām ir lielā mērā pakļauti politiskajai vardarbībai, patvaļīgai aizturēšanai, sodīšanai ar nāvi bez tiesas sprieduma, piekaušanai, naida runai un dažādiem citiem pārkāpumiem; tā kā valdošās politiskās partijas jaunatnes līga Imbonerakure turpina cilvēktiesību pārkāpumus un izmanto dažādas iebiedēšanas taktikas, piemēram, dažās provincēs izvietojot šķēršļus un kontrolpunktus, izspiežot naudu, aizskarot garāmgājējus un apcietinot iedzīvotājus, ja radušās aizdomas, ka viņi ir saistīti ar opozīciju, un daudzi no viņiem ir tikuši aizturēti, izvaroti, piekauti un spīdzināti, kā rezultātā daži no viņiem gājuši bojā;

| F. | tā kā referenduma laikā 2018. gadā tiesību organizācijas ziņoja par pilsoniskās telpas sašaurināšanās un plašsaziņas līdzekļu telpas degradēšanās gadījumiem gan valsts, gan vietējā līmenī; tā kā kopš 2015. gada valdība arvien intensīvāk ir draudējusi vietējo NVO pārstāvjiem un cilvēktiesību aizstāvjiem un vērsusies pret viņiem un vienlaikus ir pastāvīgi pasliktinājies stāvoklis preses brīvības jomā un žurnālistu darba apstākļi; tā kā privātie plašsaziņas līdzekļi un žurnālisti jau ir dārgi samaksājuši cīņā ar valdību, cita starpā saskaroties ar apcietināšanu, sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanu, vai dažkārt valdība viņus nodēvējusi par noziedzniekiem vai pat teroristiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā referenduma laikā 2018. gadā tiesību organizācijas ziņoja par pilsoniskās telpas sašaurināšanās un plašsaziņas līdzekļu telpas degradēšanās gadījumiem gan valsts, gan vietējā līmenī; tā kā kopš 2015. gada valdība arvien intensīvāk ir draudējusi vietējo NVO pārstāvjiem un cilvēktiesību aizstāvjiem un vērsusies pret viņiem un vienlaikus ir pastāvīgi pasliktinājies stāvoklis preses brīvības jomā un žurnālistu darba apstākļi; tā kā privātie plašsaziņas līdzekļi un žurnālisti jau ir dārgi samaksājuši cīņā ar valdību, cita starpā saskaroties ar apcietināšanu, sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanu, vai dažkārt valdība viņus nodēvējusi par noziedzniekiem vai pat teroristiem;

| G. | tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā Burundi ieņem 159. vietu no 180 valstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā Burundi ieņem 159. vietu no 180 valstīm;

| H. | tā kā daudzi cilvēktiesību aktīvisti ir izcietuši ilgstošus cietumsodus, jo īpaši Germain Rukuki, kurš strādā Burundi Katoļu juristu asociācijā un tika notiesāts uz 32 gadiem, vai atrodas ieslodzījumā, gaidot tiesu, kā, piemēram, Nestor Nibitanga; tā kā ir apstiprināti ierobežojoši noteikumi, kas kontrolē vietējās un starptautiskās NVO; tā kā dažas organizācijas ir bijušas spiestas apturēt savu darbību, bet citas — pastāvīgi izbeigt to, piemēram, Ligue Iteka, FOCODE un ACAT; tā kā daudzi vadītāji un cilvēktiesību aizstāvji ir tikuši izsūtīti, savukārt tie, kuri vēl dzīvo valstī, ir pastāvīgi pakļauti spiedienam vai tiek apcietināti; tā kā Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore un Marius Nizigama ir notiesāti ar brīvības atņemšanu uz laiku no 10 līdz 32 gadiem, savukārt Nestor Nibitanga, iespējams, tiks piespriesti 20 gadi; tā kā žurnālists Jean Bigirimana ir pazudis jau gandrīz divus gadus un ir viens no daudzajiem krīzes piespiedu pazušanas upuriem; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzi cilvēktiesību aktīvisti ir izcietuši ilgstošus cietumsodus, jo īpaši Germain Rukuki, kurš strādā Burundi Katoļu juristu asociācijā un tika notiesāts uz 32 gadiem, vai atrodas ieslodzījumā, gaidot tiesu, kā, piemēram, Nestor Nibitanga; tā kā ir apstiprināti ierobežojoši noteikumi, kas kontrolē vietējās un starptautiskās NVO; tā kā dažas organizācijas ir bijušas spiestas apturēt savu darbību, bet citas — pastāvīgi izbeigt to, piemēram, Ligue Iteka, FOCODE un ACAT; tā kā daudzi vadītāji un cilvēktiesību aizstāvji ir tikuši izsūtīti, savukārt tie, kuri vēl dzīvo valstī, ir pastāvīgi pakļauti spiedienam vai tiek apcietināti; tā kā Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore un Marius Nizigama ir notiesāti ar brīvības atņemšanu uz laiku no 10 līdz 32 gadiem, savukārt Nestor Nibitanga, iespējams, tiks piespriesti 20 gadi; tā kā žurnālists Jean Bigirimana ir pazudis jau gandrīz divus gadus un ir viens no daudzajiem krīzes piespiedu pazušanas upuriem;

| I. | tā kā 2017. gada oktobrī Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) tiesneši atļāva ICC prokuroram uzsākt izmeklēšanu attiecībā uz tiesas piekritībā esošajiem noziegumiem, kas, iespējams, notikuši Burundi, vai kurus Burundi valstspiederīgie izdarījuši ārpus Burundi laikā no 2015. gada 26. aprīļa līdz 2017. gada 26. oktobrim; tā kā no 2017. gada 27. oktobra Burundi kļuva par pirmo valsti, kas izstājās no ICC pēc tam, kad tiesa 2016. gada aprīlī nolēma uzsākt iepriekšēju izmeklēšanu par vardarbību un cilvēktiesību pārkāpumiem un iespējamiem noziegumiem pret cilvēci Burundi, tomēr valdošais režīms valstī vienlaicīgi turpina nesodīti nogalināt; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2017. gada oktobrī Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) tiesneši atļāva ICC prokuroram uzsākt izmeklēšanu attiecībā uz tiesas piekritībā esošajiem noziegumiem, kas, iespējams, notikuši Burundi, vai kurus Burundi valstspiederīgie izdarījuši ārpus Burundi laikā no 2015. gada 26. aprīļa līdz 2017. gada 26. oktobrim; tā kā no 2017. gada 27. oktobra Burundi kļuva par pirmo valsti, kas izstājās no ICC pēc tam, kad tiesa 2016. gada aprīlī nolēma uzsākt iepriekšēju izmeklēšanu par vardarbību un cilvēktiesību pārkāpumiem un iespējamiem noziegumiem pret cilvēci Burundi, tomēr valdošais režīms valstī vienlaicīgi turpina nesodīti nogalināt;

| J. | tā kā, pateicoties Burundi karavīru klātbūtnei miera uzturēšanas misijās, prezidenta P. Nkurunziza režīms var noklusēt patiesību par iekšējām problēmām un likt domāt, ka Burundi ir stabilizējošs faktors citās krīžu pārņemtās valstīs, lai gan šobrīd pati Burundi piedzīvo līdz šim nepieredzētu krīzi, ko raksturo nopietni cilvēktiesību pārkāpumi; tā kā, šādi rīkojoties, Burundi iegūst milzīgus naudas līdzekļus, kas netiek pārdalīti iedzīvotāju interesēs; tā kā miermīlīgas, brīvas, demokrātiskas un neatkarīgas vēlēšanas nevar būt iespējamas, ja netiek izformēts grupējums Imbonerakure; |
| --- | --- |

J.

tā kā, pateicoties Burundi karavīru klātbūtnei miera uzturēšanas misijās, prezidenta P. Nkurunziza režīms var noklusēt patiesību par iekšējām problēmām un likt domāt, ka Burundi ir stabilizējošs faktors citās krīžu pārņemtās valstīs, lai gan šobrīd pati Burundi piedzīvo līdz šim nepieredzētu krīzi, ko raksturo nopietni cilvēktiesību pārkāpumi; tā kā, šādi rīkojoties, Burundi iegūst milzīgus naudas līdzekļus, kas netiek pārdalīti iedzīvotāju interesēs; tā kā miermīlīgas, brīvas, demokrātiskas un neatkarīgas vēlēšanas nevar būt iespējamas, ja netiek izformēts grupējums Imbonerakure;

| K. | tā kā Burundi ir valsts, kurā sociālekonomiskais stāvoklis turpina pasliktināties un kura ierindojas priekšpēdējā vietā pasaules IKP uz vienu iedzīvotāju ziņā; tā kā aptuveni 3,6 miljoni Burundi iedzīvotāju (30 % iedzīvotāju) ir nepieciešama palīdzība un 1,7 miljoni cieš no pārtikas trūkuma; tā kā šo nabadzības stāvokli pasliktina tas, ka 2020. gada vēlēšanu rīkošanai ir ieviestas “brīvprātīgas” iemaksas, kuras bieži vien piespiedu kārtā iekasē grupējums Imbonerakure un kuru apmērs ir aptuveni 10 % vai vairāk no valsts ierēdņa ikmēneša atalgojuma; |
| --- | --- |

K.

tā kā Burundi ir valsts, kurā sociālekonomiskais stāvoklis turpina pasliktināties un kura ierindojas priekšpēdējā vietā pasaules IKP uz vienu iedzīvotāju ziņā; tā kā aptuveni 3,6 miljoni Burundi iedzīvotāju (30 % iedzīvotāju) ir nepieciešama palīdzība un 1,7 miljoni cieš no pārtikas trūkuma; tā kā šo nabadzības stāvokli pasliktina tas, ka 2020. gada vēlēšanu rīkošanai ir ieviestas “brīvprātīgas” iemaksas, kuras bieži vien piespiedu kārtā iekasē grupējums Imbonerakure un kuru apmērs ir aptuveni 10 % vai vairāk no valsts ierēdņa ikmēneša atalgojuma;

| L. | tā kā Āfrikas Savienības 30. samitā un Austrumāfrikas valstu kopienas 19. samitā gan Āfrikas Savienības pārstāvji, gan Austrumāfrikas valstu kopienas pārstāvji pauda apņemšanos miermīlīgā veidā atrisināt politisko situāciju Burundi ar iekļaujoša dialoga palīdzību, pamatojoties uz 2000. gada 28. augusta Arušas nolīgumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Āfrikas Savienības 30. samitā un Austrumāfrikas valstu kopienas 19. samitā gan Āfrikas Savienības pārstāvji, gan Austrumāfrikas valstu kopienas pārstāvji pauda apņemšanos miermīlīgā veidā atrisināt politisko situāciju Burundi ar iekļaujoša dialoga palīdzību, pamatojoties uz 2000. gada 28. augusta Arušas nolīgumu;

| M. | tā kā, ņemot vērā situāciju valstī, vairāki divpusējie un daudzpusējie partneri ir atcēluši savu finansiālo un tehnisko palīdzību Burundi valdībai; tā kā ES ir atcēlusi tiešu finansiālu atbalstu Burundi administrācijai, tostarp budžeta atbalstu, bet turpina sniegt palīdzību iedzīvotājiem un humanitāro palīdzību; |
| --- | --- |

M.

tā kā, ņemot vērā situāciju valstī, vairāki divpusējie un daudzpusējie partneri ir atcēluši savu finansiālo un tehnisko palīdzību Burundi valdībai; tā kā ES ir atcēlusi tiešu finansiālu atbalstu Burundi administrācijai, tostarp budžeta atbalstu, bet turpina sniegt palīdzību iedzīvotājiem un humanitāro palīdzību;

| N. | tā kā ES un ASV ir pieņēmušas mērķtiecīgas un individuālas sankcijas pret Burundi; tā kā Padome 2017. gada 23. oktobrī atjaunoja ES ierobežojošos pasākumus pret Burundi un pagarināja tos līdz 2018. gada 31. oktobrim; tā kā šie pasākumi aptver ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu konkrētām personām, kuru darbības tika novērtētas kā tādas, kas kaitē demokrātijai vai traucē atrast politisku risinājumu krīzei Burundi; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES un ASV ir pieņēmušas mērķtiecīgas un individuālas sankcijas pret Burundi; tā kā Padome 2017. gada 23. oktobrī atjaunoja ES ierobežojošos pasākumus pret Burundi un pagarināja tos līdz 2018. gada 31. oktobrim; tā kā šie pasākumi aptver ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu konkrētām personām, kuru darbības tika novērtētas kā tādas, kas kaitē demokrātijai vai traucē atrast politisku risinājumu krīzei Burundi;

| O. | tā kā ANO Cilvēktiesību padome savā 38. sesijā, kas notika 2018. gada 28. jūnijā, pieņēma vispārējā periodiskā pārskata par Burundi rezultātus; tā kā Burundi piekrita 125 no 242 pārskata ieteikumiem, noraidot galvenokārt tos, kuros tika prasīti praktiski pasākumi stāvokļa uzlabošanai valstī cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā ANO Cilvēktiesību padome savā 38. sesijā, kas notika 2018. gada 28. jūnijā, pieņēma vispārējā periodiskā pārskata par Burundi rezultātus; tā kā Burundi piekrita 125 no 242 pārskata ieteikumiem, noraidot galvenokārt tos, kuros tika prasīti praktiski pasākumi stāvokļa uzlabošanai valstī cilvēktiesību jomā;

| P. | tā kā Konstitucionālā tiesa ir apstiprinājusi 2018. gada 17. maija referenduma rezultātus un noraidījusi opozīcijas iesniegto sūdzību par iespējamu iebiedēšanu un vardarbību, |
| --- | --- |

P.

tā kā Konstitucionālā tiesa ir apstiprinājusi 2018. gada 17. maija referenduma rezultātus un noraidījusi opozīcijas iesniegto sūdzību par iespējamu iebiedēšanu un vardarbību,

| 1. | pauž dziļas bažas par endēmisko nesodāmību un cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu, cilvēku nolaupīšanu un patvaļīgu aizturēšanu; atgādina Burundi, ka tās pienākums kā ANO Cilvēktiesību padomes loceklei ir atsākt sadarbību un pilnībā sadarboties ar UNCI Burundijas jautājumā un trīs ANO ekspertu grupu un piešķirt iespēju ANO īpašajam pārstāvim cilvēktiesību aizstāvju jautājumos iespēju iekļūt valstī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Burundi valdību pilnībā ievērot Arušas nolīgumu, kas ir galvenais instruments miera un stabilitātes nodrošināšanai valstī; aicina Burundi valdību ievērot starptautiskos juridiskos pienākumus attiecībā uz cilvēktiesībām un pilsoniskajām tiesībām un veicināt un aizsargāt vārda un pulcēšanās brīvību, kas ietverta Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram Burundi ir pievienojusies; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti nosoda žurnālistu, opozīcijas atbalstītāju un cilvēktiesību aizstāvju iebaidīšanu, aizskaršanu un pret viņiem vērstās represijas un vardarbību; aicina Burundi iestādes respektēt tiesiskumu un cilvēka pamattiesības, piemēram, vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Germain Rukuki, Nestor Nibitanga, Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore un Marius Nizigama — piecus cilvēktiesību aizstāvjus, kuri aizturēti tikai par darbu cilvēktiesību jomā, taču iestādes viņus apsūdz par valsts iekšējās drošības apdraudēšanu; prasa, lai Burundi iestādes sāktu izmeklēšanu žurnālista Jean Bigirimana lietā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda Burundi lēmumu izstāties no SKT; atbalsta to, ka SKT turpina sākotnējo izmeklēšanu ar daudziem noziegumiem un plašām represijām saistītajās lietās Burundi; prasa, lai ES turpinātu uzstāt uz to, ka jāsauc pie atbildības tie, kas izdarījuši noziegumus Burundi; cer, ka Burundi atsāks un turpinās sadarbību ar SKT, ņemot vērā to, ka cīņa pret nesodāmību, sodīšana par visiem cilvēktiesību pārkāpumiem un atbildība joprojām ir pasākumi, kas nepieciešami, lai atrisinātu krīzi un rastu noturīgu miermīlīgu risinājumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē UNCI Burundi jautājumā mutiski sniegto informāciju un uzteic tās nozīmīgo darbu pašreizējās cilvēktiesību krīzes dokumentēšanā valstī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver bažas par humanitāro situāciju — 169 000 cilvēku tikuši pārvietoti iekšzemē, 1,67 miljoniem cilvēku ir nepieciešama humānā palīdzība un vairāk nekā 410 000 Burundi iedzīvotāju meklē patvērumu kaimiņvalstīs; uzteic uzņemošās valstis par viņu centieniem un aicina šī reģiona valstu valdības nodrošināt, lai bēgļiem būtu iespēja brīvprātīgi atgriezties, pieņemot uz informāciju balstītus lēmumus, un lai atgriešanās notiktu droši un cieņpilni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tomēr pauž nožēlu par Austrumāfrikas valstu kopienas vadītā Burundijas iekšējā dialoga lēno progresu un par to, ka tajā neiesaistās Burundi valdība, un aicina visas puses, jo īpaši Burundijas iestādes, apņemties nekavējoties atsākt Burundijas iekšējo dialogu, kas būtu jārīko kā patiesi iekļaujošs pasākums un bez jebkādiem priekšnoteikumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa atjaunotu un koordinētu pieeju starp ĀS, ES, Āfrikas Ekonomikas komisiju (ECA) un ANO kopumā; pauž nožēlu par to, ka Burundi valdība neņem vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumus, ANO Cilvēktiesību padomes Ženēvā rezolūcijas, ĀS 2018. gada janvāra lēmumu vai ECA mediācijas centienus; mudina divpusējos un daudzpusējos partnerus un Burundi valdību turpināt dialogu, lai panāktu, ka Burundi valdība rada tādus apstākļus, kas sekmē palīdzības sniegšanas atsākšanu; prasa visām Burundi ieinteresētajām personām aktīvi piedalīties šajā procesā; atkārtoti apliecina savu atbalstu mediācijas procesam, kuru vadīt palīdz ĀS un ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē divpusējo un daudzpusējo partneru sniegto palīdzību humanitārā stāvokļa atvieglošanā un aicina starptautisko kopienu turpināt atbalsta sniegšanu, lai apmierinātu humānās palīdzības vajadzības valstī; mudina Komisiju 2018. gadā nodrošināt iedzīvotājiem papildu tiešo atbalstu; uzsver, ka, lai atgrieztos pie klasiskā sadarbības modeļa, ir jāatjauno tiesiskums un demokrātija, tostarp cīņa pret nesodāmību un Burundi iedzīvotāju aizsardzība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž bažas par to, ka propagandas, uz vardarbību musinošu paziņojumu vai aicinājumu uz vardarbību dēļ, nodēvējot oponentus, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, žurnālistus un tutsi etniskās grupas pārstāvjus par “režīma ienaidniekiem”, pašreizējā politiskā krīze var izvērsties par etnisku konfliktu; mudina visas puses Burundi atturēties no tādas uzvedības vai izteikumiem, kas vēl vairāk varētu saasināt vardarbību, padziļināt krīzi vai ietekmēt reģiona stabilitāti ilgtermiņā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | joprojām ir dziļi nobažījies par to, ka ar 2018. gada 17. maija referendumu pieņemtā jaunā konstitūcija varētu izjaukt rūpīgi apspriestos nosacījumus, kas noteikti Arušas nolīgumā, kurš palīdzēja izbeigt Burundi pilsoņu karu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti apliecina savu atbalstu ES lēmumam, kas pieņemts pēc apspriešanās ar Burundi iestādēm saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, atlikt tiešo finansiālo atbalstu Burundi valdībai un atzinīgi vērtē ES pieņemtos ceļošanas ierobežojumus un aktīvu iesaldēšanas pasākumus pret tiem, kuri mēģina negatīvi ietekmēt miera centienus vai cilvēktiesības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa pārtraukt jebkādus turpmākus maksājumus Burundi karavīriem un dažādiem Burundi militāriem spēkiem, kas iesaistījušies ANO un ĀS miera uzturēšanas misijās; ņem vērā prezidenta P. Nkurunziza paziņojumu par to, ka viņš 2020. gadā nekandidēs uz vēl vienu pilnvaru termiņu; aicina starptautisko kopienu cieši sekot līdzi situācijai Burundi, neraugoties uz prezidenta P. Nkurunziza paziņojumu par 2020. gada vēlēšanām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina PV/AP stingro 2018. gada 8. maija deklarāciju par 2018. gada 17. maija konstitucionālā referenduma galīgā sagatavošanas posma sākšanu; pauž nožēlu par vienprātības pieejas trūkumu starp dažādām sabiedrības un politiskajām grupām Burundi, kā arī par to, ka trūkst oficiālas publiskas informācijas par svarīgākajiem konstitūcijas projekta elementiem un ka žurnālisti un plašsaziņas līdzekļi tiek stingri kontrolēti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina Burundi valdībai, ka nosacījumi iekļaujošu, ticamu un pārredzamu vēlēšanu norisei 2020. gadā nozīmē to, ka ir jābūt vārda brīvībai, iespējai piekļūt informācijai un jābūt brīvai telpai, kur cilvēktiesību aizstāvji var paust savus uzskatus, nebaidoties no iebiedēšanas vai atriebības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Burundi valdībai un parlamentam, ĀKK un ES Ministru padomei, Komisijai, Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības valstīm un iestādēm, kā arī ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV C 265, 11.8.2017., 137. lpp.

(2)  OV C 399, 24.11.2017., 190. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0004.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0310.

(5)  OV L 73, 18.3.2016., 90. lpp.

(6)  OV L 257, 2.10.2015., 1. lpp.

(7)  OV L 257, 2.10.2015., 37. lpp.

(8)  OV L 264, 30.9.2016., 29. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/125

---

P8_TA(2018)0313

Migrācijas krīze un humanitārā situācija Venecuēlā un pie tās robežām

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (2018/2770(RSP))

(2020/C 118/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (1), 2014. gada 18. decembra rezolūciju par Venecuēlas demokrātiskās opozīcijas vajāšanu (2), 2015. gada 12. marta rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (3), 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (4), 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (5), 2018. gada 8. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (6) un 2018. gada 3. maija rezolūciju par vēlēšanām Venecuēlā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (1), 2014. gada 18. decembra rezolūciju par Venecuēlas demokrātiskās opozīcijas vajāšanu (2), 2015. gada 12. marta rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (3), 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (4), 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (5), 2018. gada 8. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (6) un 2018. gada 3. maija rezolūciju par vēlēšanām Venecuēlā (7),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus,

| — | ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas prokurores Fatou Bensouda2018. gada 8. februāra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas prokurores Fatou Bensouda2018. gada 8. februāra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2017. gada 31. marta paziņojumu par Venecuēlu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2017. gada 31. marta paziņojumu par Venecuēlu,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja (OHCHR) 2018. gada 22. jūnija ziņojumu “Cilvēktiesību pārkāpumi Venecuēlas Bolivāra Republikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja (OHCHR) 2018. gada 22. jūnija ziņojumu “Cilvēktiesību pārkāpumi Venecuēlas Bolivāra Republikā”,

| — | ņemot vērā 2017. gada 28. aprīļa kopīgo paziņojumu, ko sniedza ANO īpašais referents jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, ANO īpašais referents mierīmīlīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesību jautājumos, ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos un ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 28. aprīļa kopīgo paziņojumu, ko sniedza ANO īpašais referents jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, ANO īpašais referents mierīmīlīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesību jautājumos, ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos un ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos,

| — | ņemot vērā G7 valstu vadītāju 2018. gada 23. maija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu vadītāju 2018. gada 23. maija paziņojumu,

| — | ņemot vērā Limas grupas 2018. gada 23. janvāra, 2018. gada 14. februāra, 2018. gada 21. maija, 2018. gada 2. jūnija un 2018. gada 15. jūnija deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Limas grupas 2018. gada 23. janvāra, 2018. gada 14. februāra, 2018. gada 21. maija, 2018. gada 2. jūnija un 2018. gada 15. jūnija deklarācijas,

| — | ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas (OAS) 2018. gada 20. aprīļa paziņojumu par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas (OAS) 2018. gada 20. aprīļa paziņojumu par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Venecuēlā,

| — | ņemot vērā OAS Ģenerālsekretariāta un neatkarīgo starptautisko ekspertu grupas 2018. gada 29. maija ziņojumu par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OAS Ģenerālsekretariāta un neatkarīgo starptautisko ekspertu grupas 2018. gada 29. maija ziņojumu par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci Venecuēlā,

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas (IACHR) 2018. gada 12. februārī publicēto ziņojumu “Demokrātiskas iestādes, tiesiskums un cilvēktiesības Venecuēlā”, kā arī IACHR2018. gada 14. marta rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas (IACHR) 2018. gada 12. februārī publicēto ziņojumu “Demokrātiskas iestādes, tiesiskums un cilvēktiesības Venecuēlā”, kā arī IACHR2018. gada 14. marta rezolūciju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2018. gada 26. janvāra, 2018. gada 19. aprīļa un 2018. gada 22. maija deklarācijas par jaunākajām norisēm Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2018. gada 26. janvāra, 2018. gada 19. aprīļa un 2018. gada 22. maija deklarācijas par jaunākajām norisēm Venecuēlā,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus, kas pieņemti 2017. gada 13. novembrī, 2018. gada 22. janvārī, 2018. gada 28. maijā un 2018. gada 25. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus, kas pieņemti 2017. gada 13. novembrī, 2018. gada 22. janvārī, 2018. gada 28. maijā un 2018. gada 25. jūnijā,

| — | ņemot vērā ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Christos Stylianides paziņojumu par viņa oficiālo vizīti Kolumbijā 2018. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Christos Stylianides paziņojumu par viņa oficiālo vizīti Kolumbijā 2018. gada martā,

| — | ņemot vērā Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupas 2018. gada 23. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupas 2018. gada 23. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā stāvoklis cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā Venecuēlā turpina pasliktināties; tā kā Venecuēla saskaras ar vēl nepieredzētu politisko, sociālo, ekonomisko un humanitāro krīzi, ko raksturo nedrošība, vardarbība, cilvēktiesību pārkāpumi, tiesiskuma situācijas pasliktināšanās, medicīnas un sociālo pakalpojumu trūkums, ienākumu zaudējums un pieaugošs nabadzības līmenis, kā rezultātā iet bojā aizvien vairāk cilvēki un pieaug bēgļu un migrantu skaits; |
| --- | --- |

A.

tā kā stāvoklis cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā Venecuēlā turpina pasliktināties; tā kā Venecuēla saskaras ar vēl nepieredzētu politisko, sociālo, ekonomisko un humanitāro krīzi, ko raksturo nedrošība, vardarbība, cilvēktiesību pārkāpumi, tiesiskuma situācijas pasliktināšanās, medicīnas un sociālo pakalpojumu trūkums, ienākumu zaudējums un pieaugošs nabadzības līmenis, kā rezultātā iet bojā aizvien vairāk cilvēki un pieaug bēgļu un migrantu skaits;

| B. | tā kā arvien lielāks skaits Venecuēlas iedzīvotāju, jo īpaši neaizsargātās grupas, piemēram, sievietes, bērni un slimi cilvēki, cieš no uztura nepietiekamības, jo ir ierobežota piekļuve kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem, zālēm, pārtikai un ūdenim; tā kā 87 % no Venecuēlas iedzīvotājiem dzīvo nabadzībā, tostarp 61,2 % — galējā nabadzībā; tā kā māšu mirstība ir palielinājusies par 60 %, un zīdaiņu mirstība — par 30 %; tā kā 2017. gadā malārijas gadījumi pieauga par 69 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kas ir lielākais pieaugums pasaulē, un tā kā citas slimības, piemēram, tuberkuloze un masalas, kuru katru brīdi var kļūt par epidēmijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā arvien lielāks skaits Venecuēlas iedzīvotāju, jo īpaši neaizsargātās grupas, piemēram, sievietes, bērni un slimi cilvēki, cieš no uztura nepietiekamības, jo ir ierobežota piekļuve kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem, zālēm, pārtikai un ūdenim; tā kā 87 % no Venecuēlas iedzīvotājiem dzīvo nabadzībā, tostarp 61,2 % — galējā nabadzībā; tā kā māšu mirstība ir palielinājusies par 60 %, un zīdaiņu mirstība — par 30 %; tā kā 2017. gadā malārijas gadījumi pieauga par 69 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kas ir lielākais pieaugums pasaulē, un tā kā citas slimības, piemēram, tuberkuloze un masalas, kuru katru brīdi var kļūt par epidēmijām;

| C. | tā kā ar nožēlu jānorāda, ka, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības gatavību, Venecuēlas valdība turpina noliegt problēmas un atsakās atklāti saņemt starptautisko humāno palīdzību un atvieglot tās sadali; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar nožēlu jānorāda, ka, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības gatavību, Venecuēlas valdība turpina noliegt problēmas un atsakās atklāti saņemt starptautisko humāno palīdzību un atvieglot tās sadali;

| D. | tā kā ekonomiskā situācija ir ievērojami pasliktinājusies; tā kā Starptautiskais Valūtas fonds prognozē, ka hiperinflācija Venecuēlā 2018. gadā turpinās pieaugt, sasniedzot pat 13 000 % salīdzinājumā ar 2 400 % 2017. gadā, kā rezultātā cenas pieaug vidēji par gandrīz 1,5 % ik stundu, |
| --- | --- |

D.

tā kā ekonomiskā situācija ir ievērojami pasliktinājusies; tā kā Starptautiskais Valūtas fonds prognozē, ka hiperinflācija Venecuēlā 2018. gadā turpinās pieaugt, sasniedzot pat 13 000 % salīdzinājumā ar 2 400 % 2017. gadā, kā rezultātā cenas pieaug vidēji par gandrīz 1,5 % ik stundu,

| E. | tā kā 2018. gada 22. jūnijā publicētajā OHCHR ziņojumā ir uzsvērta Venecuēlas iestāžu nespēja likt smagu cilvēktiesību pārkāpumu veicējiem atbildēt par nodarīto, tostarp par slepkavībām, pārmērīga spēka izmantošanu pret protestētājiem, patvaļīgu aizturēšanu, ļaunprātīgu izturēšanos un spīdzināšanu; tā kā nesodāmība šķiet plaši izplatīta arī starp drošības amatpersonām, kuras tiek turētas aizdomās par protestētāju sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2018. gada 22. jūnijā publicētajā OHCHR ziņojumā ir uzsvērta Venecuēlas iestāžu nespēja likt smagu cilvēktiesību pārkāpumu veicējiem atbildēt par nodarīto, tostarp par slepkavībām, pārmērīga spēka izmantošanu pret protestētājiem, patvaļīgu aizturēšanu, ļaunprātīgu izturēšanos un spīdzināšanu; tā kā nesodāmība šķiet plaši izplatīta arī starp drošības amatpersonām, kuras tiek turētas aizdomās par protestētāju sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma;

| F. | tā kā saskaņā ar OAS izraudzīto neatkarīgo starptautisko ekspertu grupas 2018. gada 29. maijā iesniegto ziņojumu vismaz jau kopš 2014. gada februāra Venecuēlā ir notikuši septiņi noziegumi pret cilvēci un pati valdība ir atbildīga par pašreizējo humanitāro krīzi reģionā; tā kā Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) prokurors paziņojis, ka tiek sākta iepriekšēja izmeklēšana par iespējamiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti Venecuēlā kopš 2017. gada aprīļa; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar OAS izraudzīto neatkarīgo starptautisko ekspertu grupas 2018. gada 29. maijā iesniegto ziņojumu vismaz jau kopš 2014. gada februāra Venecuēlā ir notikuši septiņi noziegumi pret cilvēci un pati valdība ir atbildīga par pašreizējo humanitāro krīzi reģionā; tā kā Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) prokurors paziņojis, ka tiek sākta iepriekšēja izmeklēšana par iespējamiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti Venecuēlā kopš 2017. gada aprīļa;

| G. | tā kā 2018. gada 20. maija vēlēšanas notika, neievērojot obligātos starptautiskos standartus attiecībā uz ticamu procesu un neievērojot politisko plurālismu, demokrātiju, pārredzamību un tiesiskumu; tā kā tas rada papildu ierobežojumus centieniem atrisināt politisko krīzi; tā kā Eiropas Savienība kopā ar citām demokrātiskām struktūrām neatzīst ne šīs vēlēšanas, ne iestādes, kas izveidotas ar šo nelikumīgu procesu; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2018. gada 20. maija vēlēšanas notika, neievērojot obligātos starptautiskos standartus attiecībā uz ticamu procesu un neievērojot politisko plurālismu, demokrātiju, pārredzamību un tiesiskumu; tā kā tas rada papildu ierobežojumus centieniem atrisināt politisko krīzi; tā kā Eiropas Savienība kopā ar citām demokrātiskām struktūrām neatzīst ne šīs vēlēšanas, ne iestādes, kas izveidotas ar šo nelikumīgu procesu;

| H. | tā kā pašreizējā daudzdimensionāla krīze Venecuēlā rada vislielāko iedzīvotāju pārvietošanos reģionā; tā kā saskaņā ar UNHCR un Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) datiem valsti pametušo cilvēku skaits ir krasi palielinājies — no 437 000 2005. gadā līdz vairāk nekā 1,6 miljoniem 2017. gadā; tā kā laikā no 2015. līdz 2017. gadam valsti ir atstājuši aptuveni 945 000 venecuēliešu; tā kā 2018. gadā kopējais to cilvēku skaits, kuri devušies prom no valsts kopš 2014. gada, pārsniedza 2 miljonus; tā kā kopš 2014. gada par 2 000 % ir pieaudzis to Venecuēlas pilsoņu skaits, kuri meklē patvērumu visā pasaulē, un līdz 2018. gada jūnija vidum viņu skaits pārsniedzis 280 000; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašreizējā daudzdimensionāla krīze Venecuēlā rada vislielāko iedzīvotāju pārvietošanos reģionā; tā kā saskaņā ar UNHCR un Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) datiem valsti pametušo cilvēku skaits ir krasi palielinājies — no 437 000 2005. gadā līdz vairāk nekā 1,6 miljoniem 2017. gadā; tā kā laikā no 2015. līdz 2017. gadam valsti ir atstājuši aptuveni 945 000 venecuēliešu; tā kā 2018. gadā kopējais to cilvēku skaits, kuri devušies prom no valsts kopš 2014. gada, pārsniedza 2 miljonus; tā kā kopš 2014. gada par 2 000 % ir pieaudzis to Venecuēlas pilsoņu skaits, kuri meklē patvērumu visā pasaulē, un līdz 2018. gada jūnija vidum viņu skaits pārsniedzis 280 000;

| I. | tā kā 520 000 venecuēliešu reģionā ir raduši alternatīvus likumīgus uzturēšanās veidus; tā kā vairāk nekā 280 000 venecuēliešu ir pieteikušies bēgļa statusam visā pasaulē; tā kā venecuēliešu starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaits Eiropas Savienībā laikā no 2014. līdz 2017. gadam palielinājās par vairāk nekā 3 500 %; tā kā tiek lēsts, ka vairāk nekā 60 % venecuēliešu joprojām ir nenoteikts statuss; |
| --- | --- |

I.

tā kā 520 000 venecuēliešu reģionā ir raduši alternatīvus likumīgus uzturēšanās veidus; tā kā vairāk nekā 280 000 venecuēliešu ir pieteikušies bēgļa statusam visā pasaulē; tā kā venecuēliešu starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaits Eiropas Savienībā laikā no 2014. līdz 2017. gadam palielinājās par vairāk nekā 3 500 %; tā kā tiek lēsts, ka vairāk nekā 60 % venecuēliešu joprojām ir nenoteikts statuss;

| J. | tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) datiem vislielāko daļu pārvietoto personu uzņem Kolumbija, kuras teritorijā dzīvo 820 000 venecuēliešu; tā kā Cucuta un Boa Vista netālu no robežas ar Venecuēlu pieredz ļoti lielu cilvēku pieplūdumu, kuru veselības un pārtikas stāvoklis nereti ir briesmīgs; tā kā Peru, Čīle, Argentīna, Panama, Brazīlija, Ekvadora, Meksika, Dominikānas Republika, Kostarika, Urugvaja, Bolīvija un Paragvaja arī saskaras ar lielu bēgļu un migrantu skaita pieplūdumu; tā kā jūras ceļi kļūst arvien svarīgāki, jo īpaši uz tādām Karību jūras reģiona salām kā Aruba, Bonaire, Kirasao un Trinidāda un Tobāgo un Gajāna; tā kā arvien vairāk tiek skartas arī Eiropas valstis, jo īpaši Spānija, Portugāle un Itālija; tā kā uzņēmējām valstīm ir aizvien grūtāk sniegt palīdzību jaunpienācējiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) datiem vislielāko daļu pārvietoto personu uzņem Kolumbija, kuras teritorijā dzīvo 820 000 venecuēliešu; tā kā Cucuta un Boa Vista netālu no robežas ar Venecuēlu pieredz ļoti lielu cilvēku pieplūdumu, kuru veselības un pārtikas stāvoklis nereti ir briesmīgs; tā kā Peru, Čīle, Argentīna, Panama, Brazīlija, Ekvadora, Meksika, Dominikānas Republika, Kostarika, Urugvaja, Bolīvija un Paragvaja arī saskaras ar lielu bēgļu un migrantu skaita pieplūdumu; tā kā jūras ceļi kļūst arvien svarīgāki, jo īpaši uz tādām Karību jūras reģiona salām kā Aruba, Bonaire, Kirasao un Trinidāda un Tobāgo un Gajāna; tā kā arvien vairāk tiek skartas arī Eiropas valstis, jo īpaši Spānija, Portugāle un Itālija; tā kā uzņēmējām valstīm ir aizvien grūtāk sniegt palīdzību jaunpienācējiem;

| K. | tā kā Kolumbijas valsts un vietējās iestādes rūpīgi strādā, lai no Venecuēlas bēgošajiem cilvēkiem neatkarīgi no viņu statusa nodrošinātu pamata cilvēktiesības, piemēram, tiesības uz sākumskolas izglītību un veselības aprūpes pamatpakalpojumiem; tā kā gan Kolumbijas vietējās kopienas, gan reliģiskās iestādes un vienkāršie iedzīvotāji uzņem Venecuēlas migrantus brālīgi un apliecina lielu izturētspēju un solidaritāti; |
| --- | --- |

K.

tā kā Kolumbijas valsts un vietējās iestādes rūpīgi strādā, lai no Venecuēlas bēgošajiem cilvēkiem neatkarīgi no viņu statusa nodrošinātu pamata cilvēktiesības, piemēram, tiesības uz sākumskolas izglītību un veselības aprūpes pamatpakalpojumiem; tā kā gan Kolumbijas vietējās kopienas, gan reliģiskās iestādes un vienkāršie iedzīvotāji uzņem Venecuēlas migrantus brālīgi un apliecina lielu izturētspēju un solidaritāti;

| L. | tā kā 2018. gada 7. jūnijā Komisija paziņoja par EUR 35,1 miljonu ārkārtas palīdzībai un attīstības palīdzībai, lai atbalstītu Venecuēlas iedzīvotājus un krīzes skartās kaimiņvalstis; tā kā šis finansiālais ieguldījums papildinās EUR 37 miljonus, ko ES jau ir piešķīrusi humānās palīdzības un sadarbības projektiem minētajā valstī; tā kā 2018. gada 13. jūnijāUNHCR lūgtajam papildu finansējumam 46,1 miljona USD apmērā ir finansējuma deficīts 56 % apmērā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2018. gada 7. jūnijā Komisija paziņoja par EUR 35,1 miljonu ārkārtas palīdzībai un attīstības palīdzībai, lai atbalstītu Venecuēlas iedzīvotājus un krīzes skartās kaimiņvalstis; tā kā šis finansiālais ieguldījums papildinās EUR 37 miljonus, ko ES jau ir piešķīrusi humānās palīdzības un sadarbības projektiem minētajā valstī; tā kā 2018. gada 13. jūnijāUNHCR lūgtajam papildu finansējumam 46,1 miljona USD apmērā ir finansējuma deficīts 56 % apmērā;

| M. | tā kā katru mēnesi vairāk nekā 12 000 Venecuēlas valstspiederīgo iebrauc Brazīlijas štatā Roraima un no tiem aptuveni 2 700 uzturas Boavista pilsētā; tā kā venecuēlieši jau veido vairāk nekā 7 % no šīs pilsētas iedzīvotāju skaita un, ja šāda tendence turpināsies, līdz gada beigām tur dzīvos vairāk nekā 60 000 Venecuēlas valstspiederīgo; tā kā šis demogrāfiskais pieplūdums rada milzīgu spiedienu uz pilsētas sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo īpaši sabiedrības veselības un izglītības jomā; tā kā Roraima ir viens no nabadzīgākajiem Brazīlijas štatiem ar ļoti nelielu darba tirgu un neizvērstu ekonomiku, kas ir vēl viens šķērslis bēgļu un migrantu integrācijai; |
| --- | --- |

M.

tā kā katru mēnesi vairāk nekā 12 000 Venecuēlas valstspiederīgo iebrauc Brazīlijas štatā Roraima un no tiem aptuveni 2 700 uzturas Boavista pilsētā; tā kā venecuēlieši jau veido vairāk nekā 7 % no šīs pilsētas iedzīvotāju skaita un, ja šāda tendence turpināsies, līdz gada beigām tur dzīvos vairāk nekā 60 000 Venecuēlas valstspiederīgo; tā kā šis demogrāfiskais pieplūdums rada milzīgu spiedienu uz pilsētas sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo īpaši sabiedrības veselības un izglītības jomā; tā kā Roraima ir viens no nabadzīgākajiem Brazīlijas štatiem ar ļoti nelielu darba tirgu un neizvērstu ekonomiku, kas ir vēl viens šķērslis bēgļu un migrantu integrācijai;

| N. | tā kā 2018. gada 25.–30. jūnijā Parlamenta ad hoc delegācija apmeklēja Venecuēlas robežu ar Kolumbiju un Brazīliju, lai uz vietas novērtētu krīzes ietekmi, |
| --- | --- |

N.

tā kā 2018. gada 25.–30. jūnijā Parlamenta ad hoc delegācija apmeklēja Venecuēlas robežu ar Kolumbiju un Brazīliju, lai uz vietas novērtētu krīzes ietekmi,

| 1. | ir dziļi šokēts un satraukts par postošo humanitāro situāciju Venecuēlā, kā rezultātā daudzi cilvēki ir gājuši bojā un kaimiņvalstīs un ārpus tām ir nepieredzēti liels bēgļu un migrantu pieplūdums; pauž solidaritāti ar visiem venecuēliešiem, kas ir spiesti bēgt no savas valsts, jo trūkst dzīvei svarīga nodrošinājuma, piemēram, pārtikas, dzeramā ūdens, veselības aprūpes pakalpojumu un zāļu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Venecuēlas iestādes atzīt pašreizējo humanitāro krīzi, novērst tās turpmāku pasliktināšanos un veicināt politiskos un ekonomiskos risinājumus, kas sniegtu drošību visiem civiliedzīvotājiem un nodrošinātu valsts un reģiona stabilitāti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Venecuēlas iestādēm nekavējoties atļaut netraucēti piegādāt valstij humāno palīdzību, lai novērstu humanitārās un sabiedrības veselības krīzes saasināšanos un it īpaši tādu slimību kā masalas, malārija, difterija un nagu un mutes sērga atkārtotu parādīšanos, kā arī nodrošināt to starptautisko organizāciju netraucētu piekļuvi, kas vēlas palīdzēt visām skartajām sabiedrības grupām; prasa ātri īstenot neatliekamus pasākumus, lai cīnītos pret uztura nepietiekamību visneaizsargātākajās iedzīvotāju grupās, piemēram, attiecībā uz sievietēm, bērniem un slimiem cilvēkiem; pauž lielas bažas par to nepavadīto bērnu skaitu, kuri šķērso robežas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izsaka atzinību Kolumbijas valdībai par tūlītēju reakciju un atbalstu, ko tā sniedz visiem valstī iekļūstošajiem Venecuēlas iedzīvotājiem; vienlīdz uzteic Brazīliju un citas reģiona valstis, jo īpaši Peru, reģionālās un starptautiskās organizācijas, privātās un valsts struktūras, katoļu baznīcu, kā arī visa reģiona iedzīvotājus par viņu aktīvo atbalstu un solidaritāti ar Venecuēlas bēgļiem un migrantiem; aicina ES dalībvalstis veikt tūlītējus uz Venecuēlas bēgļu vai migrantu aizsardzību vērstus pasākumus to teritorijā, piemēram, piešķirot humanitārās vīzas, paredzot īpašus uzturēšanās nosacījumus vai citas reģionālas migrācijas sistēmas, kurās nodrošinātas attiecīgās aizsardzības garantijas; aicina Venecuēlas iestādes atvieglot un paātrināt identifikācijas dokumentu izdošanu un atjaunošanu saviem valstspiederīgajiem vai nu Venecuēlā, vai ārvalstīs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina starptautisko sabiedrību, tostarp ES, pildot savas saistības, veikt saskaņotus, visaptverošus un reģionālus reaģēšanas pasākumus saistībā ar krīzi un pastiprināt finansiālo un materiālo palīdzību saņēmējvalstīm; izsaka sirsnīgu atzinību par līdz šim piešķirto ES humanitāro palīdzību un prasa steidzami sniegt papildu humanitāro atbalstu, izmantojot ārkārtas fondus, lai apmierinātu Venecuēlas krīzes skarto cilvēku strauji pieaugošās vajadzības kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti norāda, ka pašreizējā humanitārā krīze izriet no politiskās krīzes; mudina Venecuēlas iestādes nodrošināt, ka nekavējoties tiek izbeigti visi cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp nodarījumi pret civiliedzīvotājiem, un ka pilnībā tiek ievērotas visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp vārda brīvība, preses brīvība un pulcēšanās brīvība; mudina Venecuēlas iestādes respektēt visas demokrātiski ievēlētās iestādes, jo īpaši Nacionālo asambleju, atbrīvot visus politieslodzītos un ievērot demokrātijas principus, tiesiskumu un cilvēktiesības; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu darīt visu iespējamo, lai sekmētu starptautiskos starpniecības pasākumus, kas vajadzīgi, lai rastu iespējas dzīvotspējīgam pašreizējās humanitārās un politiskās krīzes atrisinājumam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina rīkot jaunas prezidenta vēlēšanas saskaņā ar starptautiski atzītiem demokrātijas standartiem un Venecuēlas konstitucionālo kārtību, ievērojot pārredzamu, vienlīdzīgu, godīgu un starptautisku uzraudzības sistēmu, bez ierobežojumiem attiecībā uz politiskajām partijām vai kandidātiem, un pilnībā nodrošinot visu venecuēliešu politisko tiesību ievērošanu; uzsver, ka šādu vēlēšanu rezultātā izveidotajai likumīgajai valdībai būs steidzami jārisina pašreizējā ekonomiskā un sociālā krīze Venecuēlā un jācenšas valstī panākt nacionālo izlīgumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka jebkādām starptautiskās sabiedrības pieņemtām sankcijām jābūt vērstām uz konkrētu mērķi un atgriezeniskām un ka tās nekādā veidā nedrīkst kaitēt Venecuēlas iedzīvotājiem; atzinīgi vērtē to, ka ātri tika pieņemtas mērķorientētas papildu un atsaucamas sankcijas, kā arī atzinīgi vērtē 2017. gada novembrī noteikto ieroču embargo; atkārtoti atgādina, ka šīs sankcijas ir vērstas pret augsta ranga amatpersonām par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem un par demokrātijas un tiesiskuma apdraudēšanu Venecuēlā, kā arī par nelikumīgo un starptautiski neatzīto 2018. gada 20. maija vēlēšanu organizēšanu, kuras notika, nepanākot vienošanos par to norises datumu vai nosacījumiem, un apstākļos, kas nepieļāva visu politisko partiju vienlīdzīgu dalību; atgādina par iespēju šīs sankcijas paplašināt un vērst pret tiem, kas ir atbildīgi par arvien pieaugošo politisko, sociālo, ekonomisko un humanitāro krīzi, jo īpaši prezidentu Nicolás Maduro, rīkojoties saskaņā ar Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti pauž viedokli, ka ir jāsauc pie atbildības personas, kas vainojamas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem; pilnībā atbalsta ICC sākotnējās izmeklēšanas par daudzajiem noziegumiem un represijām, ko pastrādā Venecuēlas režīms, un aicina ES uzņemties aktīvu lomu šajā sakarībā; pilnībā atbalsta OAS ģenerālsekretāra ieceltās neatkarīgo starptautisko ekspertu grupas un ANO Augstā cilvēktiesību komisāra aicinājumu izveidot izmeklēšanas komisiju par situāciju Venecuēlā un pastiprināt ICC iesaistīšanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Venecuēlas Bolivāra Republikas valdībai un Nacionālajai asamblejai, kā arī Kolumbijas Republikas, Brazīlijas Republikas, Peru Republikas valdībām un parlamentiem, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Amerikas Valstu organizācijas ģenerālsekretāram un Limas grupai. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV C 285, 29.8.2017., 145. lpp.

(2)  OV C 294, 12.8.2016., 21. lpp.

(3)  OV C 316, 30.8.2016., 190. lpp.

(4)  OV C 86, 6.3.2018., 101. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0200.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0041.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0199.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/130

---

P8_TA(2018)0314

Dalībvalstīm paredzētas pamatnostādnes par to, lai nepieļautu kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par dalībvalstīm paredzētām pamatnostādnēm par to, lai nepieļautu kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu (2018/2769(RSP))

(2020/C 118/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. novembra Direktīvu 2002/90/EK, ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (1) (“Atbalstīšanas direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. novembra Direktīvu 2002/90/EK, ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (1) (“Atbalstīšanas direktīva”),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2002/946/JHA par krimināltiesiskās sistēmas stiprināšanu, lai novērstu neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (2) (“Pamatlēmums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2002/946/JHA par krimināltiesiskās sistēmas stiprināšanu, lai novērstu neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (2) (“Pamatlēmums”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 27. maija paziņojumu “ES Rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads)” (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 27. maija paziņojumu “ES Rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads)” (COM(2015)0285),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 22. marta darba dokumentu “Pret neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu vērstā ES tiesiskā regulējuma REFIT izvērtējums: veicinātāju pakete (Direktīva 2002/90/EK un Pamatlēmums 2002/946/TI)” (SWD(2017)0117), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 22. marta darba dokumentu “Pret neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu vērstā ES tiesiskā regulējuma REFIT izvērtējums: veicinātāju pakete (Direktīva 2002/90/EK un Pamatlēmums 2002/946/TI)” (SWD(2017)0117),

| — | ņemot vērā 2018. gada 18. aprīļa rezolūcija par progresu ceļā uz ANO globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un par bēgļiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 18. aprīļa rezolūcija par progresu ceļā uz ANO globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un par bēgļiem (3),

| — | ņemot vērā pētījumu “Pielāgots mērķim? Atbalstīšanas direktīva un kriminālatbildības noteikšana par humānās palīdzības sniegšanu neatbilstīgiem migrantiem”, ko 2016. gadā publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Pielāgots mērķim? Atbalstīšanas direktīva un kriminālatbildības noteikšana par humānās palīdzības sniegšanu neatbilstīgiem migrantiem”, ko 2016. gadā publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts,

| — | ņemot vērā 2014. gadā publicēto Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pētījumu par kriminālatbildības noteikšanu neatbilstošā situācijā esošiem migrantiem un personām, kas ar viņiem sadarbojas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gadā publicēto Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pētījumu par kriminālatbildības noteikšanu neatbilstošā situācijā esošiem migrantiem un personām, kas ar viņiem sadarbojas,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2010. gada 4. februāra tematisko dokumentu “Kriminālatbildības noteikšana par migrāciju Eiropā: ietekme uz cilvēktiesībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2010. gada 4. februāra tematisko dokumentu “Kriminālatbildības noteikšana par migrāciju Eiropā: ietekme uz cilvēktiesībām”,

| — | ņemot vērā ANO Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, ko pieņēma ar 2000. gada 15. novembra rezolūciju 55/25 ANO Ģenerālās asamblejas 55. sesijā (“ANO Protokols pret nelikumīgu ievešanu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, ko pieņēma ar 2000. gada 15. novembra rezolūciju 55/25 ANO Ģenerālās asamblejas 55. sesijā (“ANO Protokols pret nelikumīgu ievešanu”),

| — | ņemot vērā 2013. gada 24. aprīlī publicēto ziņojumu „Reģionālais pētījums: ANO īpašā referenta jautājumā par migrantu cilvēktiesībām François Crépeau ziņojums “ES ārējo robežu pārvaldība un tās ietekme uz migrantu cilvēktiesībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 24. aprīlī publicēto ziņojumu „Reģionālais pētījums: ANO īpašā referenta jautājumā par migrantu cilvēktiesībām François Crépeau ziņojums “ES ārējo robežu pārvaldība un tās ietekme uz migrantu cilvēktiesībām”,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par dalībvalstīm paredzētām pamatnostādnēm par to, lai nepieļautu kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu (O-000065/2018 – B8-0034/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par dalībvalstīm paredzētām pamatnostādnēm par to, lai nepieļautu kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu (O-000065/2018 – B8-0034/2018),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads) Komisija uzsvēra, ka ir nepieciešams “nodrošināt, ka tiek piemēroti atbilstīgi kriminālsodi, vienlaikus novēršot risku noteikt kriminālatbildību personām, kas sniedz humāno palīdzību grūtībās nonākušiem migrantiem”, un uzlabot spēkā esošo ES veicinātāju paketi, kas ietver Atbalstīšanas direktīvu kopā ar Pamatlēmumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads) Komisija uzsvēra, ka ir nepieciešams “nodrošināt, ka tiek piemēroti atbilstīgi kriminālsodi, vienlaikus novēršot risku noteikt kriminālatbildību personām, kas sniedz humāno palīdzību grūtībās nonākušiem migrantiem”, un uzlabot spēkā esošo ES veicinātāju paketi, kas ietver Atbalstīšanas direktīvu kopā ar Pamatlēmumu;

| B. | tā kā Atbalstīšanas direktīvas 1. panta 2. punktā ir paredzēts nesaistošs humanitārās palīdzības izņēmums, kas dod dalībvalstīm iespēju izvēlēties nenoteikt atbalstīšanu par krimināli sodāmu darbību tad, ja tās raksturs ir humanitārs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Atbalstīšanas direktīvas 1. panta 2. punktā ir paredzēts nesaistošs humanitārās palīdzības izņēmums, kas dod dalībvalstīm iespēju izvēlēties nenoteikt atbalstīšanu par krimināli sodāmu darbību tad, ja tās raksturs ir humanitārs;

| C. | tā kā 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā par progresu ceļā uz ANO globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un par bēgļiem Parlaments aicināja nenoteikt kriminālatbildību par humanitārās palīdzības sniegšanu, palielināt meklēšanas un glābšanas spējas attiecībā uz cilvēkiem, kas nokļuvuši nelaimē, aicināja, lai visas valstis palielinātu spējas, un prasīja, lai tiktu atzīts atbalsts, ko sniedz privātā sektora dalībnieki un NVO, kas veic glābšanas operācijas jūrā un uz sauszemes; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā par progresu ceļā uz ANO globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju un par bēgļiem Parlaments aicināja nenoteikt kriminālatbildību par humanitārās palīdzības sniegšanu, palielināt meklēšanas un glābšanas spējas attiecībā uz cilvēkiem, kas nokļuvuši nelaimē, aicināja, lai visas valstis palielinātu spējas, un prasīja, lai tiktu atzīts atbalsts, ko sniedz privātā sektora dalībnieki un NVO, kas veic glābšanas operācijas jūrā un uz sauszemes;

| D. | tā kā Komisija savā dienestu darba dokumentā par Veicinātāju paketes REFIT izvērtējumu uzsvēra, ka pastiprināta zināšanu un labas prakses apmaiņa starp prokuroriem, tiesībaizsardzības iestādēm un pilsonisko sabiedrību varētu palīdzēt uzlabot pašreizējo situāciju un novērst to, ka tiek kriminalizēta patiesa humānā palīdzība; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija savā dienestu darba dokumentā par Veicinātāju paketes REFIT izvērtējumu uzsvēra, ka pastiprināta zināšanu un labas prakses apmaiņa starp prokuroriem, tiesībaizsardzības iestādēm un pilsonisko sabiedrību varētu palīdzēt uzlabot pašreizējo situāciju un novērst to, ka tiek kriminalizēta patiesa humānā palīdzība;

| E. | tā kā Atbalstīšanas direktīvas 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts neuzliek pienākumu dalībvalstīm atturēties no sodīšanas par nelikumīgas uzturēšanās atbalstīšanu, ja nav nodoma gūt finansiālu labumu, un tā kā Pamatlēmumā nav iekļauti obligāti noteikumi, kas neļauj sodīt par darbībām, kas veiktas humāniem mērķiem vai ārkārtas situācijās, |
| --- | --- |

E.

tā kā Atbalstīšanas direktīvas 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts neuzliek pienākumu dalībvalstīm atturēties no sodīšanas par nelikumīgas uzturēšanās atbalstīšanu, ja nav nodoma gūt finansiālu labumu, un tā kā Pamatlēmumā nav iekļauti obligāti noteikumi, kas neļauj sodīt par darbībām, kas veiktas humāniem mērķiem vai ārkārtas situācijās,

| 1. | atgādina, ka saskaņā ar Atbalstīšanas direktīvu un tai pievienoto Pamatlēmumu dalībvalstīm ir jāīsteno tiesību akti, ar kuriem ievieš kriminālsankcijas par nelikumīgas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par to, kādas neplānotas sekas ir Veicinātāju paketei uz pilsoņiem, kas sniedz humāno palīdzību migrantiem, un uz saņēmējas sabiedrības tās kopumā sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar ANO Protokolu pret nelikmīgu ievešanu humānās palīdzības darbības nebūtu jākriminalizē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka humānās palīdzības sniedzējiem, kas atbalsta un papildina dzīvības glābšanas pasākumus, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes, jāpaliek tajā kompetencē, kas ar Atbalsta direktīvu noteikta humānajai palīdzībai, un ka to darbībai jānotiek dalībvalstu kontrolē; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis ļoti ierobežotā mērā transponē Atbalstīšanas direktīvā paredzēto humanitārās palīdzības izņēmumu, un norāda, ka izņēmums būtu jāīsteno kā barjera kriminālvajāšanai, lai nodrošinātu, ka kriminālvajāšana netiek veikta pret personām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas palīdz migrantiem humānu apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis transponēt Atbalstīšanas direktīvā paredzēto humanitārās palīdzības izņēmumu un ieviest piemērotas sistēmas, lai uzraudzītu Veicinātāju paketes izpildi un efektīvu praktisko piemērošanu, katru gadu vācot un reģistrējot datus par to personu skaitu, kas apcietinātas par atbalstīšanas darbībām pie robežas un iekšzemē, uzsākto tiesvedību skaitu, notiesājošo spriedumu skaitu, ka arī informāciju par to, kā tiek noteikti spriedumi, un iemesliem izmeklēšanas pārtraukšanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Komisiju pieņemt dalībvalstīm paredzētas pamatnostādnes, kurās precizēts, kuri atbalstīšanas veidi nebūtu jākriminalizē, lai nodrošinātu skaidrību un vienotību pašreizējā acquis īstenošanā, ieskaitot Atbalstīšanas direktīvas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un uzsver, ka skaidri kritēriji nodrošinās visās dalībvalstīs labāku konsekvenci krimināltiesību noteikumos attiecībā uz atbalstīšanas darbībām un ierobežos nepamatotu kriminālatbildības noteikšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.

(2)  OV L 328, 5.12.2002., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0118.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/133

---

P8_TA(2018)0315

ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamība

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par ES un ASV privātuma vairoga nodrošināto pienācīgo aizsardzību (2018/2645(RSP))

(2020/C 118/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (ES harta) 6., 7., 8., 11., 16., 47. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (ES harta) 6., 7., 8., 11., 16., 47. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumu lietās C-203/15 Tele2 Sverige AB pret Post- och telestyrelsen un C-698/15 Secretary of State for the Home Department pret Tom Watson u. c. (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumu lietās C-203/15 Tele2 Sverige AB pret Post- och telestyrelsen un C-698/15 Secretary of State for the Home Department pret Tom Watson u. c. (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK par pienācīgu aizsardzību, ko nodrošina ES un ASV privātuma vairogs (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK par pienācīgu aizsardzību, ko nodrošina ES un ASV privātuma vairogs (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) 2016. gada 30. maija Atzinumu Nr. 4/2016 par ES un ASV Privātuma vairoga pietiekamības lēmuma projektu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) 2016. gada 30. maija Atzinumu Nr. 4/2016 par ES un ASV Privātuma vairoga pietiekamības lēmuma projektu (6),

| — | ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas (WP29) 2016. gada 13. aprīļa Atzinumu Nr. 1/2016 par ES un ASV Privātuma vairoga pietiekamības lēmuma projektu (7) un tās 2016. gada 26. jūlijaWP29 paziņojumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas (WP29) 2016. gada 13. aprīļa Atzinumu Nr. 1/2016 par ES un ASV Privātuma vairoga pietiekamības lēmuma projektu (7) un tās 2016. gada 26. jūlijaWP29 paziņojumu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 18. oktobra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei saistībā ar pirmo gada pārskatu par ES un ASV privātuma vairoga darbību (COM(2017)0611) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2017)0344), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 18. oktobra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei saistībā ar pirmo gada pārskatu par ES un ASV privātuma vairoga darbību (COM(2017)0611) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2017)0344),

| — | ņemot vērā WP292017. gada 28. novembra dokumentu “ES un ASV privātuma vairogs — pirmā ikgadējā kopīgā pārskatīšana” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā WP292017. gada 28. novembra dokumentu “ES un ASV privātuma vairogs — pirmā ikgadējā kopīgā pārskatīšana” (9),

| — | ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas 2018. gada 11. aprīļa atbildes vēstuli par ASV Ārējās izlūkošanas uzraudzības likuma (FISA) 702. iedaļas atkārtotu apstiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas 2018. gada 11. aprīļa atbildes vēstuli par ASV Ārējās izlūkošanas uzraudzības likuma (FISA) 702. iedaļas atkārtotu apstiprināšanu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. aprīļa rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. aprīļa rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa savā 2015. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner lēmumu par drošības zonu atzina par spēkā neesošu un precizēja, ka ar pienācīgu aizsardzības līmeni trešā valstī ir jāsaprot “pēc būtības līdzvērtīgs” līmenis tam, kāds saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, to lasot ES hartas izpratnē, ir garantēts Eiropas Savienībā, un tas noteica nepieciešamību pabeigt sarunas par jaunu kārtību, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz to, kā personas dati būtu jānosūta no ES uz ASV; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa savā 2015. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner lēmumu par drošības zonu atzina par spēkā neesošu un precizēja, ka ar pienācīgu aizsardzības līmeni trešā valstī ir jāsaprot “pēc būtības līdzvērtīgs” līmenis tam, kāds saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, to lasot ES hartas izpratnē, ir garantēts Eiropas Savienībā, un tas noteica nepieciešamību pabeigt sarunas par jaunu kārtību, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz to, kā personas dati būtu jānosūta no ES uz ASV;

| B. | tā kā, pārbaudot trešās valsts nodrošināto aizsardzības līmeni, Komisijai ir pienākums izvērtēt to šajā valstī piemērojamo tiesību normu saturu, kas izriet no iekšējiem tiesību aktiem vai starptautiskām saistībām, ko tā uzņēmusies, kā arī praksi, kuras mērķis ir nodrošināt šo normu ievērošanu, jo saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 2. punktu Komisijai ir jāņem vērā visi ar personas datu nosūtīšanu uz trešo valsti saistītie apstākļi; tā kā šajā izvērtējumā ir ne vien jāpievēršas tiesību aktiem un praksei saistībā ar personas datu aizsardzību komerciāliem un privātiem mērķiem, bet tajā ir arī jāaplūko visi aspekti saistībā ar attiecīgajā valstī vai nozarē piemērojamo struktūru, jo īpaši, bet ne tikai, tiesībaizsardzības, nacionālās drošības un pamattiesību ievērošanas ziņā; |
| --- | --- |

B.

tā kā, pārbaudot trešās valsts nodrošināto aizsardzības līmeni, Komisijai ir pienākums izvērtēt to šajā valstī piemērojamo tiesību normu saturu, kas izriet no iekšējiem tiesību aktiem vai starptautiskām saistībām, ko tā uzņēmusies, kā arī praksi, kuras mērķis ir nodrošināt šo normu ievērošanu, jo saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 2. punktu Komisijai ir jāņem vērā visi ar personas datu nosūtīšanu uz trešo valsti saistītie apstākļi; tā kā šajā izvērtējumā ir ne vien jāpievēršas tiesību aktiem un praksei saistībā ar personas datu aizsardzību komerciāliem un privātiem mērķiem, bet tajā ir arī jāaplūko visi aspekti saistībā ar attiecīgajā valstī vai nozarē piemērojamo struktūru, jo īpaši, bet ne tikai, tiesībaizsardzības, nacionālās drošības un pamattiesību ievērošanas ziņā;

| C. | tā kā personas datu nosūtīšana starp ES un ASV komerciālām organizācijām ir svarīgs transatlantisko attiecību elements, ņemot vērā aizvien pieaugošo globālās ekonomikas digitalizāciju; tā kā šāda nosūtīšana būtu jāveic, pilnībā ievērojot tiesības uz personas datu aizsardzību un tiesības uz privātumu; tā kā viens no ES pamatmērķiem ir ES Hartā noteiktā pamattiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

C.

tā kā personas datu nosūtīšana starp ES un ASV komerciālām organizācijām ir svarīgs transatlantisko attiecību elements, ņemot vērā aizvien pieaugošo globālās ekonomikas digitalizāciju; tā kā šāda nosūtīšana būtu jāveic, pilnībā ievērojot tiesības uz personas datu aizsardzību un tiesības uz privātumu; tā kā viens no ES pamatmērķiem ir ES Hartā noteiktā pamattiesību aizsardzība;

| D. | tā kā sociālais tīkls Facebook, kas ir privātuma vairoga parakstītājs, ir apstiprinājis, ka 2,7 miljonu ES iedzīvotāju dati bija starp tiem datiem, kurus neatbilstoši izmantojis politisko konsultāciju uzņēmums Cambridge Analytica; |
| --- | --- |

D.

tā kā sociālais tīkls Facebook, kas ir privātuma vairoga parakstītājs, ir apstiprinājis, ka 2,7 miljonu ES iedzīvotāju dati bija starp tiem datiem, kurus neatbilstoši izmantojis politisko konsultāciju uzņēmums Cambridge Analytica;

| E. | tā kā EDAU savā Atzinumā Nr. 4/2016 vairākkārt izteica bažas par privātuma vairogu; tā kā šajā pašā atzinumā EDAU pauž gandarījumu par visu iesaistīto pušu centieniem rast risinājumu attiecībā uz personas datu nosūtīšanu no ES uz ASV komerciālos nolūkos saskaņā ar pašsertifikācijas sistēmu; |
| --- | --- |

E.

tā kā EDAU savā Atzinumā Nr. 4/2016 vairākkārt izteica bažas par privātuma vairogu; tā kā šajā pašā atzinumā EDAU pauž gandarījumu par visu iesaistīto pušu centieniem rast risinājumu attiecībā uz personas datu nosūtīšanu no ES uz ASV komerciālos nolūkos saskaņā ar pašsertifikācijas sistēmu;

| F. | tā kā WP29 savā Atzinumā Nr. 1/2016 par ES un ASV privātuma vairoga pietiekamības īstenošanas lēmuma projektu atzinīgi vērtēja uzlabojumus, ko privātuma vairogs sniedz salīdzinājumā ar drošības zonas lēmumu, un vienlaikus arī pauda nopietnas bažas par komerciālajiem aspektiem un valsts iestāžu piekļuvi datiem, kurus nosūta saskaņā ar privātuma vairogu; |
| --- | --- |

F.

tā kā WP29 savā Atzinumā Nr. 1/2016 par ES un ASV privātuma vairoga pietiekamības īstenošanas lēmuma projektu atzinīgi vērtēja uzlabojumus, ko privātuma vairogs sniedz salīdzinājumā ar drošības zonas lēmumu, un vienlaikus arī pauda nopietnas bažas par komerciālajiem aspektiem un valsts iestāžu piekļuvi datiem, kurus nosūta saskaņā ar privātuma vairogu;

| G. | tā kā Komisija 2016. gada 12. jūlijā pēc papildu apspriedēm ar ASV administrāciju pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250, ar kuru noteikts pienācīgs to personas datu aizsardzības līmenis, kas no Savienības tiek nosūtīti Amerikas Savienoto Valstu organizācijām ES un ASV privātuma vairoga ietvaros; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija 2016. gada 12. jūlijā pēc papildu apspriedēm ar ASV administrāciju pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250, ar kuru noteikts pienācīgs to personas datu aizsardzības līmenis, kas no Savienības tiek nosūtīti Amerikas Savienoto Valstu organizācijām ES un ASV privātuma vairoga ietvaros;

| H. | tā kā ES un ASV privātuma vairogam ir pievienotas vairākas vienpusējas saistības un apliecinājumi, kuros ASV administrācija cita starpā skaidro datu aizsardzības principus, pārraudzības, izpildes un tiesiskās aizsardzības mehānismus, kā arī aizsardzības un drošības pasākumus, kas drošības iestādēm jāievēro, lai piekļūtu personas datiem un tos apstrādātu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un ASV privātuma vairogam ir pievienotas vairākas vienpusējas saistības un apliecinājumi, kuros ASV administrācija cita starpā skaidro datu aizsardzības principus, pārraudzības, izpildes un tiesiskās aizsardzības mehānismus, kā arī aizsardzības un drošības pasākumus, kas drošības iestādēm jāievēro, lai piekļūtu personas datiem un tos apstrādātu;

| I. | tā kā WP29 savā 2016. gada 26. jūlija paziņojumā atzinīgi vērtē uzlabojumus, ko ES un ASV privātuma vairoga mehānisms sniedz salīdzinājumā ar drošības zonu, un uzteica Komisiju un ASV iestādes par to, ka tās ņēmušas vērā darba grupas apsvērumus; tā kā WP29 tomēr norāda, ka vairāki apsvērumi vēl arvien ir aktuāli gan saistībā ar komerciālajiem aspektiem, gan ar ASV valsts iestāžu piekļuvi datiem, kas tiek nosūtīti no ES, piemēram, trūkst konkrētu noteikumu par automatizētiem lēmumiem un nepastāv vispārējas tiesības šos lēmumus apstrīdēt, ir nepieciešams stingrāk nodrošināt ombuda mehānisma neatkarību un pilnvaras, kā arī nav konkrētā veidā garantēts, ka netiks veikta personas datu masveida un nediferencēta apkopošana (masveida vākšana); |
| --- | --- |

I.

tā kā WP29 savā 2016. gada 26. jūlija paziņojumā atzinīgi vērtē uzlabojumus, ko ES un ASV privātuma vairoga mehānisms sniedz salīdzinājumā ar drošības zonu, un uzteica Komisiju un ASV iestādes par to, ka tās ņēmušas vērā darba grupas apsvērumus; tā kā WP29 tomēr norāda, ka vairāki apsvērumi vēl arvien ir aktuāli gan saistībā ar komerciālajiem aspektiem, gan ar ASV valsts iestāžu piekļuvi datiem, kas tiek nosūtīti no ES, piemēram, trūkst konkrētu noteikumu par automatizētiem lēmumiem un nepastāv vispārējas tiesības šos lēmumus apstrīdēt, ir nepieciešams stingrāk nodrošināt ombuda mehānisma neatkarību un pilnvaras, kā arī nav konkrētā veidā garantēts, ka netiks veikta personas datu masveida un nediferencēta apkopošana (masveida vākšana);

| J. | tā kā 2017. gada 6. aprīļa rezolūcijā Parlaments, lai arī atzīstot, ka ES un ASV privātuma vairogā ir būtiski uzlabojumi attiecībā uz standartu skaidrību salīdzinājumā ar iepriekšējo ES un ASV drošības zonu, uzskata, ka joprojām ir jārisina svarīgi jautājumi attiecībā uz noteiktiem komerciāliem aspektiem, valsts drošību un tiesībaizsardzību; tā kā tas aicina Komisiju pirmās kopīgās ikgadējās pārskatīšanas laikā veikt rūpīgu un padziļinātu izpēti par visiem trūkumiem un nepilnībām un parādīt, kā tās ir novērstas, lai nodrošinātu atbilstību ES hartai un Savienības tiesību aktiem, un rūpīgi izvērtēt, vai mehānismi un drošības pasākumi, kas norādīti ASV administrācijas apliecinājumos un paskaidrojumos, ir efektīvi un īstenojami; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gada 6. aprīļa rezolūcijā Parlaments, lai arī atzīstot, ka ES un ASV privātuma vairogā ir būtiski uzlabojumi attiecībā uz standartu skaidrību salīdzinājumā ar iepriekšējo ES un ASV drošības zonu, uzskata, ka joprojām ir jārisina svarīgi jautājumi attiecībā uz noteiktiem komerciāliem aspektiem, valsts drošību un tiesībaizsardzību; tā kā tas aicina Komisiju pirmās kopīgās ikgadējās pārskatīšanas laikā veikt rūpīgu un padziļinātu izpēti par visiem trūkumiem un nepilnībām un parādīt, kā tās ir novērstas, lai nodrošinātu atbilstību ES hartai un Savienības tiesību aktiem, un rūpīgi izvērtēt, vai mehānismi un drošības pasākumi, kas norādīti ASV administrācijas apliecinājumos un paskaidrojumos, ir efektīvi un īstenojami;

| K. | tā kā Komisijas ziņojumā Parlamentam un Padomei saistībā ar pirmo gada pārskatu par ES un ASV privātuma vairoga darbību un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, lai arī atzīstot, ka ASV iestādes ir izveidojušas vajadzīgās struktūras un procedūras, lai nodrošinātu pareizu privātuma vairoga darbību, un secinot, ka Amerikas Savienotās Valstis turpina nodrošināt to personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni, kurus nosūta privātuma vairoga ietvaros, ir ietverti desmit ieteikumi ASV iestādēm, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ne tikai ar ASV Tirdzniecības departamenta (DoC), kurš ir administrators, kas atbild par privātuma vairoga organizāciju sertifikācijas un principu piemērošanas uzraudzību, uzdevumiem un darbībām, bet arī tos jautājumus, kas saistīti ar valsts drošību, piemēram, FISA 702. iedaļas atkārtota apstiprināšana, vai pastāvīga ombuda un Privātuma un pilsonisko brīvību pārraudzības padomes (PCLOB) locekļu iecelšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas ziņojumā Parlamentam un Padomei saistībā ar pirmo gada pārskatu par ES un ASV privātuma vairoga darbību un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, lai arī atzīstot, ka ASV iestādes ir izveidojušas vajadzīgās struktūras un procedūras, lai nodrošinātu pareizu privātuma vairoga darbību, un secinot, ka Amerikas Savienotās Valstis turpina nodrošināt to personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni, kurus nosūta privātuma vairoga ietvaros, ir ietverti desmit ieteikumi ASV iestādēm, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ne tikai ar ASV Tirdzniecības departamenta (DoC), kurš ir administrators, kas atbild par privātuma vairoga organizāciju sertifikācijas un principu piemērošanas uzraudzību, uzdevumiem un darbībām, bet arī tos jautājumus, kas saistīti ar valsts drošību, piemēram, FISA 702. iedaļas atkārtota apstiprināšana, vai pastāvīga ombuda un Privātuma un pilsonisko brīvību pārraudzības padomes (PCLOB) locekļu iecelšanu;

| L. | kā WP292017. gada 28. novembra atzinumā “ES un ASV privātuma vairogs — pirmā ikgadējā kopīgā pārskatīšana”, kas tika sagatavots pēc pirmās ikgadējās kopīgās pārskatīšanas, tiek atzinīgi vērtēti privātuma vairoga panākumi salīdzinājumā ar lēmumu par drošības zonu, kas tika atzīts par spēkā neesošu; tā kā WP29 atzīst ASV iestāžu un Komisijas centienus īstenot privātuma vairogu; |
| --- | --- |

L.

kā WP292017. gada 28. novembra atzinumā “ES un ASV privātuma vairogs — pirmā ikgadējā kopīgā pārskatīšana”, kas tika sagatavots pēc pirmās ikgadējās kopīgās pārskatīšanas, tiek atzinīgi vērtēti privātuma vairoga panākumi salīdzinājumā ar lēmumu par drošības zonu, kas tika atzīts par spēkā neesošu; tā kā WP29 atzīst ASV iestāžu un Komisijas centienus īstenot privātuma vairogu;

| M. | tā kā WP29 ir konstatējusi daudzas svarīgas neatrisinātas problēmas, kas rada nopietnas bažas attiecībā uz komerciāliem jautājumiem un jautājumiem, kas saistīti ar ASV valsts iestāžu piekļuvi datiem, kurus nosūta uz ASV privātuma vairoga ietvaros (tiesībaizsardzības vai valsts drošības nolūkos), un kas jārisina gan Komisijai, gan ASV iestādēm; tā kā tas ir pieprasījis nekavējoties izstrādāt rīcības plānu, lai parādītu, ka visi minētie jautājumi tiks risināti, turklāt ne vēlāk kā otrajā kopīgajā pārskatīšanā; |
| --- | --- |

M.

tā kā WP29 ir konstatējusi daudzas svarīgas neatrisinātas problēmas, kas rada nopietnas bažas attiecībā uz komerciāliem jautājumiem un jautājumiem, kas saistīti ar ASV valsts iestāžu piekļuvi datiem, kurus nosūta uz ASV privātuma vairoga ietvaros (tiesībaizsardzības vai valsts drošības nolūkos), un kas jārisina gan Komisijai, gan ASV iestādēm; tā kā tas ir pieprasījis nekavējoties izstrādāt rīcības plānu, lai parādītu, ka visi minētie jautājumi tiks risināti, turklāt ne vēlāk kā otrajā kopīgajā pārskatīšanā;

| N. | tā kā gadījumā, ja WP29 bažas noteiktajā termiņā netiks kliedētas, WP29 locekļi atbilstīgi rīkosies, tostarp Privātuma vairoga pietiekamības lēmumu iesniegs valstu tiesās, lai tās vērstos Eiropas Savienības Tiesā pēc prejudiciāla nolēmuma; |
| --- | --- |

N.

tā kā gadījumā, ja WP29 bažas noteiktajā termiņā netiks kliedētas, WP29 locekļi atbilstīgi rīkosies, tostarp Privātuma vairoga pietiekamības lēmumu iesniegs valstu tiesās, lai tās vērstos Eiropas Savienības Tiesā pēc prejudiciāla nolēmuma;

| O. | tā kā prasība atcelt tiesību aktu (lieta T-738/16 La Quadrature du Net u. c./Komisija) un Īrijas Augstās Tiesas atzinuma pieprasījums lietā starp Īrijas Datu aizsardzības komisāru, Facebook Ireland Limited un Maximilian Schrems (Schrems II lieta) ir iesniegti Eiropas Savienības Tiesā; tā kā atzinuma pieprasījumā ir ņemts vērā, ka joprojām notiek masveida uzraudzība, un ir analizēts, vai ASV tiesību akti nodrošina efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus tiem ES iedzīvotājiem, kuru personas dati tiek nosūtīti uz Amerikas Savienotajām Valstīm; |
| --- | --- |

O.

tā kā prasība atcelt tiesību aktu (lieta T-738/16 La Quadrature du Net u. c./Komisija) un Īrijas Augstās Tiesas atzinuma pieprasījums lietā starp Īrijas Datu aizsardzības komisāru, Facebook Ireland Limited un Maximilian Schrems (Schrems II lieta) ir iesniegti Eiropas Savienības Tiesā; tā kā atzinuma pieprasījumā ir ņemts vērā, ka joprojām notiek masveida uzraudzība, un ir analizēts, vai ASV tiesību akti nodrošina efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus tiem ES iedzīvotājiem, kuru personas dati tiek nosūtīti uz Amerikas Savienotajām Valstīm;

| P. | tā kā 2018. gada 11. janvārī ASV Kongress atkārtoti apstiprināja un grozīja FISA 702. iedaļu uz turpmākajiem sešiem gadiem, nekliedējot bažas, kas paustas Komisijas kopīgajā pārskata ziņojumā un WP29 atzinumā; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2018. gada 11. janvārī ASV Kongress atkārtoti apstiprināja un grozīja FISA 702. iedaļu uz turpmākajiem sešiem gadiem, nekliedējot bažas, kas paustas Komisijas kopīgajā pārskata ziņojumā un WP29 atzinumā;

| Q. | tā kā ASV Kongress kā daļu no vispārēja budžeta tiesību akta, kas stājās spēkā 2018. gada 23. martā, pieņēma Likumīgas aizrobežu datu izmantošanas izskaidrošanas (CLOUD) aktu, kas atvieglo piekļuvi komunikācijas saturam un citiem saistītiem datiem tiesībaizsardzības nolūkos, ļaujot ASV tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt komunikācijas datu sagatavošanu, pat ja tie tiek glabāti ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm, un noteiktām ārvalstīm noslēgt izpildu nolīgumus ar Amerikas Savienotajām Valstīm, lai atļautu ASV pakalpojumu sniedzējiem reaģēt uz noteiktiem ārvalstu rīkojumiem, kuru mērķis ir piekļuve komunikācijas datiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ASV Kongress kā daļu no vispārēja budžeta tiesību akta, kas stājās spēkā 2018. gada 23. martā, pieņēma Likumīgas aizrobežu datu izmantošanas izskaidrošanas (CLOUD) aktu, kas atvieglo piekļuvi komunikācijas saturam un citiem saistītiem datiem tiesībaizsardzības nolūkos, ļaujot ASV tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt komunikācijas datu sagatavošanu, pat ja tie tiek glabāti ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm, un noteiktām ārvalstīm noslēgt izpildu nolīgumus ar Amerikas Savienotajām Valstīm, lai atļautu ASV pakalpojumu sniedzējiem reaģēt uz noteiktiem ārvalstu rīkojumiem, kuru mērķis ir piekļuve komunikācijas datiem;

| R. | tā kā Facebook Inc., Cambridge Analytica un SCL Elections Ltd ir uzņēmumi, kas sertificēti privātuma vairoga sistēmā un kā tādiem tiem ir piemērots lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību kā juridiskais pamats personas datu nosūtīšanai no Eiropas Savienības uz Amerikas Savienotajām Valstīm un šo datu turpmākai apstrādei; |
| --- | --- |

R.

tā kā Facebook Inc., Cambridge Analytica un SCL Elections Ltd ir uzņēmumi, kas sertificēti privātuma vairoga sistēmā un kā tādiem tiem ir piemērots lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību kā juridiskais pamats personas datu nosūtīšanai no Eiropas Savienības uz Amerikas Savienotajām Valstīm un šo datu turpmākai apstrādei;

| S. | tā kā, kā noteikts Vispārīgās datu aizsardzības regulas 45. panta 5. punktā, ja pieejamā informācija liecina, ka kāda trešā valsts vairs nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni, Komisija atceļ, groza vai aptur tās lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, |
| --- | --- |

S.

tā kā, kā noteikts Vispārīgās datu aizsardzības regulas 45. panta 5. punktā, ja pieejamā informācija liecina, ka kāda trešā valsts vairs nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni, Komisija atceļ, groza vai aptur tās lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību,

| 1. | uzsver, ka joprojām nav novērstas visas privātuma vairoga nepilnības attiecībā uz datu subjektu pamattiesību ievērošanu; uzsver — palielinās risks, ka Eiropas Savienības Tiesa var atzīt par spēkā neesošu Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250 par privātuma vairogu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņem vērā uzlabojumus salīdzinājumā ar nolīgumu par drošības principiem, tostarp galveno definīciju iekļaušanu, stingrāku pienākumu noteikšanu saistībā ar datu saglabāšanu un tālāku nosūtīšanu uz trešām valstīm, ombuda amata izveidi, lai nodrošinātu individuālu tiesisko aizsardzību un neatkarīgu pārraudzību, kontroles un līdzsvara mehānismu izveidi, kas nodrošina datu subjektu tiesības (PCLOB), ārējās un iekšējās atbilstības pārskatu iekļaušanu, regulārākas un stingrākas dokumentēšanas un uzraudzības veikšanu, dažāda veida pieejamības nodrošināšanu tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un valsts datu aizsardzības iestāžu būtisko lomu pieprasījumu izskatīšanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka WP29 ir noteikusi 2018. gada 25. maiju par termiņu, līdz kuram jāatrisina pastāvošās problēmas, un šī termiņa neievērošanas gadījumā tā var nolemt ierosināt lietu pret privātuma vairogu valstu tiesās, lai tās šīs lietas sakarā vērstos Eiropas Savienības Tiesā pēc prejudiciāla nolēmuma (11); |
| --- | --- |

3.

Institucionālie jautājumi/Izvirzīšana

| 4. | pauž nožēlu, ka tik ilgu laiku ir prasījusi divu papildu locekļu izraudzīšanās un PCLOB priekšsēdētāja izvirzīšana, un mudina Senātu rūpīgi pārbaudīt savus profilus, lai apstiprinātu izraudzīšanos un tādējādi atjaunotu neatkarīgo aģentūru līdz kvoruma statusam, lai tā varētu pildīt savu misiju, novēršot terorismu un nodrošinot nepieciešamību aizsargāt privātumu un pilsoņu brīvības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas, ka priekšsēdētāja un kvoruma trūkums ir ierobežojis PCLOB spēju rīkoties uz pildīt savus pienākumus; uzsver, ka nepietiekama kvoruma laikā PCLOB nevar uzsākt jaunus konsultāciju vai pārraudzības projektus vai pieņemt darbā jaunus darbiniekus; atgādina, ka PCLOB vēl nav publicējusi ilgi gaidīto ziņojumu par uzraudzības veikšanu saskaņā ar Izpildrīkojumu Nr. 12333, lai sniegtu informāciju par konkrētu šā izpildrīkojuma darbību un par tā nepieciešamību un samērīgumu attiecībā uz iejaukšanos datu aizsardzībā šajā kontekstā; norāda, ka šis ziņojums ir ļoti vēlams, ņemot vērā nenoteiktību un neprognozējamību attiecībā uz to, kā Izpildrīkojums Nr. 12333 tiek izmantots; pauž nožēlu, ka PCLOB nebija publicējusi jaunu ziņojumu par FISA 702. iedaļu, pirms tā tika atkārtoti apstiprināta 2018. gada janvārī; uzskata, ka nepietiekams kvorums nopietni apdraud atbilstību un ASV iestāžu nodrošinātās pārraudzības garantijas un apliecinājumus; tādēļ mudina ASV iestādes nekavējoties izvirzīt un apstiprināt jaunus valdes locekļus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ņemot vērā, ka Prezidenta politikas direktīva Nr. 28 (PPD-28) ir viens no galvenajiem elementiem, uz kuru pamata ir izveidots privātuma vairogs, aicina PCLOB nākt klajā ar ziņojumu par PPD-28, kas joprojām ir pakļauts prezidenta privilēģijām un tādēļ vēl nav publicēts; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti pauž savu nostāju, ka ASV Valsts departamenta izveidotais ombuda mehānisms nav pietiekami neatkarīgs un tam nav piešķirtas pietiekami efektīvas pilnvaras, lai veiktu savus uzdevumus un nodrošinātu efektīvu tiesisko aizsardzību ES iedzīvotājiem; uzsver, ka ir jāprecizē konkrētās ombuda mehānisma pilnvaras, jo īpaši attiecībā uz tā pilnvarām pret izlūkdienestiem un tā lēmumu efektīvas tiesiskās aizsardzības līmeni; pauž nožēlu, ka ombuds var pieprasīt rīcību un informāciju tikai no ASV valdības struktūrām un nevar pieprasīt iestādēm izbeigt un neturpināt nelikumīgu uzraudzību vai neatgriezeniski iznīcināt informāciju; norāda, ka, lai gan ir iecelts ombuda vietas izpildītājs, ASV administrācija joprojām nav iecēlusi jaunu pastāvīgu ombudu, un tas neveicina savstarpēju uzticību; uzskata, ka bez iecelta neatkarīga, pieredzējuša un pienācīgi pilnvarota ombuda ASV apliecinājumi attiecībā uz efektīvu tiesiskās aizsardzības nodrošināšanu ES iedzīvotājiem nebūs spēkā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pieņem zināšanai, ka Senāts nesen apstiprināja jaunu FTC priekšsēdētāju un četrus FTC komisārus; pauž nožēlu, ka līdz minētajai apstiprināšanai četri no pieciem FTC amatiem bija vakanti, ņemot vērā, ka FTC ir kompetentā aģentūra, kas nodrošina, ka ASV organizācijas īsteno privātuma vairoga principus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka nesenie atklājumi attiecībā uz Facebook un Cambridge Analytica praksi norāda uz proaktīvas pārraudzības un izpildes pasākumu nepieciešamību, kas ir balstīti ne tikai uz sūdzībām, bet arī ietver sistemātiskas pārbaudes par privātuma politikas faktisku atbilstību privātuma vairoga principiem visā sertifikācijas dzīves cikla laikā; aicina kompetentās ES datu aizsardzības iestādes atbilstoši rīkoties un atlikt nosūtīšanu, ja konstatētas neatbilstības; |
| --- | --- |

9.

Komerciālie aspekti

| 10. | uzskata, ka, lai nodrošinātu pārredzamību un novērstu nepatiesus apgalvojumus par sertifikāciju, DoC nevajadzētu pieļaut situāciju, ka ASV uzņēmumi publisko informāciju par privātuma vairoga sertifikācijas procesu, pirms tas ir pabeigts un DoC tos ir iekļāvis privātuma vairoga sarakstā; pauž bažas par to, ka DoC nav izmantojis privātuma vairoga sniegto iespēju pieprasīt to līgumu noteikumu kopijas, kurus sertificētie uzņēmumi izmanto atbilstības nodrošināšanas nolūkā līgumos ar trešām pusēm; tādēļ uzskata, ka nav efektīvas kontroles attiecībā uz to, vai sertificētie uzņēmumi patiešām atbilst privātuma vairoga nosacījumiem; aicina DoC proaktīvi un regulāri veikt ex officio atbilstības pārbaudes, lai uzraudzītu, cik efektīvi uzņēmumi nodrošina atbilstību privātuma vairoga noteikumiem un prasībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka dažādās tiesību aizsardzības procedūras ES iedzīvotājiem var izrādīties pārāk sarežģītas, grūti izmantojamas un tādējādi mazāk efektīvas; norāda — kā uzsvēruši uzņēmumi, kas nodrošina neatkarīgus tiesību aizsardzības mehānismus (IRM), lielāko daļu sūdzību šie uzņēmumi tieši saņem no personām, kuras vēlas iegūt vispārīgu informāciju par privātuma vairogu un viņu datu apstrādi; tādēļ iesaka, ka ASV iestādes pieejamā un viegli saprotamā veidā sniedz personām konkrētāku informāciju par privātuma vairoga tīmekļa vietni attiecībā uz viņu tiesībām un pieejamajiem resursiem, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ņemot vērā nesenos atklājumus par to, ka uzņēmumi, kas sertificēti privātuma vairoga sistēmas ietvaros, piemēram, Facebook un Cambridge Analytica, ir ļaunprātīgi izmantojuši personas datus, aicina ASV iestādes, kas ir atbildīgas par privātuma vairoga izpildes īstenošanu, nekavējoties rīkoties saistībā ar šādiem atklājumiem, pilnībā ievērojot sniegtos apliecinājumus un uzņemtās saistības pašreizējās privātuma vairoga sistēmas uzturēšanai un vajadzības gadījumā izslēgt šādus uzņēmumus no privātuma vairoga saraksta; aicina arī kompetentās ES datu aizsardzības iestādes izmeklēt šādus atklājumus un vajadzības gadījumā atlikt vai aizliegt datu nosūtīšanu privātuma vairoga ietvaros; uzskata, ka šie atklājumi skaidri parāda, ka privātuma vairoga mehānisms nenodrošina tiesību uz datu aizsardzību pienācīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nopietnas bažas par izmaiņām Facebook pakalpojuma sniegšanas nosacījumos lietotājiem, kas nav ES iedzīvotāji, ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādas, kuri līdz šim ir izmantojuši tiesības saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesību aktiem un kuriem tagad kā datu pārzinis Facebook Ireland vietā ir jāpieņem Facebook U.S.; uzskata, ka tas nozīmē aptuveni 1,5 miljardu lietotāju personas datu nosūtīšanu uz trešo valsti; nopietni apšauba to, ka šāds de-facto monopola platformas lietotāju pamattiesību bezprecedenta masveida ierobežojums ir paredzēts privātuma vairogā; prasa ES datu aizsardzības iestādēm izmeklēt šo lietu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nopietnas bažas par to, ka, ja šī problēma netiks risināta, šāda personas datu ļaunprātīga izmantošana, ko veic dažādas struktūras, lai manipulētu ar politiskajiem uzskatiem vai balsošanas rīcību, var apdraudēt demokrātisko procesu un tā pamatā esošo ideju, ka vēlētāji paši spēj pieņemt uz informāciju un faktiem balstītus lēmumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē un atbalsta aicinājumus ASV likumdevējam virzīties uz vispārīga privātuma un datu aizsardzības akta pieņemšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti pauž bažas par to, ka privātuma vairogā trūkst īpašu noteikumu un garantiju attiecībā uz lēmumiem, kas pieņemti, balstoties uz automātisku apstrādi/profilēšanu, kura rada juridiskas sekas vai būtiski ietekmē personu; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pasūtīt pētījumu, lai vāktu faktiskus pierādījumus un turpinātu izvērtēt automatizētas lēmumu pieņemšanas nozīmīgumu attiecībā uz datu nosūtīšanu privātuma vairoga ietvaros; aicina Komisiju paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz automatizētu lēmumu pieņemšanu, lai nodrošinātu pietiekamus aizsardzības pasākumus, ja pētījumā tas būs ieteikts; šajā saistībā ņem vērā informāciju, kas iegūta no kopīgās pārskatīšanas, ka automatizēta lēmumu pieņemšana nedrīkst notikt, pamatojoties uz personas datiem, kas ir nosūtīti privātuma vairoga ietvaros; pauž nožēlu, ka saskaņā ar 29. panta darba grupu “uzņēmumu sniegtā atgriezeniskā saite joprojām ir ļoti vispārīga, neviešot skaidrību, vai šie apgalvojumi atbilst visu to uzņēmumu realitātei, kuri ievēro privātuma vairoga principus”; turpina uzsvērt Vispārīgās datu aizsardzības regulas piemērojamību saskaņā ar Vispārīgās datu aizsardzības regulas 3. panta 2. punkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka būtu jāveic turpmāki uzlabojumi attiecībā uz HR datu interpretāciju un šo datu apstrādi, ņemot vērā atšķirības jēdziena “HR dati” izpratnē ASV valdības skatījumā, no vienas puses, un Komisijas un 29. panta darba grupas skatījumā, no otras puses; pilnīgi piekrīt 29. panta darba grupas aicinājumam Komisijai iesaistīties sarunās ar ASV iestādēm, lai veiktu grozījumus privātuma vairoga mehānismā attiecībā uz minēto jautājumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti pauž bažas par to, ka privātuma vairoga principos nav ievērots ES uz piekrišanu balstītas apstrādes modelis, bet ir dota iespēja attiekties/tiesības iebilst tikai ļoti īpašos apstākļos; tādēļ, ņemot vērā kopīgo pārskatīšanu, mudina DoC sadarboties ar Eiropas datu aizsardzības iestādēm, lai sniegtu precīzākas norādes attiecībā uz tādiem būtiskiem privātuma vairoga principiem kā, piemēram, izvēles principu, paziņošanas principu, turpmāko nosūtīšanu, pārziņa un apstrādātāja attiecībām un piekļuvi, kuri ir daudz vairāk saskaņoti ar datu subjekta tiesībām atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti pauž bažas par to, ka Kongress 2017. gada martā noraidīja noteikumus, ko Federālā sakaru komisija bija iesniegusi attiecībā uz “Platjoslas un citu telekomunikāciju pakalpojumu klientu privātuma aizsardzību”, un tas praksē nozīmē, ka nebūs spēkā platjoslas privātuma noteikumi, saskaņā ar kuriem interneta pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsaņem nepārprotama patērētāju piekrišana, pirms tie reklāmdevējiem un citiem uzņēmumiem pārdod vai dalās ar tīmekļa pārlūkošanas datiem un citu privātu informāciju; uzskata, ka šis ir vēl viens apdraudējums privātuma aizsardzībai Amerikas Savienotajās Valstīs; |
| --- | --- |

19.

Tiesībaizsardzība un valsts drošības jautājumi

| 20. | uzskata, ka jēdziens “valsts drošība” privātuma vairoga mehānismā nav īpaši precizēts, lai nodrošinātu, ka datu aizsardzības pārkāpumus var efektīvi izskatīt tiesās nolūkā nodrošināt atbilstību stingrai pārbaudei attiecībā uz to, kas ir nepieciešami un samērīgi; tādēļ aicina skaidri definēt jēdzienu “valsts drošība”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ņem vērā, ka mērķu skaits FISA 702. iedaļā ir palielinājies, jo ir notikušas izmaiņas tehnoloģiju un komunikācijas modeļos, kā arī apdraudējumu vides attīstības dēļ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu, ka ASV neizmantoja iespēju, ko sniedza nesenā FISA 702. iedaļas atkārtotā apstiprināšana, lai iekļautu aizsardzības pasākumus, kas nodrošināti PPD-28; aicina iesniegt pierādījumus un uzņemties juridiskas saistības, nodrošinot, ka datu vākšana saskaņā ar FISA 702. iedaļu nav nediferencēta un ka piekļuve nenotiek vispārinātā veidā (masveida vākšana) pretstatā ES hartai; ņem vērā Komisijas sniegto paskaidrojumu tās dienestu darba dokumentā, ka uzraudzība saskaņā ar FISA 702. iedaļu vienmēr ir balstīta uz selektoriem un tādēļ tā nepieļauj masveida vākšanu; tādēļ pievienojas WP29 prasībai pēc atjaunināta PCLOB ziņojuma attiecībā uz “mērķu” definīciju, “selektoru uzdevumu noteikšanu” un konkrētu selektoru piemērošanas procesu programmas UPSTREAM kontekstā, lai precizētu un izvērtētu, vai šajā kontekstā notiek masveida piekļuve personas datiem; pauž nožēlu, ka ES iedzīvotāji ir izslēgti no papildu aizsardzības, ko nodrošina FISA 702. iedaļas atkārtotā apstiprināšana; pauž nožēlu, ka FISA 702. iedaļas atkārtotā apstiprināšana ietver vairākus grozījumus, kas ir pilnībā procesuāli un nerisina visproblemātiskākos jautājumus, uz ko norādīja arī 29. panta darba grupa; aicina Komisiju nopietni uztvert gaidāmo 29. panta darba grupas analīzi par FISA 702. iedaļu un attiecīgi rīkoties; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apstiprina, ka FISA 702. iedaļas atkārtotais apstiprinājums ir spēkā turpmākos sešus gadus; apšauba privātuma vairoga likumību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti pauž bažas par Izpildrīkojumu Nr. 12333, kas ļauj Valsts drošības aģentūrai veikt milzīga apjoma privātu datu, kas ievākti bez ordera, tiesas rīkojuma vai Kongresa atļaujas, apmaiņu ar 16 citām aģentūrām, tostarp FIB, Narkotiku apkarošanas aģentūru un Iekšzemes drošības departamentu; pauž nožēlu, ka tiesu iestādes nav veikušas nekādu to uzraudzības darbību likumības pārbaudi, kuras veiktas saskaņā ar Izpildrīkojumu Nr. 12333; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver pastāvošos šķēršļus, kas saistīti ar tiesiskās aizsardzības nodrošināšanu tām personām, kuras nav ASV iedzīvotāji un kurām piemēroti uzraudzības pasākumi saskaņā ar FISA 702. iedaļu vai Izpildrīkojumu Nr. 12333 “statusa” procesuālo prasību dēļ, kā to pašlaik interpretē ASV tiesas, lai ļautu personām, kas nav ASV iedzīvotāji, iesniegt prasību ASV tiesās pret lēmumiem, kas uz tām attiecas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž bažas par Izpildrīkojuma Nr. 13768 par “Sabiedrības drošības uzlabošanu Amerikas Savienoto Valstu teritorijā” sekām attiecībā uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un administratīviem aizsardzības līdzekļiem, kas pieejami personām ASV, jo Privātās dzīves aizsardzības likuma nodrošinātā aizsardzība vairs neattiecas uz personām, kas nav ASV iedzīvotāji; ņem vērā Komisijas nostāju, ka atbilstības novērtējums nebalstās uz Privātās dzīves aizsardzības likuma nodrošināto aizsardzību un tādēļ šis izpildrīkojums neskar privātuma vairogu; uzskata, ka Izpildrīkojums Nr. 13768 tomēr norāda uz ASV izpildvaras nolūku atcelt datu aizsardzības garantijas, kas iepriekš tika piešķirtas ES iedzīvotājiem, un neievērot saistības pret ES, kas tika pieņemtas B. Obama prezidentūras laikā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž stingras bažas attiecībā uz nesen pieņemto Likumīgas aizrobežu datu izmantošanas izskaidrošanas aktu jeb CLOUD aktu (H.R. 4943), kas paplašina Amerikas un ārvalstu tiesībaizsardzības iestāžu iespējas izvēlēties un piekļūt personu datiem pāri starptautiskajām robežām, neizmantojot savstarpējas tiesiskās palīdzības instrumentus, kuri nodrošina atbilstīgus aizsardzības pasākumus, un to valstu tiesu iestāžu kompetenču ievērošanu, kurās attiecīgā informācija atrodas; uzsver, ka CLOUD aktam varētu būt nopietna ietekme uz ES, jo tas ir tālejošs un rada iespējamas pretrunas ar ES datu aizsardzības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka līdzsvarotāks risinājums būtu bijis pašreizējās savstarpējas tiesiskās palīdzības nolīgumu starptautiskās sistēmas stiprināšana ar mērķi veicināt starptautisko un tiesu iestāžu sadarbību; atgādina, ka, kā noteikts Vispārīgās datu aizsardzības regulas 48. pantā, savstarpēja tiesiskā palīdzība un citi starptautiski nolīgumi ir vēlamais mehānisms, lai nodrošinātu piekļuvi personas datiem aizjūras zemēs; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu, ka ASV iestādes nav proaktīvi izpildījušas savas saistības sniegt Komisijai savlaicīgu un visaptverošu informāciju par visām norisēm, kas var būt nozīmīgas saistībā ar privātuma vairogu, tostarp nav paziņojušas Komisijai par izmaiņām ASV tiesiskajā regulējumā, piemēram, attiecībā uz prezidenta D. Trump Izpildrīkojumu Nr. 13768 “Sabiedrības drošības uzlabošana Amerikas Savienoto Valstu teritorijā” vai uz privātuma noteikumu atcelšanu interneta pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina — kā norādīts 2017. gada 6. aprīļa rezolūcijā, ne privātuma vairoga principi, ne ASV administrācijas vēstules nesniedz precizējumus un apliecinājumus, kas pierādītu, ka ES iedzīvotājiem ir tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību attiecībā uz to viņu personas datu izmantošanu, ko ASV iestādes veic tiesībaizsardzības un valsts interešu nolūkos, ko Eiropas Savienības Tiesa savā 2015. gada 6. oktobra spriedumā norādīja kā ES hartas 47. pantā paredzēto pamattiesību būtību; |
| --- | --- |

30.

Secinājumi

| 31. | aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka privātuma vairogs pilnībā atbilst Regulai (ES) 2016/679, ko piemēro no 2018. gada 25. maija, un ES hartai, lai atbilstība neradītu nepilnības vai konkurences priekšrocības ASV uzņēmumiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu, ka Komisija un kompetentās ASV iestādes nesāka diskusiju par privātuma vairoga sistēmu un neizstrādāja nekādu rīcības plānu, lai iespējami drīz novērstu konstatētās nepilnības, kā to pieprasīja 29. panta darba grupa savā decembra ziņojumā par kopīgo pārskatīšanu; aicina Komisiju un kompetentās ASV iestādes to darīt bez jebkādas turpmākas kavēšanās; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka privātums un datu aizsardzība ir juridiski īstenojamas pamattiesības, kas noteiktas Līgumos, ES hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, kā arī tiesību aktos un judikatūrā; uzsver, ka šīs tiesības ir jāpiemēro veidā, kas lieki neapgrūtina tirdzniecību vai starptautiskās attiecības, taču tās nevar “līdzsvarot” ar komerciālām vai politiskām interesēm; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka pašreizējā privātuma vairoga sistēma nenodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni, kas paredzēts Savienības datu aizsardzības tiesību aktos un ES Hartā, kā to interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata — ja vien ASV nenodrošinās pilnīgu atbilstību līdz 2018. gada 1. septembrim, Komisija nav rīkojusies saskaņā ar Vispārīgās datu aizsardzības regulas 45. panta 5. punktu; tādēļ aicina Komisiju apturēt privātuma vairoga darbību, līdz ASV iestādes būs izpildījušas tās nosacījumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzdod Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai turpināt uzraudzīt norises šajā jomā, tostarp Eiropas Savienības Tiesā ierosinātās lietas, kā arī uzraudzīt šajā rezolūcijā sniegto ieteikumu izpildi; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(3)  ECLI:EU:C:2015:650.

(4)  ECLI:EU:C:2016:970.

(5)  OV L 207, 1.8.2016., 1. lpp.

(6)  OV C 257, 15.7.2016., 8. lpp.

(7)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2016/wp238_en.pdf.

(8)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/press-material/press-release/art29_press_material/2016/20160726_wp29_wp_statement_eu_us_privacy_shield_en. pdf.

(9)  WP 255, pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612621.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0131.

(11)  https://ec.europa.eu/newsroom/just/document.cfm?doc_id=48782.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/141

---

P8_TA(2018)0316

Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta negatīvā ietekme uz ES pilsoņiem

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) negatīvo ietekmi uz ES pilsoņiem un jo īpaši uz “nejaušajiem amerikāņiem” (2018/2646(RSP))

(2020/C 118/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7., 8. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7., 8. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. un 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. un 14. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/92/ES par maksājumu kontu tarifu salīdzināmību, maksājumu kontu maiņu un piekļuvi maksājumu kontiem ar pamatfunkcijām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/92/ES par maksājumu kontu tarifu salīdzināmību, maksājumu kontu maiņu un piekļuvi maksājumu kontiem ar pamatfunkcijām (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 9. decembra Direktīvu 2014/107/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 9. decembra Direktīvu 2014/107/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 11. oktobra secinājumus par nodokļu pārredzamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 11. oktobra secinājumus par nodokļu pārredzamību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. jūlija paziņojumu par papildu pasākumiem, lai veicinātu pārredzamību un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. jūlija paziņojumu par papildu pasākumiem, lai veicinātu pārredzamību un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2016)0451),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (5),

| — | ņemot vērā ESAO Kopējo ziņošanas standartu (KZS), ko ESAO Padome apstiprināja 2014. gada 15. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Kopējo ziņošanas standartu (KZS), ko ESAO Padome apstiprināja 2014. gada 15. jūlijā,

| — | ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par FATCA negatīvo ietekmi uz Eiropas iedzīvotājiem un jo īpaši uz “nejaušajiem amerikāņiem” (O-000052/2018 – B8-0033/2018 un O-000053/2018 – B8-0032/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par FATCA negatīvo ietekmi uz Eiropas iedzīvotājiem un jo īpaši uz “nejaušajiem amerikāņiem” (O-000052/2018 – B8-0033/2018 un O-000053/2018 – B8-0032/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Lūgumrakstu komiteja pilnībā izprata kāda Eiropas iedzīvotāju kolektīva paustās bažas par negatīvo ietekmi, ko rada FATCA un tā īstenošanai noslēgtie starpvaldību nolīgumi (SVN), kā arī par ekstrateritoriālo ietekmi, ko rada uz pilsonību balstīta aplikšana ar nodokļiem (CBT); |
| --- | --- |

A.

tā kā Lūgumrakstu komiteja pilnībā izprata kāda Eiropas iedzīvotāju kolektīva paustās bažas par negatīvo ietekmi, ko rada FATCA un tā īstenošanai noslēgtie starpvaldību nolīgumi (SVN), kā arī par ekstrateritoriālo ietekmi, ko rada uz pilsonību balstīta aplikšana ar nodokļiem (CBT);

| B. | tā kā kopš laika, kad stājās spēkā FATCA un ar to saistītie SVN, ko noslēgušas dalībvalstis un ASV, ES iestādes, ņemot vērā draudus, ka ASV varētu tām šajā valstī piespriest franšīzi iznīcinošus sodus, tostarp arī 30 % nodokļa ieturējumu, ar savas valsts valdības starpniecību ir sniegušas ASV Iekšzemes ieņēmumu dienestam (IRS) detalizētu informāciju par kontiem, kas pieder personām, kuras tiek uzskatītas par “ASV personām”; tā kā tas varētu būt ES datu aizsardzības noteikumu un pamattiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš laika, kad stājās spēkā FATCA un ar to saistītie SVN, ko noslēgušas dalībvalstis un ASV, ES iestādes, ņemot vērā draudus, ka ASV varētu tām šajā valstī piespriest franšīzi iznīcinošus sodus, tostarp arī 30 % nodokļa ieturējumu, ar savas valsts valdības starpniecību ir sniegušas ASV Iekšzemes ieņēmumu dienestam (IRS) detalizētu informāciju par kontiem, kas pieder personām, kuras tiek uzskatītas par “ASV personām”; tā kā tas varētu būt ES datu aizsardzības noteikumu un pamattiesību pārkāpums;

| C. | tā kā FATCA mērķis ir novērst to, ka ASV personas izvairās no nodokļu maksāšanas, un tā kā tas pieprasa, lai ārvalstu finanšu iestādes meklētu “ASV personas”, izmantojot dažādus rādītājus, piemēram, dzimšanas vietu ASV, ASV telefona numuru un norādi par to, ka personai ar ASV adresi ir pilnvaras rīkoties ar bankas kontu, un, pamatojoties uz šiem radītājiem, fiziskai personai tiek prasīts pierādīt, ka tā nav “ASV persona”; |
| --- | --- |

C.

tā kā FATCA mērķis ir novērst to, ka ASV personas izvairās no nodokļu maksāšanas, un tā kā tas pieprasa, lai ārvalstu finanšu iestādes meklētu “ASV personas”, izmantojot dažādus rādītājus, piemēram, dzimšanas vietu ASV, ASV telefona numuru un norādi par to, ka personai ar ASV adresi ir pilnvaras rīkoties ar bankas kontu, un, pamatojoties uz šiem radītājiem, fiziskai personai tiek prasīts pierādīt, ka tā nav “ASV persona”;

| D. | tā kā FATCA uzspiesto rādītāju izmantošana var novest pie tā, ka patvaļīgi tiek uzrādītas un sodītas personas, kurām patiesībā nav būtisku saišu ar ASV; tā kā FATCA būtībā aptver lielas cilvēku grupas, piemēram, ES un ASV dubultpilsoņus un viņu ģimenes locekļus, kuri nav ASV pilsoņi, bet jo īpaši tā dēvētos “nejaušos amerikāņus”, kuri, piedzimstot ASV, ir automātiski ieguvuši šīs valsts pilsonību, bet neuztur nekādus sakarus ar ASV un nekad tur nav dzīvojuši, strādājuši vai mācījušies, un kuriem nav piešķirts ASV sociālā nodrošinājuma numurs; |
| --- | --- |

D.

tā kā FATCA uzspiesto rādītāju izmantošana var novest pie tā, ka patvaļīgi tiek uzrādītas un sodītas personas, kurām patiesībā nav būtisku saišu ar ASV; tā kā FATCA būtībā aptver lielas cilvēku grupas, piemēram, ES un ASV dubultpilsoņus un viņu ģimenes locekļus, kuri nav ASV pilsoņi, bet jo īpaši tā dēvētos “nejaušos amerikāņus”, kuri, piedzimstot ASV, ir automātiski ieguvuši šīs valsts pilsonību, bet neuztur nekādus sakarus ar ASV un nekad tur nav dzīvojuši, strādājuši vai mācījušies, un kuriem nav piešķirts ASV sociālā nodrošinājuma numurs;

| E. | tā kā Komisija atzina, ka FATCA un ar to saistītajiem SVN varētu būt neparedzētas sekas, kas ASV pilsoņiem un jebkurai personai, attiecībā uz kuru ir norādes, ka uz to varētu attiecināt FATCA (“ASV persona”), apgrūtinātu piekļuvi finanšu pakalpojumiem ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija atzina, ka FATCA un ar to saistītajiem SVN varētu būt neparedzētas sekas, kas ASV pilsoņiem un jebkurai personai, attiecībā uz kuru ir norādes, ka uz to varētu attiecināt FATCA (“ASV persona”), apgrūtinātu piekļuvi finanšu pakalpojumiem ES;

| F. | tā kā FATCA būtiski ietekmē tūkstošu likumpaklausīgu ES pilsoņu un viņu ģimeņu ikdienas dzīvi un iztiku, jo personām, uz kurām attiecina “ASV personas” definīciju, tiek iesaldēti viņu krājkonti, liegta piekļuve visiem banku pakalpojumiem, tostarp dzīvības apdrošināšanai, pensijām un hipotekārajiem kredītiem, jo finanšu iestādes nav ieinteresētas pildīt FATCA ziņošanas prasības, kas izmaksā dārgi; tā kā turklāt viņu ģimenes locekļi, kas ir ES pilsoņi, redz, ka viņu personas dati tiek darīti zināmi ASV un tiek ierobežota viņu piekļuve ES banku pakalpojumiem (piem., kopīgiem kontiem un/vai hipotekārajiem kredītiem); |
| --- | --- |

F.

tā kā FATCA būtiski ietekmē tūkstošu likumpaklausīgu ES pilsoņu un viņu ģimeņu ikdienas dzīvi un iztiku, jo personām, uz kurām attiecina “ASV personas” definīciju, tiek iesaldēti viņu krājkonti, liegta piekļuve visiem banku pakalpojumiem, tostarp dzīvības apdrošināšanai, pensijām un hipotekārajiem kredītiem, jo finanšu iestādes nav ieinteresētas pildīt FATCA ziņošanas prasības, kas izmaksā dārgi; tā kā turklāt viņu ģimenes locekļi, kas ir ES pilsoņi, redz, ka viņu personas dati tiek darīti zināmi ASV un tiek ierobežota viņu piekļuve ES banku pakalpojumiem (piem., kopīgiem kontiem un/vai hipotekārajiem kredītiem);

| G. | tā kā “nejaušie amerikāņi”, kuri negrib, ka viņu dzīvi ietekmē FATCA darbības, ir spiesti oficiāli atteikties no ASV pilsonības, kas ir ļoti apgrūtinošs process, kurā nepieciešams ASV sociālā nodrošinājuma numurs vai ASV starptautiskais nodokļu maksātāja identifikācijas numurs, kas, cita starpā, lielākajai daļai “nejaušo amerikāņu” nemaz nav piešķirts; |
| --- | --- |

G.

tā kā “nejaušie amerikāņi”, kuri negrib, ka viņu dzīvi ietekmē FATCA darbības, ir spiesti oficiāli atteikties no ASV pilsonības, kas ir ļoti apgrūtinošs process, kurā nepieciešams ASV sociālā nodrošinājuma numurs vai ASV starptautiskais nodokļu maksātāja identifikācijas numurs, kas, cita starpā, lielākajai daļai “nejaušo amerikāņu” nemaz nav piešķirts;

| H. | tā kā ASV interneta platformām, piemēram, AirBnB, Tripadvisor un Amazon, tiek pieprasīts apkopot nodokļa maksātāja informāciju par visiem ES pilsoņiem, kuri izmanto šos tiešsaites pakalpojumus, un nodot tos ASV federālajai nodokļu iestādei — IRS; tā kā šādas prakses mērķis ir noskaidrot, vai lietotājs ir ASV pilsonis, un tādēļ noteikt, vai par ienākumiem, kas gūti ar šo platformu palīdzību, ir jāziņo ASV nodokļu iestādei, ņemot vērā FATCA prasības; tā kā šī prakse acīmredzami neatbilst ES datu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ASV interneta platformām, piemēram, AirBnB, Tripadvisor un Amazon, tiek pieprasīts apkopot nodokļa maksātāja informāciju par visiem ES pilsoņiem, kuri izmanto šos tiešsaites pakalpojumus, un nodot tos ASV federālajai nodokļu iestādei — IRS; tā kā šādas prakses mērķis ir noskaidrot, vai lietotājs ir ASV pilsonis, un tādēļ noteikt, vai par ienākumiem, kas gūti ar šo platformu palīdzību, ir jāziņo ASV nodokļu iestādei, ņemot vērā FATCA prasības; tā kā šī prakse acīmredzami neatbilst ES datu aizsardzības noteikumiem;

| I. | tā kā Direktīvā 2014/92/ES (Maksājumu kontu direktīva) ir noteikts, ka kredītiestādes nediskriminē patērētājus to valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ; |
| --- | --- |

I.

tā kā Direktīvā 2014/92/ES (Maksājumu kontu direktīva) ir noteikts, ka kredītiestādes nediskriminē patērētājus to valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ;

| J. | tā kā dalībvalstīm noteiktais Maksājumu kontu direktīvas transponēšanas termiņš bija 2016. gada 18. septembris; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstīm noteiktais Maksājumu kontu direktīvas transponēšanas termiņš bija 2016. gada 18. septembris;

| K. | tā kā Parlaments 2016. gada 6. jūlija rezolūcijā par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem ņēma vērā, ka FATCA nolīgumā pastāv būtisks savstarpīguma trūkums starp ASV un ES; |
| --- | --- |

K.

tā kā Parlaments 2016. gada 6. jūlija rezolūcijā par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem ņēma vērā, ka FATCA nolīgumā pastāv būtisks savstarpīguma trūkums starp ASV un ES;

| L. | tā kā FATCA un ESAO Kopējais ziņošanas standarts saistībā ar automātisku nodokļu informācijas apmaiņu ir būtiski instrumenti cīņā pret korupciju, pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

L.

tā kā FATCA un ESAO Kopējais ziņošanas standarts saistībā ar automātisku nodokļu informācijas apmaiņu ir būtiski instrumenti cīņā pret korupciju, pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| M. | tā kā Francijas Nacionālā asambleja, pēc tam, kad bija organizējusi divpusēju faktu vākšanas misiju, lai izpētītu konkrētu ASV tiesību aktu, tostarp FATCA, ekstrateritoriālo ietekmi, 2016. gada oktobrī publicēja ziņojumu, iesakot Francijas valdībai vai nu apspriest grozījumu tās ar ASV noslēgtajā nodokļu līgumā vai arī pieprasīt ASV likumdevējiem grozīt ASV tiesību aktus, lai ļautu Francijas “netīšajiem amerikāņiem” bez maksas, reģistrēšanas un sodiem izstāties no šīs ASV sistēmas un atteikties no negribētās ASV pilsonības; tā kā nesen tika izveidota komisija, lai īpaši pētītu, to, kā ASV ekstrateritoriāli apliek ar nodokļiem Francijas “netīšos amerikāņus”, un 2017. gada novembrī gan Senāts, gan Nacionālā asambleja iesniedza rezolūcijas par šo konkrēto jautājumu; tā kā 2018. gada 15. maijā Francijas Senāts ar vienbalsīgu balsojumu pieņēma rezolūciju, aicinot Francijs valdību nekavējoties veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas Francijas “nejaušo amerikāņu” tiesības uz bankas kontu, tiek izbeigta diskriminējošā prakse, ko Francijas bankas ieviesa līdz ar FATCA stāšanos spēkā, un nekavējoties tiek sākta informēšanas kampaņa, lai ASV dzīvojošajiem Francijas pilsoņiem darītu zināmu ietekmi, kādu uz viņu dzīvi atstās ASV tiesību akti pilsonības un nodokļu jomā; tā kā šajā rezolūcijā vēl tiek pieprasīts, lai tiktu veikti stingri diplomātiskie pasākumi ar mērķi rast Francijas “nejaušo amerikāņu” problēmām risinājumu, kas ļautu šiem cilvēkiem bez maksas, dokumentu iesniegšanas un soda atteikties no negribētās ASV pilsonības, un lai ASV pildītu savu solījumu ievērot savstarpīgumu, saskaņā ar kuru Francija piekrita parakstīt šo starpvaldību nolīgumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Francijas Nacionālā asambleja, pēc tam, kad bija organizējusi divpusēju faktu vākšanas misiju, lai izpētītu konkrētu ASV tiesību aktu, tostarp FATCA, ekstrateritoriālo ietekmi, 2016. gada oktobrī publicēja ziņojumu, iesakot Francijas valdībai vai nu apspriest grozījumu tās ar ASV noslēgtajā nodokļu līgumā vai arī pieprasīt ASV likumdevējiem grozīt ASV tiesību aktus, lai ļautu Francijas “netīšajiem amerikāņiem” bez maksas, reģistrēšanas un sodiem izstāties no šīs ASV sistēmas un atteikties no negribētās ASV pilsonības; tā kā nesen tika izveidota komisija, lai īpaši pētītu, to, kā ASV ekstrateritoriāli apliek ar nodokļiem Francijas “netīšos amerikāņus”, un 2017. gada novembrī gan Senāts, gan Nacionālā asambleja iesniedza rezolūcijas par šo konkrēto jautājumu; tā kā 2018. gada 15. maijā Francijas Senāts ar vienbalsīgu balsojumu pieņēma rezolūciju, aicinot Francijs valdību nekavējoties veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas Francijas “nejaušo amerikāņu” tiesības uz bankas kontu, tiek izbeigta diskriminējošā prakse, ko Francijas bankas ieviesa līdz ar FATCA stāšanos spēkā, un nekavējoties tiek sākta informēšanas kampaņa, lai ASV dzīvojošajiem Francijas pilsoņiem darītu zināmu ietekmi, kādu uz viņu dzīvi atstās ASV tiesību akti pilsonības un nodokļu jomā; tā kā šajā rezolūcijā vēl tiek pieprasīts, lai tiktu veikti stingri diplomātiskie pasākumi ar mērķi rast Francijas “nejaušo amerikāņu” problēmām risinājumu, kas ļautu šiem cilvēkiem bez maksas, dokumentu iesniegšanas un soda atteikties no negribētās ASV pilsonības, un lai ASV pildītu savu solījumu ievērot savstarpīgumu, saskaņā ar kuru Francija piekrita parakstīt šo starpvaldību nolīgumu;

| N. | tā kā ASV un Eritreja ir divas vienīgās valstis pasaulē, kas ir pieņēmušas sistēmu, saskaņā ar kuru nodokļi tiek uzlikti, pamatojoties uz pilsonību, un ANO ir nosodījusi Eritreju par tās centieniem īstenot savu “diasporas nodokli”; |
| --- | --- |

N.

tā kā ASV un Eritreja ir divas vienīgās valstis pasaulē, kas ir pieņēmušas sistēmu, saskaņā ar kuru nodokļi tiek uzlikti, pamatojoties uz pilsonību, un ANO ir nosodījusi Eritreju par tās centieniem īstenot savu “diasporas nodokli”;

| O. | tā kā ASV 2017. gada decembrī īstenoja būtisku nodokļu sistēmas reformu, kuras gaitā tomēr netika atcelts princips, ka nodokļi tiek uzlikti, pamatojoties uz pilsonību, bet ieviesa ASV starptautiskajām korporācijām paredzētu sistēmu, saskaņā ar kuru nodokļi tiek uzlikti, pamatojoties uz teritoriju, |
| --- | --- |

O.

tā kā ASV 2017. gada decembrī īstenoja būtisku nodokļu sistēmas reformu, kuras gaitā tomēr netika atcelts princips, ka nodokļi tiek uzlikti, pamatojoties uz pilsonību, bet ieviesa ASV starptautiskajām korporācijām paredzētu sistēmu, saskaņā ar kuru nodokļi tiek uzlikti, pamatojoties uz teritoriju,

| 1. | aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka tiek garantēta visu pilsoņu, jo īpaši “nejaušo amerikāņu” pamattiesību ievērošana, it sevišķi tiesību uz privāto un ģimenes dzīvi, privātumu un nediskriminēšanas principa ievērošana, kā tas noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina dalībvalstis nodrošināt Maksājumu kontu direktīvas, jo īpaši tās 15. un 16. panta, pilnīgu un pareizu transponēšanu un garantēt visiem ES pilsoņiem tiesības piekļūt maksājumu kontam ar pamatfunkcijām, neatkarīgi no viņu valstspiederības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju paātrināti izanalizēt to, kā dalībvalstis īsteno Maksājumu kontu direktīvas transponēšanas pasākumus, un savā novērtējumā iekļaut “nejaušo amerikāņu”, dubultpilsoņu un ES likumīgi dzīvojošo ASV pilsoņu situāciju, pievēršot pienācīgu uzmanību diskriminācijai, ko finanšu iestādes vērš pret tiem nodokļu maksātājiem, kuri likumīgi dzīvo ES, bet kurus FATCA vajadzībām ASV finanšu iestādes kvalificē kā “ASV personas”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Komisiju nekavējoties sākt pārkāpuma procedūras, ja tiek konstatēti Maksājumu kontu direktīvas pārkāpumi un ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu minētās direktīvas pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt pienācīgu to personas datu aizsardzības līmeni, kas ASV tiek nodoti saskaņā ar FATCA, pilnībā ievērojot valstu un Eiropas datu aizsardzības tiesību aktus; aicina dalībvalstis pārskatīt savus attiecīgos SVN un vajadzības gadījumā tos grozīt, lai tos pielāgotu Vispārīgajā datu aizsardzības regulā paredzētajām tiesībām un principiem; mudina Komisiju un Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju nekavējoties izmeklēt ikvienu pārkāpumu, ko attiecībā uz ES datu aizsardzības noteikumiem pieļāvušas dalībvalstis, kuru tiesību akti ļauj nodot personas datus ASV Iekšzemes ieņēmumu dienestam FATCA vajadzībām, un sākt pārkāpuma procedūru pret dalībvalstīm, kas neatbilstīgi īsteno ES datu aizsardzības noteikumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju pilnībā novērtēt ietekmi, kādu uz ES pilsoņiem, ES finanšu iestādēm un ES ekonomikām atstāj FATCA un ASV ekstrateritoriālā CBT prakse, ņemot vērā Francijā un citās dalībvalstīs patlaban īstenotos centienus, un paskaidrot, ja pastāv no FATCA un “ASV personas” norādes izrietoša būtiska atšķirība starp dažādās ES dalībvalstīs dzīvojošiem ES pilsoņiem un/vai rezidentiem, jo īpaši attiecībā uz ES datu aizsardzības noteikumiem un pamattiesību standartiem; aicina Komisiju vispusīgi novērtēt FATCA savstarpīguma statusu, vai tā neesamību, visā ES teritorijā, un to, kā ASV ievēro saistības, kas tai paredzētas dažādajos ar dalībvalstīm parakstītajos SVN; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju novērtēt un vajadzības gadījumā veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka saistībā ar FATCA un automātisku informācijas apmaiņu ar ASV tiek ievērotas ES pamattiesības un vērtības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, piemēram, tiesības uz privāto dzīvi un nediskriminācijas princips, kā arī ES datu aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu parakstītajos starpvaldību nolīgumos jau no paša sākuma trūkst savstarpīguma, jo īpaši attiecībā uz savstarpēji apmainītās informācijas apjomu, jo dalībvalstīm ir jānosūta plašāka informācija nekā tas jādara ASV; aicina visas dalībvalstis kolektīvi apturēt savu SVN piemērošanu (vai apmainīties tikai ar informāciju par bankas kontiem, ko ES ir atvēruši ASV dzīvojošie ASV pilsoņiem), līdz laikam, kad ASV piekritīs ievērot daudzpusēju pieeju attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu (AIA), vai nu atceļot FATCA un pievienojoties Kopējam ziņošanas standartam, vai arī pārskatot FATCA un veicot to kopīgi ar visām ES dalībvalstīm un piemērojot identiskus savstarpējas apmaiņas pienākumus abos Atlantijas okeāna krastos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un Padomi iesniegt kopīgu ES pieeju FATCA, lai pienācīgi aizsargātu Eiropas pilsoņu (jo īpaši “nejaušo amerikāņu”) tiesības un automātiskajā informācijas apmaiņā ar ASV panāktu vienlīdzīgu savstarpīgumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Padomi pilnvarot Komisiju sākt sarunas ar ASV par ES un ASV FATCA nolīgumu, lai nodrošinātu pilnīgu apmaināmās informācijas savstarpīgumu un ES tiesību aktu pamatprincipu, kā arī maksājumu kontu direktīvas ievērošanu un ļautu ES “nejaušiem amerikāņiem” bez maksas, reģistrēšanas un sodiem izstāties no šīs ASV sistēmas un atteikties no negribētās ASV pilsonības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 257, 28.8.2014., 214. lpp.

(3)  OV L 359, 16.12.2014., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0491.

(5)  OV C 101, 16.3.2018., 79. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/145

---

P8_TA(2018)0317

Sociālu un uz solidaritāti balstītu uzņēmumu statūti

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par sociālu un uz solidaritāti balstītu uzņēmumu statūtiem (2016/2237(INL))

(2020/C 118/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2011. gada 10. marta deklarāciju par Eiropas statūtu izveidi savstarpējām sabiedrībām, asociācijām un fondiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 10. marta deklarāciju par Eiropas statūtu izveidi savstarpējām sabiedrībām, asociācijām un fondiem,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. un 50. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. un 50. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu “Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu “Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā” (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 346/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 346/2013 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (6), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (6), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (7) un jo īpaši tās 20. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (7) un jo īpaši tās 20. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1435/2003 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1435/2003 (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas uzdevumā 2011. gada jūlijā izstrādāto pētījumu “Savstarpējo sabiedrību loma 21. gadsimtā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas uzdevumā 2011. gada jūlijā izstrādāto pētījumu “Savstarpējo sabiedrību loma 21. gadsimtā”,

| — | ņemot vērā Komisijas ekspertu grupas sociālās uzņēmējdarbības jautājumos (GECES) 2016. gada oktobra ziņojumu “Social enterprises and the social economy going forward” (“Sociālie uzņēmumi un sociālās ekonomikas progress”) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ekspertu grupas sociālās uzņēmējdarbības jautājumos (GECES) 2016. gada oktobra ziņojumu “Social enterprises and the social economy going forward” (“Sociālie uzņēmumi un sociālās ekonomikas progress”) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta C uzdevumā 2017. gada februārī izstrādāto pētījumu “A European Statute for Social and Solidarity-Based Enterprise” (“Eiropas sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu statūti”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta C uzdevumā 2017. gada februārī izstrādāto pētījumu “A European Statute for Social and Solidarity-Based Enterprise” (“Eiropas sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu statūti”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 46. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 46. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0231/2018),

| A. | tā kā termini “sociālais uzņēmums” un “uz solidaritāti balstīts uzņēmums” bieži tiek lietoti kā sinonīmi, lai gan uzņēmumi, kurus tie apzīmē, nav nemainīgi vienādi un var ievērojami atšķirties dažādās dalībvalstīs; tā kā jēdziens “sociālais uzņēmums” pamatā attiecas uz tradicionālām sociālās ekonomikas jomā strādājošām organizācijām, piemēram, kooperatīviem, savstarpējām organizācijām, apvienībām un fondiem; tā kā sociālā uzņēmuma jēdziena robežas ir jautājums, par ko notiek diskusijas sociālo zinātņu speciālistu un juristu aprindās; tā kā šķiet ārkārtīgi svarīgi nekavējoties virzīties uz to, lai labāk tiktu atzīts sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma jēdziens, izveidojot juridisko pamatdefinīciju, kas varētu dot nozīmīgu ieguldījumu Eiropas Savienības un dalībvalstu centienos attīstīt sociālos un uz solidaritāti balstītos uzņēmumus, lai tie varētu arī izmantot iekšējā tirgus priekšrocības; |
| --- | --- |

A.

tā kā termini “sociālais uzņēmums” un “uz solidaritāti balstīts uzņēmums” bieži tiek lietoti kā sinonīmi, lai gan uzņēmumi, kurus tie apzīmē, nav nemainīgi vienādi un var ievērojami atšķirties dažādās dalībvalstīs; tā kā jēdziens “sociālais uzņēmums” pamatā attiecas uz tradicionālām sociālās ekonomikas jomā strādājošām organizācijām, piemēram, kooperatīviem, savstarpējām organizācijām, apvienībām un fondiem; tā kā sociālā uzņēmuma jēdziena robežas ir jautājums, par ko notiek diskusijas sociālo zinātņu speciālistu un juristu aprindās; tā kā šķiet ārkārtīgi svarīgi nekavējoties virzīties uz to, lai labāk tiktu atzīts sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma jēdziens, izveidojot juridisko pamatdefinīciju, kas varētu dot nozīmīgu ieguldījumu Eiropas Savienības un dalībvalstu centienos attīstīt sociālos un uz solidaritāti balstītos uzņēmumus, lai tie varētu arī izmantot iekšējā tirgus priekšrocības;

| B. | tā kā sociālā un uz solidaritāti balstītā ekonomika sniedz būtisku ieguldījumu Savienības ekonomikā; tā kā Parlaments 2009. gada 19. februāra, 2012. gada 20. novembra un 2015. gada 10. septembra rezolūcijās uzsvēra, ka sociālā un uz solidaritāti balstītā ekonomika nodrošina darbu vairāk nekā 14 miljoniem cilvēku jeb aptuveni 6,5 % ES strādājošo un 10 % ES uzņēmumu; tā kā šī nozare ir izrādījusies īpaši noturīga pret ekonomikas un finanšu krīzi un tai ir potenciāls radīt sociālas un tehnoloģiskas inovācijas un pienācīgas, iekļaujošas, vietējas un ilgtspējīgas darbvietas, veicināt ekonomikas izaugsmi un vides aizsardzību un stiprināt sociālu, ekonomisku un reģionālu kohēziju; tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi izceļ jaunus veidus, kā risināt sociālās problēmas strauji mainīgā pasaulē; tā kā sociālā un uz solidaritāti balstītā ekonomika turpina attīstīties un tādējādi ir izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēks, un līdz ar to tā būtu jāveicina un jāatbalsta; |
| --- | --- |

B.

tā kā sociālā un uz solidaritāti balstītā ekonomika sniedz būtisku ieguldījumu Savienības ekonomikā; tā kā Parlaments 2009. gada 19. februāra, 2012. gada 20. novembra un 2015. gada 10. septembra rezolūcijās uzsvēra, ka sociālā un uz solidaritāti balstītā ekonomika nodrošina darbu vairāk nekā 14 miljoniem cilvēku jeb aptuveni 6,5 % ES strādājošo un 10 % ES uzņēmumu; tā kā šī nozare ir izrādījusies īpaši noturīga pret ekonomikas un finanšu krīzi un tai ir potenciāls radīt sociālas un tehnoloģiskas inovācijas un pienācīgas, iekļaujošas, vietējas un ilgtspējīgas darbvietas, veicināt ekonomikas izaugsmi un vides aizsardzību un stiprināt sociālu, ekonomisku un reģionālu kohēziju; tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi izceļ jaunus veidus, kā risināt sociālās problēmas strauji mainīgā pasaulē; tā kā sociālā un uz solidaritāti balstītā ekonomika turpina attīstīties un tādējādi ir izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēks, un līdz ar to tā būtu jāveicina un jāatbalsta;

| C. | tā kā dalībvalstīs būtiski atšķiras sociālo un uz solidaritāti balstītu uzņēmumu regulējums, kā arī to juridiskajās sistēmās paredzētās organizācijas formas, kas pieejamas sociālajiem un uzņēmējiem; tā kā atšķirīgās organizācijas formas, kuras sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi izvēlas savai darbībai, ir atkarīgas no spēkā esošā tiesiskā regulējuma, no labklājības nodrošināšanas un solidaritātes politiskās ekonomikas un no kultūras un vēsturiskajām tradīcijām dalībvalstī; |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstīs būtiski atšķiras sociālo un uz solidaritāti balstītu uzņēmumu regulējums, kā arī to juridiskajās sistēmās paredzētās organizācijas formas, kas pieejamas sociālajiem un uzņēmējiem; tā kā atšķirīgās organizācijas formas, kuras sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi izvēlas savai darbībai, ir atkarīgas no spēkā esošā tiesiskā regulējuma, no labklājības nodrošināšanas un solidaritātes politiskās ekonomikas un no kultūras un vēsturiskajām tradīcijām dalībvalstī;

| D. | tā kā dažās dalībvalstīs ir izveidotas īpašas juridiskās formas, vai nu pielāgojot kooperatīvo, savstarpējo, apvienības, fonda vai citus modeļus, vai arī ieviešot juridiskās formas, ar kurām tiek atzīts ļoti daudzu organizāciju ieguldījums sociālajā jomā un kurās ir iekļautas dažas tieši sociālajiem un uz solidaritāti balstītiem uzņēmumiem raksturīgas iezīmes; tā kā citās dalībvalstīs nav izveidota īpaša juridiska forma sociāliem un uz solidaritāti balstītiem uzņēmumiem un tādējādi tie darbojas, pieņemot iepriekš pastāvējušās juridiskās formas, tostarp juridiskās formas, ko izmanto tradicionālie uzņēmumi, piemēram, sabiedrību ar ierobežotu atbildību vai akciju sabiedrību; tā kā dažās dalībvalstīs juridiskā forma, ko sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ir tiesīgi pieņemt, var nebūt obligāta prasība; tā kā būtu jānorāda, ka pat tad, ja tiem ir izstrādātas īpašas juridiskās formas, sociālie un uz solidaritāti balstīti uzņēmumi bieži vien izvēlas citas juridiskās formas, kas labāk atbilst viņu vajadzībām un mērķiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā dažās dalībvalstīs ir izveidotas īpašas juridiskās formas, vai nu pielāgojot kooperatīvo, savstarpējo, apvienības, fonda vai citus modeļus, vai arī ieviešot juridiskās formas, ar kurām tiek atzīts ļoti daudzu organizāciju ieguldījums sociālajā jomā un kurās ir iekļautas dažas tieši sociālajiem un uz solidaritāti balstītiem uzņēmumiem raksturīgas iezīmes; tā kā citās dalībvalstīs nav izveidota īpaša juridiska forma sociāliem un uz solidaritāti balstītiem uzņēmumiem un tādējādi tie darbojas, pieņemot iepriekš pastāvējušās juridiskās formas, tostarp juridiskās formas, ko izmanto tradicionālie uzņēmumi, piemēram, sabiedrību ar ierobežotu atbildību vai akciju sabiedrību; tā kā dažās dalībvalstīs juridiskā forma, ko sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ir tiesīgi pieņemt, var nebūt obligāta prasība; tā kā būtu jānorāda, ka pat tad, ja tiem ir izstrādātas īpašas juridiskās formas, sociālie un uz solidaritāti balstīti uzņēmumi bieži vien izvēlas citas juridiskās formas, kas labāk atbilst viņu vajadzībām un mērķiem;

| E. | tā kā dažādu sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu tiesisko regulējumu pieņemšana daudzās dalībvalstīs apliecina jauna uzņēmējdarbības veida attīstību, kurš balstās uz solidaritātes un atbildības principiem un ir vairāk vērsts uz sociālo pievienoto vērtību radīšanu, vietējiem savienojumiem un ilgtspējīgākas ekonomikas veicināšanu; tā kā šī daudzveidība liecina arī par to, ka sociālā uzņēmējdarbība ir inovatīva un lietderīga joma; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādu sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu tiesisko regulējumu pieņemšana daudzās dalībvalstīs apliecina jauna uzņēmējdarbības veida attīstību, kurš balstās uz solidaritātes un atbildības principiem un ir vairāk vērsts uz sociālo pievienoto vērtību radīšanu, vietējiem savienojumiem un ilgtspējīgākas ekonomikas veicināšanu; tā kā šī daudzveidība liecina arī par to, ka sociālā uzņēmējdarbība ir inovatīva un lietderīga joma;

| F. | tā kā Parlaments 2015. gada 10. septembra rezolūcijā par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu uzsvēra, ka sociālā inovācija attiecas uz jaunu ideju izstrādi un īstenošanu — vai tie būtu produkti, pakalpojumi, vai arī sociālās organizācijas modeļi, kuri izstrādāti ar mērķi reaģēt uz jaunajām sociālajām, teritoriālajām un vides vajadzībām un problēmām, piemēram, sabiedrības novecošanos, iedzīvotāju skaita samazināšanos, darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, daudzveidības pārvaldīšanu, jauniešu bezdarba novēršanu, no darba tirgus atstumtāko cilvēku integrāciju un klimata pārmaiņu apkarošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments 2015. gada 10. septembra rezolūcijā par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu uzsvēra, ka sociālā inovācija attiecas uz jaunu ideju izstrādi un īstenošanu — vai tie būtu produkti, pakalpojumi, vai arī sociālās organizācijas modeļi, kuri izstrādāti ar mērķi reaģēt uz jaunajām sociālajām, teritoriālajām un vides vajadzībām un problēmām, piemēram, sabiedrības novecošanos, iedzīvotāju skaita samazināšanos, darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, daudzveidības pārvaldīšanu, jauniešu bezdarba novēršanu, no darba tirgus atstumtāko cilvēku integrāciju un klimata pārmaiņu apkarošanu;

| G. | tā kā, ņemot vērā šo juridisko formu dažādību, kuras ir pieejamas sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu dibināšanai visās dalībvalstīs, pašlaik Eiropas Savienībā nav vienprātības par īpaša sociālā un uz solidaritāti balstīta uzņēmuma formas izveidi; tā kā Parlaments jau ir uzsvēris jaunu Savienības līmenī izveidotu tiesisko regulējumu nozīmi, taču ir vienmēr norādījis, ka uzņēmumiem vajadzētu būt iespējām izvēlēties valsts tiesisko regulējumu un ka pirms šādu regulējumu izstrādes būtu jāveic ietekmes novērtējums, lai ņemtu vērā dažādus dalībvalstīs pastāvošos sociālās uzņēmējdarbības modeļus; tā kā Parlaments ir uzsvēris arī to, ka ikvienam pasākumam vajadzētu nodrošināt Savienības mēroga pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

G.

tā kā, ņemot vērā šo juridisko formu dažādību, kuras ir pieejamas sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu dibināšanai visās dalībvalstīs, pašlaik Eiropas Savienībā nav vienprātības par īpaša sociālā un uz solidaritāti balstīta uzņēmuma formas izveidi; tā kā Parlaments jau ir uzsvēris jaunu Savienības līmenī izveidotu tiesisko regulējumu nozīmi, taču ir vienmēr norādījis, ka uzņēmumiem vajadzētu būt iespējām izvēlēties valsts tiesisko regulējumu un ka pirms šādu regulējumu izstrādes būtu jāveic ietekmes novērtējums, lai ņemtu vērā dažādus dalībvalstīs pastāvošos sociālās uzņēmējdarbības modeļus; tā kā Parlaments ir uzsvēris arī to, ka ikvienam pasākumam vajadzētu nodrošināt Savienības mēroga pievienoto vērtību;

| H. | tā kā sociālajam dialogam ir izšķirīga nozīme gan attiecībā uz sociālās tirgus ekonomikas mērķa sasniegšanu, kas ir pilnīga nodarbinātība līdz ar sociālo progresu, gan attiecībā uz konkurētspēju un taisnīgumu ES vienotajā tirgū; tā kā sociālais dialogs un apspriešanās ar sociālajiem partneriem, veidojot ES politiku, ir ievērojama sociālā inovācija; |
| --- | --- |

H.

tā kā sociālajam dialogam ir izšķirīga nozīme gan attiecībā uz sociālās tirgus ekonomikas mērķa sasniegšanu, kas ir pilnīga nodarbinātība līdz ar sociālo progresu, gan attiecībā uz konkurētspēju un taisnīgumu ES vienotajā tirgū; tā kā sociālais dialogs un apspriešanās ar sociālajiem partneriem, veidojot ES politiku, ir ievērojama sociālā inovācija;

| I. | tā kā dažādu juridisko formu, starp kurām pastāv izvēles iespējas, pieejamība ir izdevīga, jo tādējādi sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi var veidot savu struktūru, optimāli piemērojoties attiecīgajiem apstākļiem, tradīcijām, kurās šie uzņēmumi sakņojas, un uzņēmējdarbības veidam, kurā tie vēlas iesaistīties; |
| --- | --- |

I.

tā kā dažādu juridisko formu, starp kurām pastāv izvēles iespējas, pieejamība ir izdevīga, jo tādējādi sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi var veidot savu struktūru, optimāli piemērojoties attiecīgajiem apstākļiem, tradīcijām, kurās šie uzņēmumi sakņojas, un uzņēmējdarbības veidam, kurā tie vēlas iesaistīties;

| J. | tā kā, neraugoties uz iepriekš minēto, dalībvalstī gūtā pieredze ļauj saskatīt dažas raksturīgas iezīmes un kritērijus, kuriem sociālajam un uz solidaritāti balstītajam uzņēmumam vajadzētu atbilst neatkarīgi no tā, kāda ir tā juridiskā forma, ja tas vēlas tikt uzskatīts par šādu uzņēmumu; tā kā šķiet, ka ir vēlams Savienības līmenī noteikt vienotu iezīmju un kritēriju kopumu minimuma standartu veidā, tiecoties izveidot efektīvāku un konsekventāku tiesisko regulējumu šādiem uzņēmumiem un nodrošināt, lai visiem sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, neskatoties uz to daudzveidību, būtu vienota identitāte neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī tie dibināti; tā kā šādām institucionālām iezīmēm būtu jāpalīdz saglabāt sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem priekšrocības salīdzinājumā ar alternatīviem veidiem, kā organizēt pakalpojumu, tostarp sociālo pakalpojumu, nodrošināšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā, neraugoties uz iepriekš minēto, dalībvalstī gūtā pieredze ļauj saskatīt dažas raksturīgas iezīmes un kritērijus, kuriem sociālajam un uz solidaritāti balstītajam uzņēmumam vajadzētu atbilst neatkarīgi no tā, kāda ir tā juridiskā forma, ja tas vēlas tikt uzskatīts par šādu uzņēmumu; tā kā šķiet, ka ir vēlams Savienības līmenī noteikt vienotu iezīmju un kritēriju kopumu minimuma standartu veidā, tiecoties izveidot efektīvāku un konsekventāku tiesisko regulējumu šādiem uzņēmumiem un nodrošināt, lai visiem sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, neskatoties uz to daudzveidību, būtu vienota identitāte neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī tie dibināti; tā kā šādām institucionālām iezīmēm būtu jāpalīdz saglabāt sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem priekšrocības salīdzinājumā ar alternatīviem veidiem, kā organizēt pakalpojumu, tostarp sociālo pakalpojumu, nodrošināšanu;

| K. | tā kā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumā (“Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva”) sociālais uzņēmums ir definēts kā “sociālās ekonomikas dalībnieks, kura galvenais mērķis ir drīzāk radīt sociālu ietekmi, nevis nest peļņu saviem īpašniekiem vai akcionāriem. Tas darbojas tirgū, uzņēmējdarbībai raksturīgā un inovatīvā veidā ražojot preces un sniedzot pakalpojumus, un izmanto ienākumus lielākoties sociāliem mērķiem. Šos uzņēmumus vada atbildīgi un pārredzami, proti, iesaistot uzņēmuma ekonomiskajā darbībā tā darbiniekus, klientus un ieinteresētās puses”; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumā (“Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva”) sociālais uzņēmums ir definēts kā “sociālās ekonomikas dalībnieks, kura galvenais mērķis ir drīzāk radīt sociālu ietekmi, nevis nest peļņu saviem īpašniekiem vai akcionāriem. Tas darbojas tirgū, uzņēmējdarbībai raksturīgā un inovatīvā veidā ražojot preces un sniedzot pakalpojumus, un izmanto ienākumus lielākoties sociāliem mērķiem. Šos uzņēmumus vada atbildīgi un pārredzami, proti, iesaistot uzņēmuma ekonomiskajā darbībā tā darbiniekus, klientus un ieinteresētās puses”;

| L. | tā kā Regulā (ES) Nr. 1296/2013 sociālais uzņēmums neatkarīgi no tā juridiskās formas ir uzņēmums:






  a) | kura galvenais mērķis saskaņā ar nolikumu, statūtiem vai citu juridisku dokumentu, ar ko uzņēmums ir izveidots, ir izmērāma, pozitīva sociālā ietekme, nevis peļņas nodrošināšana īpašniekiem, dalībniekiem un akcionāriem, un kurš:






  i) | nodrošina pakalpojumus vai preces, kas rada sociālu labumu, un/vai |
| --- | --- | --- | --- |

L.

tā kā Regulā (ES) Nr. 1296/2013 sociālais uzņēmums neatkarīgi no tā juridiskās formas ir uzņēmums:

a)

kura galvenais mērķis saskaņā ar nolikumu, statūtiem vai citu juridisku dokumentu, ar ko uzņēmums ir izveidots, ir izmērāma, pozitīva sociālā ietekme, nevis peļņas nodrošināšana īpašniekiem, dalībniekiem un akcionāriem, un kurš:

i)

nodrošina pakalpojumus vai preces, kas rada sociālu labumu, un/vai

| ii) | izmanto preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi, kas ietver tā sociālo mērķi; |
| --- | --- |

ii)

izmanto preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi, kas ietver tā sociālo mērķi;

| b) | kurš pirmkārt un galvenokārt izmanto peļņu sava galvenā mērķa sasniegšanai un ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus, kas reglamentē peļņas sadali starp akcionāriem un īpašniekiem un nodrošina, ka šāda peļņas sadale neapdraud šā uzņēmuma galveno mērķi; kā arī: |
| --- | --- |

b)

kurš pirmkārt un galvenokārt izmanto peļņu sava galvenā mērķa sasniegšanai un ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus, kas reglamentē peļņas sadali starp akcionāriem un īpašniekiem un nodrošina, ka šāda peļņas sadale neapdraud šā uzņēmuma galveno mērķi; kā arī:

| c) | kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, atbildīgā un pārredzamā veidā, it īpaši iesaistot darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, ko skar tā darījumdarbība; |
| --- | --- |

c)

kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, atbildīgā un pārredzamā veidā, it īpaši iesaistot darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, ko skar tā darījumdarbība;

| M. | tā kā 2015. gada 10. septembra rezolūcijā Parlaments atzīmēja, ka sociālie un uz solidaritāti balstītie ekonomikas uzņēmumi — kam ne vienmēr jābūt bezpeļņas organizācijām — ir tādi uzņēmumi, kuru uzdevums ir īstenot savu sociālo mērķi, piemēram, radīt darbvietas neaizsargātām sabiedrības grupām, sniegt pakalpojumus saviem dalībniekiem vai arī vispārīgākā ziņā radīt pozitīvu ietekmi uz sociālo jomu un vidi, un kuri savu peļņu galvenokārt iegulda šo mērķu sasniegšanai; tā kā sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem ir raksturīga apņemšanās atbalstīt šādas vērtības:






  — | individuālo un sociālo mērķu prioritāte pār kapitāla interesēm; |
| --- | --- | --- |

M.

tā kā 2015. gada 10. septembra rezolūcijā Parlaments atzīmēja, ka sociālie un uz solidaritāti balstītie ekonomikas uzņēmumi — kam ne vienmēr jābūt bezpeļņas organizācijām — ir tādi uzņēmumi, kuru uzdevums ir īstenot savu sociālo mērķi, piemēram, radīt darbvietas neaizsargātām sabiedrības grupām, sniegt pakalpojumus saviem dalībniekiem vai arī vispārīgākā ziņā radīt pozitīvu ietekmi uz sociālo jomu un vidi, un kuri savu peļņu galvenokārt iegulda šo mērķu sasniegšanai; tā kā sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem ir raksturīga apņemšanās atbalstīt šādas vērtības:

—

individuālo un sociālo mērķu prioritāte pār kapitāla interesēm;

| — | dalībnieku īstenota demokrātiska pārvaldība; |
| --- | --- |

—

dalībnieku īstenota demokrātiska pārvaldība;

| — | dalībnieku un lietotāju interešu saskaņošana ar vispārējām sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

—

dalībnieku un lietotāju interešu saskaņošana ar vispārējām sabiedrības interesēm;

| — | solidaritātes un atbildības principu aizsardzība un piemērošana; |
| --- | --- |

—

solidaritātes un atbildības principu aizsardzība un piemērošana;

| — | pārpalikušo līdzekļu ieguldīšana ilgtermiņa attīstības mērķos vai dalībniekus interesējošu pakalpojumu vai vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanā; |
| --- | --- |

—

pārpalikušo līdzekļu ieguldīšana ilgtermiņa attīstības mērķos vai dalībniekus interesējošu pakalpojumu vai vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanā;

| — | brīvprātīga un visiem pieejama iestāšanās; |
| --- | --- |

—

brīvprātīga un visiem pieejama iestāšanās;

| — | autonoma un no publiskajām iestādēm neatkarīga pārvaldība; |
| --- | --- |

—

autonoma un no publiskajām iestādēm neatkarīga pārvaldība;

| N. | tā kā iepriekšminētās definīcijas ir savietojamas un apvieno iezīmes, kas ir kopīgas visiem sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem neatkarīgi no dalībvalsts, kurā tie dibināti, un juridiskās formas, kuras tie izvēlējušās pieņemt saskaņā ar valsts tiesību aktiem; tā kā šādām iezīmēm būtu jāveido pamats transversālai un noteiktākai un Savienības līmenī vispārēji pieņemtai un piemērotai sociālā uzņēmuma juridiskajai definīcijai; |
| --- | --- |

N.

tā kā iepriekšminētās definīcijas ir savietojamas un apvieno iezīmes, kas ir kopīgas visiem sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem neatkarīgi no dalībvalsts, kurā tie dibināti, un juridiskās formas, kuras tie izvēlējušās pieņemt saskaņā ar valsts tiesību aktiem; tā kā šādām iezīmēm būtu jāveido pamats transversālai un noteiktākai un Savienības līmenī vispārēji pieņemtai un piemērotai sociālā uzņēmuma juridiskajai definīcijai;

| O. | tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ir no publiskajām iestādēm neatkarīgas privātas organizācijas; |
| --- | --- |

O.

tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ir no publiskajām iestādēm neatkarīgas privātas organizācijas;

| P. | tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi tirgū darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības principiem; tā kā tas nozīmē, ka sociālie uzņēmumi veic ekonomiska rakstura darbības; |
| --- | --- |

P.

tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi tirgū darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības principiem; tā kā tas nozīmē, ka sociālie uzņēmumi veic ekonomiska rakstura darbības;

| Q. | tā kā lauku apvidos ir lielas sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu iespējas un tā kā līdz ar to ir svarīgi, lai visur lauku reģionos būtu pieejama piemērota infrastruktūra; |
| --- | --- |

Q.

tā kā lauku apvidos ir lielas sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu iespējas un tā kā līdz ar to ir svarīgi, lai visur lauku reģionos būtu pieejama piemērota infrastruktūra;

| R. | tā kā izglītībai un apmācībai ir jābūt prioritārām jomām jauniešu uzņēmējdarbības kultūras veidošanā; |
| --- | --- |

R.

tā kā izglītībai un apmācībai ir jābūt prioritārām jomām jauniešu uzņēmējdarbības kultūras veidošanā;

| S. | tā kā savstarpējās sabiedrības veselības aprūpes un sociālās palīdzības nozarē Eiropas Savienībā nodarbina 8,6 miljonus cilvēku un sniedz atbalstu 120 miljoniem iedzīvotāju; minēto savstarpējo sabiedrību tirgus daļa ir 24 %, un tās rada vairāk nekā 4 % no Savienības IKP; |
| --- | --- |

S.

tā kā savstarpējās sabiedrības veselības aprūpes un sociālās palīdzības nozarē Eiropas Savienībā nodarbina 8,6 miljonus cilvēku un sniedz atbalstu 120 miljoniem iedzīvotāju; minēto savstarpējo sabiedrību tirgus daļa ir 24 %, un tās rada vairāk nekā 4 % no Savienības IKP;

| T. | tā kā sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma galvenajam mērķim ir jābūt ieguldījumam sociālās vērtības radīšanā; tā kā sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem būtu nepārprotami jātiecas uz mērķi nodrošināt labumu visai sabiedrībai vai noteiktai cilvēku grupai, neaprobežojoties tikai ar savu dalībnieku loku; tā kā sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu dibināšanas dokumentos vajadzētu būt nepārprotami norādītam to sociālajam mērķim; tā kā sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma jēdziens būtu skaidri jānošķir no uzņēmumu sociālās atbildības (CSR) jēdziena, kaut arī komercuzņēmumi, kas veic būtiskas CSR darbības, var būt cieši saistīti ar sociālo uzņēmējdarbību; tā kā sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu mērķis nav gūt tradicionālo komerciālo peļņu, bet gan izmantot jebkādu pievienoto vērtību, lai turpinātu izstrādāt projektus, kuru mērķis ir uzlabot vidi savām mērķgrupām; |
| --- | --- |

T.

tā kā sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma galvenajam mērķim ir jābūt ieguldījumam sociālās vērtības radīšanā; tā kā sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem būtu nepārprotami jātiecas uz mērķi nodrošināt labumu visai sabiedrībai vai noteiktai cilvēku grupai, neaprobežojoties tikai ar savu dalībnieku loku; tā kā sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu dibināšanas dokumentos vajadzētu būt nepārprotami norādītam to sociālajam mērķim; tā kā sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma jēdziens būtu skaidri jānošķir no uzņēmumu sociālās atbildības (CSR) jēdziena, kaut arī komercuzņēmumi, kas veic būtiskas CSR darbības, var būt cieši saistīti ar sociālo uzņēmējdarbību; tā kā sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu mērķis nav gūt tradicionālo komerciālo peļņu, bet gan izmantot jebkādu pievienoto vērtību, lai turpinātu izstrādāt projektus, kuru mērķis ir uzlabot vidi savām mērķgrupām;

| U. | tā kā digitalizācija, vērienīgi mērķi klimata pārmaiņu jomā, migrācija, nevienlīdzība, kopienu attīstība, jo īpaši marginalizētās teritorijās, sociālās labklājības un veselības aprūpes pakalpojumi, personu ar invaliditāti vajadzības un cīņa pret nabadzību, sociālā atstumtība, ilgstošs bezdarbs un dzimumu nevienlīdzība un konkrēti vides uzdevumi sniedz lielas iespējas sociālajai uzņēmējdarbībai; tā kā lielākā daļa sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu tirgū darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības principiem, uzņemoties saimnieciskus riskus; |
| --- | --- |

U.

tā kā digitalizācija, vērienīgi mērķi klimata pārmaiņu jomā, migrācija, nevienlīdzība, kopienu attīstība, jo īpaši marginalizētās teritorijās, sociālās labklājības un veselības aprūpes pakalpojumi, personu ar invaliditāti vajadzības un cīņa pret nabadzību, sociālā atstumtība, ilgstošs bezdarbs un dzimumu nevienlīdzība un konkrēti vides uzdevumi sniedz lielas iespējas sociālajai uzņēmējdarbībai; tā kā lielākā daļa sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu tirgū darbojas saskaņā ar uzņēmējdarbības principiem, uzņemoties saimnieciskus riskus;

| V. | tā kā sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem būtu jāveic sociāli lietderīga darbība; tā kā šie uzņēmumi var īstenot plašu darbību spektru; tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi parasti ir iesaistīti tādu pakalpojumu sniegšanā, kuru mērķis ir uzlabot kopienas dzīves apstākļus, jo īpaši sniedzot pakalpojumus, kas sniedz atbalstu personām, kuras ir nedrošā situācijā vai kuras skar sociāli ekonomiskā atstumtība, un veicināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iekārtošanu darbā; tā kā, ņemot vērā radīto sociālo vērtību un to spēju reintegrēt ilgtermiņa bezdarbniekus, lai turpinātu sociālo kohēziju un ekonomisko izaugsmi, valstu tiesību aktos ir vērojama vispārēja tendence paplašināt to darbību spektru, kurās sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ir tiesīgi iesaistīties, pastāvot nosacījumam, ka šīs darbības ir vispārējas nozīmes un/vai sociāli lietderīgas, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, tostarp izglītības, veselības, mājokļu, brīvā laika, kultūras un vides jomā; |
| --- | --- |

V.

tā kā sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem būtu jāveic sociāli lietderīga darbība; tā kā šie uzņēmumi var īstenot plašu darbību spektru; tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi parasti ir iesaistīti tādu pakalpojumu sniegšanā, kuru mērķis ir uzlabot kopienas dzīves apstākļus, jo īpaši sniedzot pakalpojumus, kas sniedz atbalstu personām, kuras ir nedrošā situācijā vai kuras skar sociāli ekonomiskā atstumtība, un veicināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iekārtošanu darbā; tā kā, ņemot vērā radīto sociālo vērtību un to spēju reintegrēt ilgtermiņa bezdarbniekus, lai turpinātu sociālo kohēziju un ekonomisko izaugsmi, valstu tiesību aktos ir vērojama vispārēja tendence paplašināt to darbību spektru, kurās sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ir tiesīgi iesaistīties, pastāvot nosacījumam, ka šīs darbības ir vispārējas nozīmes un/vai sociāli lietderīgas, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, tostarp izglītības, veselības, mājokļu, brīvā laika, kultūras un vides jomā;

| W. | tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ir 21. gadsimta uzņēmējdarbības modelis, kurā tiek līdzsvarotas finanšu un sociālās vajadzības; tā kā sociālie un uz solidaritāti balstīti uzņēmumi parasti ir saistīti ar sociālo, tehnoloģisko un ekonomisko inovāciju, jo, paplašinot darbību jaunās preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas jomās, tostarp vides, veselības, kultūras, izglītības un atpūtas pakalpojumu jomā, un/vai ieviešot inovatīvas ražošanas vai darba organizācijas metodes, kas izstrādātas, lai ievērotu jaunas prasības sociālajā, teritoriālajā un vides jomā un risinātu tādus problēmuzdevumus kā, piemēram, sabiedrības novecošanās, apdzīvotības sarukšana, darba un privātās dzīves līdzsvars, daudzveidības pārvaldība, bezdarba novēršana jauniešu vidū, to personu integrācija, kas ir visvairāk atstumtas no darba tirgus, un klimata pārmaiņu apkarošana; |
| --- | --- |

W.

tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ir 21. gadsimta uzņēmējdarbības modelis, kurā tiek līdzsvarotas finanšu un sociālās vajadzības; tā kā sociālie un uz solidaritāti balstīti uzņēmumi parasti ir saistīti ar sociālo, tehnoloģisko un ekonomisko inovāciju, jo, paplašinot darbību jaunās preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas jomās, tostarp vides, veselības, kultūras, izglītības un atpūtas pakalpojumu jomā, un/vai ieviešot inovatīvas ražošanas vai darba organizācijas metodes, kas izstrādātas, lai ievērotu jaunas prasības sociālajā, teritoriālajā un vides jomā un risinātu tādus problēmuzdevumus kā, piemēram, sabiedrības novecošanās, apdzīvotības sarukšana, darba un privātās dzīves līdzsvars, daudzveidības pārvaldība, bezdarba novēršana jauniešu vidū, to personu integrācija, kas ir visvairāk atstumtas no darba tirgus, un klimata pārmaiņu apkarošana;

| X. | tā kā, ņemot vērā to sociālo un integrējošo raksturu, sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi piedāvā nodarbinātību tām darba ņēmēju grupām, kuras visbiežāk ir atstumtas no darba tirgus, un tā kā tie dod ievērojamu ieguldījumu ilgtermiņa bezdarbnieku reintegrācijā un bezdarba apkarošanā kopumā, tādējādi veicinot sociālo kohēziju un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

X.

tā kā, ņemot vērā to sociālo un integrējošo raksturu, sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi piedāvā nodarbinātību tām darba ņēmēju grupām, kuras visbiežāk ir atstumtas no darba tirgus, un tā kā tie dod ievērojamu ieguldījumu ilgtermiņa bezdarbnieku reintegrācijā un bezdarba apkarošanā kopumā, tādējādi veicinot sociālo kohēziju un ekonomikas izaugsmi;

| Y. | tā kā, lai gan sociālā ekonomika, ņemot vērā tās sastāvā esošo uzņēmumu un organizāciju īpašo raksturu, īpašos noteikumus, sociālās saistības un novatoriskās metodes, daudzos gadījumos ir apliecinājusi, ka var būt noturīga, saskaroties ar ekonomikas grūtībām, un ka tai ir potenciāls ātrāk pārvarēt krīzes; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, lai gan sociālā ekonomika, ņemot vērā tās sastāvā esošo uzņēmumu un organizāciju īpašo raksturu, īpašos noteikumus, sociālās saistības un novatoriskās metodes, daudzos gadījumos ir apliecinājusi, ka var būt noturīga, saskaroties ar ekonomikas grūtībām, un ka tai ir potenciāls ātrāk pārvarēt krīzes;

| Z. | tā kā darba ņēmēju finanšu līdzdalībai mazos un vidējos uzņēmumos bieži vien ir sociāla nozīme, par ko liecina “paraugprakses” piemērs ilgtermiņa bezdarbnieku veiksmīgai reintegrācijai Spānijā, izmantojot uzņēmuma “Sociedad Laboral (SL)” modeli, saskaņā ar kuru darba meklētāji var izmantot bezdarbnieka pabalstu, lai izveidotu uzņēmumu, un tādējādi tiek radīts vairāk darbvietu, valstij sniedzot atbalstu un konsultācijas par pārvaldības jautājumiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā darba ņēmēju finanšu līdzdalībai mazos un vidējos uzņēmumos bieži vien ir sociāla nozīme, par ko liecina “paraugprakses” piemērs ilgtermiņa bezdarbnieku veiksmīgai reintegrācijai Spānijā, izmantojot uzņēmuma “Sociedad Laboral (SL)” modeli, saskaņā ar kuru darba meklētāji var izmantot bezdarbnieka pabalstu, lai izveidotu uzņēmumu, un tādējādi tiek radīts vairāk darbvietu, valstij sniedzot atbalstu un konsultācijas par pārvaldības jautājumiem;

| AA. | tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ne vienmēr ir bezpeļņas organizācijas un var arī gūt peļņu, ja to darbības pilnībā atbilst kritērijiem, kas noteikti Eiropas sociālās ekonomikas zīmes iegūšanai; tā kā, neraugoties uz to, sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu darbībai galvenokārt vajadzētu būt vērstai uz sociālajām vērtībām un noturīgas pozitīvas ietekmes radīšanu uz sabiedrības labklājību un ekonomisko attīstību, nevis uz peļņas nodrošināšanu uzņēmuma īpašniekiem, dalībniekiem vai akcionāriem; tā kā šajā ziņā ir būtiski, lai sociālajos un uz solidaritāti balstītajos uzņēmumos pastāvētu būtiski ierobežojumi attiecībā uz peļņas un aktīvu sadali starp dalībniekiem vai akcionāriem — tā dēvētā aktīvu bloķēšana (asset lock); tā kā peļņas sadale ierobežotā apmērā varētu būt pieļaujama, ņemot vērā sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma izvēlēto juridisko formu, taču procedūras un noteikumi, kas regulē šo sadali, būtu jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēts uzņēmuma primārais mērķis; tā kā jebkurā gadījumā lielākā un nozīmīgākā daļa sociālā vai uz solidaritāti balstītā uzņēmuma gūtās peļņas būtu no jauna jāiegulda vai kā citādi jāizmanto uzņēmuma sociālā mērķa saglabāšanas un sasniegšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi ne vienmēr ir bezpeļņas organizācijas un var arī gūt peļņu, ja to darbības pilnībā atbilst kritērijiem, kas noteikti Eiropas sociālās ekonomikas zīmes iegūšanai; tā kā, neraugoties uz to, sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu darbībai galvenokārt vajadzētu būt vērstai uz sociālajām vērtībām un noturīgas pozitīvas ietekmes radīšanu uz sabiedrības labklājību un ekonomisko attīstību, nevis uz peļņas nodrošināšanu uzņēmuma īpašniekiem, dalībniekiem vai akcionāriem; tā kā šajā ziņā ir būtiski, lai sociālajos un uz solidaritāti balstītajos uzņēmumos pastāvētu būtiski ierobežojumi attiecībā uz peļņas un aktīvu sadali starp dalībniekiem vai akcionāriem — tā dēvētā aktīvu bloķēšana (asset lock); tā kā peļņas sadale ierobežotā apmērā varētu būt pieļaujama, ņemot vērā sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma izvēlēto juridisko formu, taču procedūras un noteikumi, kas regulē šo sadali, būtu jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēts uzņēmuma primārais mērķis; tā kā jebkurā gadījumā lielākā un nozīmīgākā daļa sociālā vai uz solidaritāti balstītā uzņēmuma gūtās peļņas būtu no jauna jāiegulda vai kā citādi jāizmanto uzņēmuma sociālā mērķa saglabāšanas un sasniegšanas vajadzībām;

| AB. | tā kā, lai sadales ierobežojumi būtu efektīvi, tie būtu jāattiecina uz vairākiem aspektiem, it sevišķi periodisku dividenžu izmaksu, uzkrāto rezervju sadali, pārpalikušo aktīvu sadali, izbeidzot organizācijas darbību vai pārveidojot sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu par cita veida organizāciju, ja tas ir atļauts, un šāda uzņēmuma statusa zaudēšanu; tā kā sadales ierobežojumus varētu būt iespējams netieši pārkāpt, maksājot darbiniekiem vai vadītājiem nepamatota apmēra atalgojumu, kas pārsniedz tirgum raksturīgo līmeni; |
| --- | --- |

AB.

tā kā, lai sadales ierobežojumi būtu efektīvi, tie būtu jāattiecina uz vairākiem aspektiem, it sevišķi periodisku dividenžu izmaksu, uzkrāto rezervju sadali, pārpalikušo aktīvu sadali, izbeidzot organizācijas darbību vai pārveidojot sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu par cita veida organizāciju, ja tas ir atļauts, un šāda uzņēmuma statusa zaudēšanu; tā kā sadales ierobežojumus varētu būt iespējams netieši pārkāpt, maksājot darbiniekiem vai vadītājiem nepamatota apmēra atalgojumu, kas pārsniedz tirgum raksturīgo līmeni;

| AC. | tā kā sociālie un uz solidaritāti balstīti uzņēmumi būtu jāpārvalda saskaņā ar demokrātijas pārvaldības modeļiem, iesaistot darba ņēmējus, klientus un ieinteresētās personas, kuras skar šī darbība lēmumu pieņemšanas procesā; tā kā šis līdzdalības modelis ir strukturāla procedūra, kuras mērķis ir kontrolēt to, vai organizācija faktiski darbojas tā, lai sasniegtu savus sociālos mērķus; tā kā pat tajos gadījumos, ja sociālais un uz solidaritāti balstītais uzņēmums ir izvēlējies komercsabiedrības juridisko formu, dalībnieku pilnvarām piedalīties lēmumu pieņemšanā nevajadzētu būt balstītām tikai vai galvenokārt uz to turētajām kapitāla daļām; |
| --- | --- |

AC.

tā kā sociālie un uz solidaritāti balstīti uzņēmumi būtu jāpārvalda saskaņā ar demokrātijas pārvaldības modeļiem, iesaistot darba ņēmējus, klientus un ieinteresētās personas, kuras skar šī darbība lēmumu pieņemšanas procesā; tā kā šis līdzdalības modelis ir strukturāla procedūra, kuras mērķis ir kontrolēt to, vai organizācija faktiski darbojas tā, lai sasniegtu savus sociālos mērķus; tā kā pat tajos gadījumos, ja sociālais un uz solidaritāti balstītais uzņēmums ir izvēlējies komercsabiedrības juridisko formu, dalībnieku pilnvarām piedalīties lēmumu pieņemšanā nevajadzētu būt balstītām tikai vai galvenokārt uz to turētajām kapitāla daļām;

| AD. | tā kā dažās dalībvalstīs sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi var izraudzīties komercuzņēmuma juridisko formu; tā kā šādu uzņēmumu iespējai tikt atzītiem ES līmenī kā sociāliem un uz solidaritāti balstītiem uzņēmumiem vajadzētu būt atkarīgai no dažādu prasību un nosacījumu izpildes, lai novērstu potenciālās pretrunas starp uzņēmuma darbības formu un sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma modeli; |
| --- | --- |

AD.

tā kā dažās dalībvalstīs sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi var izraudzīties komercuzņēmuma juridisko formu; tā kā šādu uzņēmumu iespējai tikt atzītiem ES līmenī kā sociāliem un uz solidaritāti balstītiem uzņēmumiem vajadzētu būt atkarīgai no dažādu prasību un nosacījumu izpildes, lai novērstu potenciālās pretrunas starp uzņēmuma darbības formu un sociālā un uz solidaritāti balstītā uzņēmuma modeli;

| AE. | tā kā attieksmei pret sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu darbiniekiem vajadzētu būt līdzīgai kā pret tradicionālu uzņēmējdarbību īstenojošu uzņēmumu darbiniekiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā attieksmei pret sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu darbiniekiem vajadzētu būt līdzīgai kā pret tradicionālu uzņēmējdarbību īstenojošu uzņēmumu darbiniekiem;

| AF. | tā kā, ņemot vērā sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu pozitīvo ietekmi uz sabiedrību, var būt pamatoti pieņemt konkrētus pasākumus šādu uzņēmumu atbalstam, piemēram, paredzēt subsīdiju izmaksu un pieņemt labvēlīgus nodokļu un publiskā iepirkuma pasākumus; tā kā šādi pasākumi principā būtu jāuzskata par saderīgiem ar Līgumiem, jo to mērķis ir sekmēt tādas saimnieciskās darbības vai jomu attīstību, ar ko galvenokārt ir iecerēts radīt pozitīvu ietekmi uz sabiedrību, un šo uzņēmumu spēja piesaistīt līdzekļus un gūt peļņu ir ievērojami ierobežotāka nekā komercuzņēmumu spēja; |
| --- | --- |

AF.

tā kā, ņemot vērā sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu pozitīvo ietekmi uz sabiedrību, var būt pamatoti pieņemt konkrētus pasākumus šādu uzņēmumu atbalstam, piemēram, paredzēt subsīdiju izmaksu un pieņemt labvēlīgus nodokļu un publiskā iepirkuma pasākumus; tā kā šādi pasākumi principā būtu jāuzskata par saderīgiem ar Līgumiem, jo to mērķis ir sekmēt tādas saimnieciskās darbības vai jomu attīstību, ar ko galvenokārt ir iecerēts radīt pozitīvu ietekmi uz sabiedrību, un šo uzņēmumu spēja piesaistīt līdzekļus un gūt peļņu ir ievērojami ierobežotāka nekā komercuzņēmumu spēja;

| AG. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 346/2013 (11) ir iekļauti nosacījumi un prasības attiecībā uz Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu izveidi, |
| --- | --- |

AG.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 346/2013 (11) ir iekļauti nosacījumi un prasības attiecībā uz Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu izveidi,

| AH. | tā kā Savienībai būtu jāizveido sertifikāts vai zīme, kas nāktu par labu sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, lai tiem nodrošinātu lielāku pamanāmību un sekmētu saskaņotāku tiesisko regulējumu; tā kā ir svarīgi, lai publiskās iestādes pārbaudītu un nodrošinātu to, ka attiecīgais uzņēmums izpilda prasības, lai tas varētu saņemt sociālo un ar solidaritāti saistīto uzņēmumu zīmi un tādējādi gūt labumu no jebkuriem pasākumiem, kas ES līmenī noteikti to interesēs; tā kā gadījumā, ja sociālais un uz solidaritāti balstītais uzņēmums minētās prasības un savas juridiskās saistības neievēro, tam piešķirtais sertifikāts būtu jāanulē; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Savienībai būtu jāizveido sertifikāts vai zīme, kas nāktu par labu sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, lai tiem nodrošinātu lielāku pamanāmību un sekmētu saskaņotāku tiesisko regulējumu; tā kā ir svarīgi, lai publiskās iestādes pārbaudītu un nodrošinātu to, ka attiecīgais uzņēmums izpilda prasības, lai tas varētu saņemt sociālo un ar solidaritāti saistīto uzņēmumu zīmi un tādējādi gūt labumu no jebkuriem pasākumiem, kas ES līmenī noteikti to interesēs; tā kā gadījumā, ja sociālais un uz solidaritāti balstītais uzņēmums minētās prasības un savas juridiskās saistības neievēro, tam piešķirtais sertifikāts būtu jāanulē;

| AI. | tā kā sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem būtu katru gadu jānāk klajā ar ziņojumiem par savu sociālo darbību, sniedzot ziņas vismaz par tādiem aspektiem kā darbība, rezultāti, ieinteresēto personu iesaistīšana, pelņas sadale, algas, subsīdijas un citas saņemtās priekšrocības, |
| --- | --- |

AI.

tā kā sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem būtu katru gadu jānāk klajā ar ziņojumiem par savu sociālo darbību, sniedzot ziņas vismaz par tādiem aspektiem kā darbība, rezultāti, ieinteresēto personu iesaistīšana, pelņas sadale, algas, subsīdijas un citas saņemtās priekšrocības,

| 1. | uzsver, cik svarīgi ir apmēram 2 miljoni sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu Eiropā (12), kas nodarbina vairāk nekā 14,5 miljonus darba ņēmēju (13), un uzsver šo uzņēmumu ievērojamo ieguldījumu kvalitatīvu darbvietu radīšanā, sociālajā un reģionālajā kohēzijā un nepārtrauktā iekšējā tirgus ekonomiskajā izaugsmē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju Savienības līmenī sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem ieviest Eiropas sociālās ekonomikas zīmi, balstoties uz skaidriem kritērijiem, kas izstrādāti tā, lai uzsvērtu šo uzņēmumu īpašās iezīmes un to sociālo ietekmi, palielinātu to atpazīstamību, sekmētu investīcijas, atvieglotu piekļuvi finansējumam un vienotajam tirgum tiem, kuri vēlas paplašināties savas valsts tirgū vai paplašināties citās dalībvalstīs, bet vienlaikus ņemot vērā juridiskās formas un sistēmas šajā nozarē un dalībvalstīs; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka iespēja saņemt Eiropas sociālās ekonomikas zīmi būtu jāparedz privātām organizācijām un vienībām, kuras pilnībā izpilda virkni juridisku prasību sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem visā to darbībā, neatkarīgi no tā, kādā juridiskajā formā tās dalībvalstī ir dibinātas; norāda, ka šādas zīmes saņemšana uzņēmumiem nebūtu jānosaka par obligātu prasību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai Eiropas sociālās ekonomikas zīmi izvēlēties brīvprātīgi, taču tā jāatzīst visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka juridiskās prasības Eiropas sociālās ekonomikas zīmes saņemšanai un paturēšanai būtu jānosaka, atsaucoties uz zināmām iezīmēm un kritērijiem, īpaši tiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver — ņemot vērā pieaugošo pieprasījumu pēc sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem pakalpojumiem, sociālie uzņēmumi Savienībā kļūst arvien svarīgāki sociālo pakalpojumu sniegšanā tādu cilvēku atbalstam, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība vai kuri jau ar to saskaras; uzsver, ka sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem nevajadzētu aizstāt, bet drīzāk papildināt valsts nodrošinātos sociālos pakalpojumus; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi sociālo, veselības aprūpes un izglītības pakalpojumu sniegšanā un specifisku vides uzdevumu pildīšanā sadarbībā ar vietējām iestādēm un brīvprātīgajiem; uzsver, ka sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi varētu atrisināt noteiktas sociālās problēmas ar augšupēju pieeju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi sniedz nodarbinātības iespējas personām ar invaliditāti, kā arī personām no citām nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem ir būtiska ietekme vietējā un reģionālā līmenī, kas tiem sniedz priekšrocības, jo tie labāk pārzina konkrētās vajadzības un var piedāvāt attiecīgajai teritorijai nepieciešamos produktus un pakalpojumus, tādējādi uzlabojot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi var veicināt dzimumu līdztiesību un samazināt dzimumu darba samaksas atšķirības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir jānodrošina nodarbinātības iespējas personām, kas visbiežāk ir atstumtas no darba tirgus, reintegrējot ilgtermiņa bezdarbniekus un kopumā izskaužot bezdarbu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka, iesaistot dalībvalstis, būtu jāizveido mehānisms, kurš būtu izmantojams, lai vienības, kuras izpilda attiecīgās juridiskās prasības, varētu saņemt Eiropas sociālās ekonomikas zīmi; uzskata, ka tiesībām saņemt šo ES zīmi vajadzētu būt ikvienai juridiskai personai, kas tiek pārvaldīta ar privāttiesībām un izpilda juridiskos kritērijus, neatkarīgi no tā, vai dalībvalstī, kurā tā dibināta, pastāv īpaša sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem paredzēta juridiskā forma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizveido mehānisms Eiropas sociālās ekonomikas zīmes aizsardzībai un neīstu sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu dibināšanas un darbības novēršanai; minētajam mehānismam būtu jānodrošina regulāra pārraudzība pār to, vai uzņēmumi, kuri saņēmuši Eiropas sociālās ekonomikas zīmi, ievēro šīs zīmes noteikumus; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānosaka efektīvi un samērīgi sodi, lai nodrošinātu, ka šī zīme netiek iegūta vai izmantota nepareizi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi, kuriem ir piešķirta Eiropas sociālās ekonomikas zīme, būtu jāatzīst par tādiem visās dalībvalstīs atkarībā no to darbības veida, un uz tiem būtu jāattiecina tās pašas priekšrocības, tiesības un pienākumi, kādi ir uzņēmumiem, kas dibināti saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie darbojas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver nepieciešamību noteikt plašu un iekļaujošu Savienības līmeņa definīciju, uzsverot to, cik nozīmīgs ir princips, ka ievērojama daļa no uzņēmuma peļņas būtu atkārtoti jāiegulda vai citādi jāizmanto, lai sasniegtu sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu sociālo mērķi; uzsver īpašās problēmas, ar ko saskaras sociālie kooperatīvi un iekļaušanas darba tirgū sociālie uzņēmumi (WISE), pildot savus uzdevumus un palīdzot tiem, kuri parasti no darba tirgus ir izstumti, un uzsver vajadzību piešķirt šīm organizācijām šo jauno zīmi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka minimālajiem kritērijiem un juridiskajām prasībām attiecībā uz Eiropas sociālās ekonomikas zīmes iegūšanu un saglabāšanu jābūt sociāli lietderīgai darbībai, kas būtu jānosaka Savienības līmenī; norāda, ka šai darbībai vajadzētu būt izmērāmai attiecībā uz sociālo ietekmi tādās jomās kā neaizsargātu personu sociālā integrācija, sociālās atstumtības riskam pakļautu personu iekļaušana darba tirgū kvalitatīvās un ilgtspējīgās darbavietās, dzimumu nelīdztiesības samazināšana, migrantu atstumtības problēmas risināšana, vienlīdzīgu iespēju paplašināšana veselības, izglītības, kultūras un pienācīgu mājokļu ziņā un nabadzības un nevienlīdzības izskaušana; uzsver, ka sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem savā darbībā ir jāievēro paraugprakse attiecībā uz darba un nodarbinātības apstākļiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka līdz minimumam jāierobežo ar šīs zīmes iegūšanu saistītās izmaksas un formalitātes, lai izvairītos no nelabvēlīgāku nosacījumu radīšanas sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, īpašu uzmanību pievēršot maziem un vidējiem sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem; attiecīgi Savienības kopējiem kritērijiem jābūt vienkāršiem, skaidriem un to pamatā jābūt drīzāk būtiskiem, nevis formāliem faktoriem, un attiecīgajām procedūrām nav jārada slogs; norāda — lai gan ziņošanas pienākumi ir noderīgs rīks, ko izmantot, lai pārbaudītu, vai sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem joprojām ir tiesības uz Eiropas sociālās ekonomikas zīmi, šādu ziņojumu biežums un tajos iekļaujamā obligātā informācija nedrīkst radīt pārmērīgu slogu; uzskata, ka zīmes iegūšanas vai sertificēšanas procesa izmaksas varētu ierobežot, ja centrālo pārvaldību veiktu valstu iestādes, kuras sadarbībā ar sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem varētu nodot šīs zīmes pārvaldību un lietvedību valsts neatkarīgai iestādei atbilstoši Eiropas mērogā noteiktajiem sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu kritērijiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi veicināt Eiropas sociālās ekonomikas zīmi un reklamēt sociālos un ekonomiskos ieguvumus, ko sniedz sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi, tostarp kvalitatīvu darbvietu radīšanu un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka korporatīvās sociālās atbildības stratēģijas kā daļas no uzņēmējdarbības plāna īstenošana nav pietiekama, lai uzņēmumu klasificētu kā sociālu un uz solidaritāti balstītu, un tādēļ uzsver, ka ir svarīgi skaidri nošķirt sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu no uzņēmuma, kas piemēro uzņēmumu sociālo atbildību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju nodrošināt, lai tās politika atspoguļotu apņemšanos radīt labvēlīgu vidi sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem; aicina Komisiju šajā sakarībā sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālās uzņēmējdarbības nozari veikt salīdzinošu pētījumu par dažādajiem valstu un reģionālajiem tiesiskajiem regulējumiem, kuri Eiropas Savienībā reglamentē sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu darbību, un par sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu darbības nosacījumiem un raksturīgajām iezīmēm, tostarp lielumu, skaitu un darbības jomu, kā arī par dažādajām valstu sertifikācijas, statusa un zīmju piešķiršanas sistēmām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem vairumā dalībvalstu ir senas tradīcijas un tie ir kļuvuši par būtiski svarīgiem un nozīmīgiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka sociālās ekonomikas un sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu investīciju prioritātes nebūtu jāierobežo tikai attiecībā uz sociālo iekļaušanu, bet tajās būtu arī jāiekļauj nodarbinātība un izglītība, lai atspoguļotu šo uzņēmumu plašo saimniecisko darbību klāstu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa turpināt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, efektīvi izlietot tās budžetu, kā arī nodrošināt vieglu piekļuvi informācijai par šo programmu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa vienkāršot sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu izveides procedūras, lai pārmērīga birokrātija neradītu šķēršļus sociālajai uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot sarakstu, kuru būtu jāspēj pārskatīt un kurā uzskaitītas dalībvalstīs pastāvošās juridiskās formas ar sociālajiem uzņēmumiem raksturīgām iezīmēm, un šo sarakstu atjaunināt, vienlaikus ievērojot sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu vēsturiskās un juridiskās īpatnības. |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju labāk integrēt sociālo ekonomiku Savienības tiesību aktos, lai izveidotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus gan sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, gan citu veidu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi veidot sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu tīklus, un aicina dalībvalstis veicināt zināšanu pārnesi un paraugprakses apmaiņu dalībvalstīs (piemēram, izveidojot valstu kontaktpunktus) un visā Savienībā, iesaistot ne tikai pašus sociālos un uz solidaritāti balstītos uzņēmumus, bet arī tradicionālos uzņēmumus, akadēmiskās aprindas un citas ieinteresētās personas; aicina Komisiju ekspertu grupā sociālās uzņēmējdarbības jautājumos un sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt apkopot informāciju par paraugprakses piemēriem un dalīties ar to, un analizēt gan kvalitatīvos, gan kvantitatīvos datus par sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu ieguldījumu gan sabiedriskās politikas izstrādē, gan vietējās kopienās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm, kā arī reģionālajām un vietējām pašvaldībām sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu dimensija būtu jāintegrē attiecīgajos politikas virzienos, programmās un praksēs; |
| --- | --- |

27.

| 28. | stingri uzsver, ka sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu darbības noteikumos jāņem vērā godīgas konkurences principi un ka nedrīkst pieļaut negodīgu konkurenci, lai tradicionālie mazie un vidējie uzņēmumi varētu darboties pienācīgi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju izskatīt pastāvošos tiesību aktus un vajadzības gadījumā iesniegt tiesību aktu priekšlikumus par saskanīgāka un pilnīga tiesiskā regulējuma izveidi tādu uzņēmumu atbalstam, kuru pamatā ir sociālā ekonomika un solidaritāte, it sevišķi (bet ne tikai) publiskā iepirkuma, konkurences tiesību un nodokļu jomā, lai attieksme pret šiem uzņēmumiem atbilstu to īpašajam raksturam un ieguldījumam sociālajā kohēzijā un ekonomikas izaugsmē; uzskata, ka šādi pasākumi būtu jādara pieejami uzņēmumiem, kuri saņēmuši Eiropas sociālās ekonomikas zīmi, kas garantē tādu kritēriju ievērošanu, lai tos varētu uzskatīt par sociālajiem un uz solidaritāti balstītiem uzņēmumiem; uzskata, ka šādi tiesību aktu priekšlikumi jo īpaši varētu atvieglot sociālo un ar solidaritāti saistītu uzņēmumu sadarbību un darījumus ar citiem šādiem uzņēmumiem pāri robežām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai atbrīvotu un piesaistītu sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem vajadzīgo publisko un privāto finansējumu, tostarp veicināt Eiropas sociālās ekonomikas zīmi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prasa tiešsaistē izveidot publisku daudzvalodu Eiropas platformu sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, kur tie varētu saņemt informāciju un apmainīties ar idejām par uzņēmuma izveidi, ES finansējuma saņemšanas iespējām un nosacījumiem, dalību publiskajā iepirkumā un iespējamām juridiskajām struktūrām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka būtu piemēroti, ja Komisija izskatītu iespēju izveidot finansējuma pozīciju inovāciju atbalstam uzņēmumos, kuru pamatā ir sociālā ekonomika un solidaritāte, it sevišķi situācijās, kad uzņēmuma darbības inovatīvais raksturs rada grūtības nodrošināt pietiekamu finansējumu atbilstoši parastiem tirgus nosacījumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai uzņēmumiem, kuru pamatā ir sociālā ekonomika un solidaritāte, būtu vieglāk piesaistīt līdzekļus, kas tiem nepieciešami, lai turpinātu darbību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir jāatbalsta sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi, nodrošinot tiem pietiekamus finanšu līdzekļus, jo sociālo uzņēmumu finansiālā ilgtspēja ir būtisks to pastāvēšanas faktors; uzsver nepieciešamību veicināt finanšu atbalstu, ko sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem reģionālā, valsts un Savienības līmenī piedāvā privātie investori un publiskās struktūras, īpašu uzmanību pievēršot inovācijas finansēšanai, aicina Komisiju stiprināt pašreizējā Savienības finansējuma sociālo dimensiju nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2021.–2027. gadam, piemēram, Eiropas Sociālajā fondā, Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmā, lai veicinātu sociālo ekonomiku un sociālo uzņēmējdarbību; aicina Komisiju uzlabot Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) un tās mikrofinansēšanas un sociālās uzņēmējdarbības sadaļas īstenošanu un veicināt finanšu nozares izpratni par sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu īpašībām un ekonomiskajiem un sociālajiem ieguvumiem; turklāt uzskata par nepieciešamu kopumā atbalstīt alternatīvus finansējuma veidus, piemēram, riska kapitāla fondus, jaunuzņēmumu finansējumu, mikrokredītu un kolektīvo finansēšanu, lai palielinātu investīcijas šajā nozarē, pamatojoties uz Eiropas sociālās ekonomikas zīmi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prasa Savienības finansējumu izlietot efektīvi un uzsver, ka saņēmēju piekļuve minētajam finansējumam ir jāvienkāršo, arī lai atbalstītu sociālos un uz solidaritāti balstītos uzņēmumus un palīdzētu sasniegt to primāro mērķi radīt sociālu ietekmi, nevis palielināt peļņu, kas galu galā ilgtermiņā sabiedrībai nodrošinātu peļņu no kapitāla ieguldījuma; prasa Komisijai saistībā ar nākamo DFS 2021.–2027. gadam pārskatīt sociālo investīciju fondu tiesisko regulējumu, lai sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem atvieglotu piekļuvi finanšu tirgum; šajā sakarībā aicina īstenot efektīvu Eiropas kampaņu, lai ierobežotu birokrātiju un popularizētu Eiropas sociālās ekonomikas zīmi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | šajā ziņā norāda, ka sociālā ekonomika joprojām saskaras ar publiskā iepirkuma pieejamības problēmām, piemēram, šķēršļiem, kas saistīti ar šo uzņēmumu lielumu un finansiālajām spējām; atkārtoti uzsver, ka ir svarīga publiskā iepirkuma tiesību aktu kopuma efektīva īstenošana dalībvalstīs, lai panāktu šādu uzņēmumu plašāku iesaistīšanos konkursa procedūrās uz publisko iepirkumu, uzlabojot iepirkuma noteikumu publiskošanu, kritērijus, informāciju par konkursiem un šādu uzņēmumu piekļuvi līgumu slēgšanas tiesībām, tostarp iekļaujot sociālās klauzulas un kritērijus, vienkāršojot procedūras un sagatavojot konkursus tā, lai tajos varētu piedalīties arī mazāki pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzīst, cik svarīgi ir sniegt finansiālu atbalstu uzņēmumiem, kas darbojas sociālajā un uz solidaritāti balstītajā ekonomikā; aicina Komisiju ņemt vērā sociālo un uz solidaritāti balstītos uzņēmumu īpatnības gadījumos, kad tie saņem valsts atbalstu; ierosina atvieglot piekļuvi finansējumam, ņemot vērā piemēru ar kategorijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (14); |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka, tāpat kā finansējums, ļoti svarīga šī sektora izaugsmes veicināšanai ir izglītības un apmācības pakalpojumu sniegšana personām, kuras nodarbina sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi, jo īpaši, lai veicinātu uzņēmējdarbības iemaņas un pamata ekonomisko zinātību uzņēmuma vadīšanā, kā arī sniegtu speciālistu atbalstu un racionalizētu administrāciju; aicina dalībvalstis ieviest politikas virzienus, kuru mērķis ir noteikt labvēlīgu fiskālo režīmu sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju pievērsties kvantitatīvu un kvalitatīvu datu vākšanai par sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem un analizēt šos uzņēmumus un to ieguldījumu sabiedriskajā politikā valstīs un starpvalstu mērogā, ņemot vērā šo uzņēmumu īpatnības un izmantojot piemērotus un atbilstīgus kritērijus, lai tādējādi uzlabotu politikas izstrādi un stratēģisko plānošanu un izveidotu līdzekļus to attīstības atbalstam; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prasa Komisijai, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 50. pantu, iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par Eiropas sociālās ekonomikas zīmes izveidi uzņēmumiem, kuru pamatā ir sociālā ekonomika un solidaritāte, ņemot vērā šā dokumenta pielikumā izklāstītos ieteikumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka prasītā priekšlikuma finansiālā ietekme būtu jāsedz no Savienības un dalībvalstu līdzekļiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tai pievienotos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0062.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0429.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0320.

(4)  13766/15 SOC 643 EMPL 423.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 18. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1296/2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

(8)  Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības (SCE) statūtiem (OV L 207, 18.8.2003., 1. lpp.).

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0094.

(10)  http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9024

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 18. lpp.).

(12)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy_en

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7523, 47. lpp

(14)  Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

---

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Ieteikums Nr. 1 (Eiropas sociālās ekonomikas zīmes izveide un uzņēmumi, kas kvalificējas tās saņemšanai)

Eiropas Parlaments uzskata, ka pieņemamā tiesību akta mērķim vajadzētu būt Eiropas sociālās ekonomikas zīmes izveidei, ko uzņēmumi, kuru pamatā ir sociālā ekonomika un solidaritāte (sociālie un uz solidaritāti balstītie uzņēmumi), varētu pēc izvēles saņemt neatkarīgi no tā, kādā juridiskajā formā saskaņā ar valsts tiesību aktiem tie nolēmuši darboties.

Eiropas Parlaments uzskata, ka Eiropas sociālās ekonomikas zīme būtu jāpiešķir tikai tādiem uzņēmumiem, kuri atbilst turpmāk minētajiem kritērijiem kumulatīvā veidā:

| a) | uzņēmumam vajadzētu būt privāttiesību subjektam, kurš dibināts jebkādā dalībvalstīs pastāvošā juridiskā formā un saskaņā ar ES tiesībām, un tam vajadzētu būt neatkarīgam no valsts un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

a)

uzņēmumam vajadzētu būt privāttiesību subjektam, kurš dibināts jebkādā dalībvalstīs pastāvošā juridiskā formā un saskaņā ar ES tiesībām, un tam vajadzētu būt neatkarīgam no valsts un publiskajām iestādēm;

| b) | uzņēmuma mērķim galvenokārt ir jābūt vispārējas nozīmes vai sociāli lietderīgam; |
| --- | --- |

b)

uzņēmuma mērķim galvenokārt ir jābūt vispārējas nozīmes vai sociāli lietderīgam;

| c) | tam galvenokārt būtu jāīsteno sociāli noderīgas un uz solidaritāti balstītas darbības, t. i., ar tā darbībām būtu jāsniedz atbalsts mazāk aizsargātām grupām, lai cīnītos pret sociālo atstumtību, nevienlīdzību un pamattiesību pārkāpumiem, tostarp starptautiskā līmenī, vai lai palīdzētu aizsargāt vidi, bioloģisko daudzveidību, klimatu un dabas resursus; |
| --- | --- |

c)

tam galvenokārt būtu jāīsteno sociāli noderīgas un uz solidaritāti balstītas darbības, t. i., ar tā darbībām būtu jāsniedz atbalsts mazāk aizsargātām grupām, lai cīnītos pret sociālo atstumtību, nevienlīdzību un pamattiesību pārkāpumiem, tostarp starptautiskā līmenī, vai lai palīdzētu aizsargāt vidi, bioloģisko daudzveidību, klimatu un dabas resursus;

| d) | uz to būtu jāattiecina vismaz daļējs peļņas sadales ierobežojums un specifiski noteikumi par peļņas un aktīvu sadali visā uzņēmuma darbības laikā, kā arī izbeidzot tā darbību; jebkurā gadījumā lielākā daļa uzņēmuma gūtās peļņas būtu no jauna jāiegulda vai kā citādi jāizmanto uzņēmuma sociālā mērķa sasniegšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

d)

uz to būtu jāattiecina vismaz daļējs peļņas sadales ierobežojums un specifiski noteikumi par peļņas un aktīvu sadali visā uzņēmuma darbības laikā, kā arī izbeidzot tā darbību; jebkurā gadījumā lielākā daļa uzņēmuma gūtās peļņas būtu no jauna jāiegulda vai kā citādi jāizmanto uzņēmuma sociālā mērķa sasniegšanas vajadzībām;

| e) | tas būtu jāpārvalda saskaņā ar demokrātijas pārvaldības modeļiem, iesaistot tā darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, ko skar tā darbības; dalībnieku pilnvaras un spējas piedalīties lēmumu pieņemšanā nedrīkst būt balstītas uz turēto kapitālu; |
| --- | --- |

e)

tas būtu jāpārvalda saskaņā ar demokrātijas pārvaldības modeļiem, iesaistot tā darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, ko skar tā darbības; dalībnieku pilnvaras un spējas piedalīties lēmumu pieņemšanā nedrīkst būt balstītas uz turēto kapitālu;

Eiropas Parlaments uzskata, ka nav tādu iemeslu, kas liegtu piešķirt Eiropas sociālās ekonomikas zīmi tradicionāliem uzņēmumiem, ja tie atbilst iepriekš minētajām prasībām, it sevišķi attiecībā uz to darbības mērķi, peļņas sadali, pārvaldību un lēmumu pieņemšanu.

Ieteikums Nr. 2 (Eiropas sociālās ekonomikas zīmes sertifikācijas, uzraudzības un pārraudzības mehānisms)

Tiesību aktā būtu jāparedz šī juridiskā apzīmējuma sertifikācijas, uzraudzības un pārredzamības mehānismu izveide, iesaistot dalībvalstis un sociālās ekonomikas pārstāvjus; šāds mehānisms ir īpaši būtisks, lai aizsargātu uzņēmuma, kura pamatā ir sociālā ekonomika un solidaritāte, juridisko apzīmējumu un saglabātu tam piemītošo vērtību. Eiropas Parlaments uzskata, ka šajā kontrolē būtu jāiesaista organizācijas, kas pārstāv sociālās uzņēmējdarbības nozari.

Attiecīgo tiesību aktu pārkāpšanas gadījumā piemērojamās sankcijas varētu sniegties no vienkārša brīdinājuma līdz pat zīmes anulēšanai.

Ieteikums Nr. 3 (Eiropas sociālās ekonomikas zīmes atzīšana)

Eiropas sociālās ekonomikas zīmei vajadzētu būt derīgai visās dalībvalstīs. Sociālais un uz solidaritāti balstītais uzņēmums, kuram ir minētā zīme, būtu jāatzīst kā sociālais uzņēmums visās dalībvalstīs. Šai zīmei būtu jāļauj ikvienam uzņēmumam, kuram tā piešķirta, veikt savu pamatdarbību citās dalībvalstīs ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās valsts uzņēmumiem ar minēto zīmi. Uz tiem būtu jāattiecina tās pašas priekšrocības, tiesības un pienākumi, kādi ir sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, kas dibināti saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tie darbojas.

Ieteikums Nr. 4 (ziņošanas pienākums)

Tiesību aktā būtu jānosaka prasība sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem, kuri vēlas paturēt piešķirto zīmi, katru gadu nākt klajā ar ziņojumu par savu sociālo darbību, rezultātiem, ieinteresēto personu iesaistīšanu, pelņas sadali, algām, subsīdijām un citām saņemtajām priekšrocībām. Šajā sakarībā Komisija būtu jāpilnvaro izstrādāt attiecīgu modeli, lai palīdzētu sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem veikt šo uzdevumu.

Ieteikums Nr. 5 (labas prakses vadlīnijas)

Tiesību aktā Komisija arī būtu jāpilnvaro izstrādāt pamatnostādnes labai sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu praksei Eiropā. Šādā labā praksē būtu jo īpaši jāiekļauj:

| a) | efektīvas demokrātiskas pārvaldības modeļi; |
| --- | --- |

a)

efektīvas demokrātiskas pārvaldības modeļi;

| b) | konsultāciju procesi efektīvas uzņēmējdarbības stratēģijas izstrādei; |
| --- | --- |

b)

konsultāciju procesi efektīvas uzņēmējdarbības stratēģijas izstrādei;

| c) | pielāgošanās sociālajām vajadzībām un darba tirgum, jo īpaši vietējā līmenī; |
| --- | --- |

c)

pielāgošanās sociālajām vajadzībām un darba tirgum, jo īpaši vietējā līmenī;

| d) | algu politika, profesionālā apmācība, darba drošība un veselības aizsardzība, nodarbinātības kvalitāte; |
| --- | --- |

d)

algu politika, profesionālā apmācība, darba drošība un veselības aizsardzība, nodarbinātības kvalitāte;

| e) | attiecības ar lietotājiem un klientiem un reaģēšana uz sociālajām vajadzībām, kuras valsts tirgū netiek apmierinātas; |
| --- | --- |

e)

attiecības ar lietotājiem un klientiem un reaģēšana uz sociālajām vajadzībām, kuras valsts tirgū netiek apmierinātas;

| f) | situācija uzņēmumā daudzveidības, nediskriminēšanas un sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju ziņā uzņēmuma dalībnieku vidū, tostarp atbildīgos un vadošos amatos; |
| --- | --- |

f)

situācija uzņēmumā daudzveidības, nediskriminēšanas un sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju ziņā uzņēmuma dalībnieku vidū, tostarp atbildīgos un vadošos amatos;

Ieteikums Nr. 6 (juridisko formu saraksts)

Tiesību aktā būtu jāiekļauj saraksts ar to dalībvalstīs pastāvošo uzņēmējdarbības juridisko formu uzskaitījumu, kurās darbojošies uzņēmumi ir tiesīgi saņemt Eiropas sociālās ekonomikas zīmi. Šāds saraksts būtu regulāri jāpārskata. Lai nodrošinātu pārredzamību un efektīvu sadarbību starp dalībvalstīm, minētais saraksts būtu jāpublicē Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē.

Ieteikums Nr. 7 (pastāvošo tiesību aktu pārskatīšana)

Komisija tiek aicināta pārskatīt pašreizējos tiesību aktus un vajadzības gadījumā iesniegt likumdošanas priekšlikumus par saskanīgāka un pilnīgāka tiesiskā regulējuma izveidi sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu atbalstam;

Ieteikums Nr. 8 (par sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu ekosistēmu un dalībvalstu sadarbību)

Komisijai būtu jānodrošina, lai tās politika atspoguļotu apņemšanos radīt ekosistēmu sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem. Komisija tiek aicināta ņemt vērā to, ka sociālās un uz solidaritāti balstītās ekonomikas uzņēmumiem ir spēcīga ietekme vietējā un reģionālā līmenī, kas tiem sniedz priekšrocības, jo tie labāk pārzina konkrētās vajadzības un var piedāvāt produktus un pakalpojumus (galvenokārt kopienas līmenī), kā arī stiprināt sociālo un teritoriālo kohēziju. Komisija tiek aicināta veikt pasākumus, lai veicinātu sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu sadarbību, kas pārsniedz valstu un nozaru robežas, ar mērķi veicināt zināšanu un prakses apmaiņu tādā veidā, lai atbalstītu šādu uzņēmumu attīstību;

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/158

---

P8_TA(2018)0294

Sarunas par ES un Azerbaidžānas visaptverošo nolīgumu

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz sarunām par ES un Azerbaidžānas visaptverošo nolīgumu (2017/2056(INI))

(2020/C 118/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 3., un 8. pantu un V sadaļu, jo īpaši 21., 22. un 36. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) piekto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 3., un 8. pantu un V sadaļu, jo īpaši 21., 22. un 36. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) piekto daļu,

| — | ņemot vērā to, ka 2017. gada 7. februārī tika uzsāktas sarunas starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānu par jaunu visaptverošo nolīgumu, ar kuru ir paredzēts aizstāt Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas 1999. gadā tika noslēgts starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2017. gada 7. februārī tika uzsāktas sarunas starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānu par jaunu visaptverošo nolīgumu, ar kuru ir paredzēts aizstāt Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas 1999. gadā tika noslēgts starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā to, ka Padome 2016. gada 7. novembrī pieņēma sarunu norādes attiecībā uz šo nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Padome 2016. gada 7. novembrī pieņēma sarunu norādes attiecībā uz šo nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2006. gada 7. novembrī parakstīto Saprašanās memorandu par ES un Azerbaidžānas stratēģisko partnerību enerģētikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 7. novembrī parakstīto Saprašanās memorandu par ES un Azerbaidžānas stratēģisko partnerību enerģētikas jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Azerbaidžānas 15. sadarbības padomes sanāksmes, kura notika 2018. gada 9. februārī, galvenos rezultātus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Azerbaidžānas 15. sadarbības padomes sanāksmes, kura notika 2018. gada 9. februārī, galvenos rezultātus;

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 19. decembra ziņojumu par ES un Azerbaidžānas attiecībām pārskatītās EKP kontekstā (SWD(2017)0485), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 19. decembra ziņojumu par ES un Azerbaidžānas attiecībām pārskatītās EKP kontekstā (SWD(2017)0485),

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas Prezidija 2017. gada 30. oktobra paziņojumu valstu vai valdību vadītājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas Prezidija 2017. gada 30. oktobra paziņojumu valstu vai valdību vadītājiem,

| — | ņemot vērā tā 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (3),

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samitu kopīgās deklarācijas, tostarp 2017. gada 24. novembra kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samitu kopīgās deklarācijas, tostarp 2017. gada 24. novembra kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas un EĀDD 2016. gada jūnija Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, un īpaši tās galvenos principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un EĀDD 2016. gada jūnija Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, un īpaši tās galvenos principus,

| — | ņemot vērā tā 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Azerbaidžānas žurnālista Afgan Mukhtarli lietu (4) un citas rezolūcijas par Azerbaidžānu, īpaši tās, kas saistītas ar cilvēktiesību situāciju un tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Azerbaidžānas žurnālista Afgan Mukhtarli lietu (4) un citas rezolūcijas par Azerbaidžānu, īpaši tās, kas saistītas ar cilvēktiesību situāciju un tiesiskumu,

| — | ņemot vērā runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu jautājumos 2018. gada 14. janvāra paziņojumu par soda piespriešanu žurnālistam Afgan Mukhtarli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu jautājumos 2018. gada 14. janvāra paziņojumu par soda piespriešanu žurnālistam Afgan Mukhtarli,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2017. gada 11. oktobra rezolūciju par demokrātisku iestāžu darbību Azerbaidžānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2017. gada 11. oktobra rezolūciju par demokrātisku iestāžu darbību Azerbaidžānā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2017. gada 5. decembrī uzsākto pienākumu neizpildes procedūru, jo Azerbaidžānas iestādes joprojām atsakās īstenot Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECtHR) spriedumu lietā Ilgar Mammadov pret Azerbaidžānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2017. gada 5. decembrī uzsākto pienākumu neizpildes procedūru, jo Azerbaidžānas iestādes joprojām atsakās īstenot Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECtHR) spriedumu lietā Ilgar Mammadov pret Azerbaidžānu,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/ODIHR) 2018. gada 2. marta vajadzību novērtēšanas misijas ziņojumu par Azerbaidžānas agrīnajām prezidenta vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/ODIHR) 2018. gada 2. marta vajadzību novērtēšanas misijas ziņojumu par Azerbaidžānas agrīnajām prezidenta vēlēšanām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0185/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0185/2018),

| A. | tā kā Austrumu partnerība (EaP) balstās uz Armēnijas, Azerbaidžānas, Baltkrievijas, Gruzijas, Moldovas, Ukrainas un Eiropas Savienības kopīgu apņemšanos padziļināt savstarpējās attiecības un ievērot starptautiskās tiesības un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā jauna ES un Azerbaidžānas nolīguma noslēgšanā būtu jādod priekšroka Savienības interesēm šajā reģionā, kā arī jāveicina tās vērtības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Austrumu partnerība (EaP) balstās uz Armēnijas, Azerbaidžānas, Baltkrievijas, Gruzijas, Moldovas, Ukrainas un Eiropas Savienības kopīgu apņemšanos padziļināt savstarpējās attiecības un ievērot starptautiskās tiesības un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā jauna ES un Azerbaidžānas nolīguma noslēgšanā būtu jādod priekšroka Savienības interesēm šajā reģionā, kā arī jāveicina tās vērtības;

| B. | tā kā Parlaments atbalsta attiecību padziļināšanu ar visām Austrumu Partnerības dalībvalstīm tiktāl, ciktāl tās ievēro minētās pamatvērtības; tā kā Austrumu partnerības politikas ietvaros paredzētajam pievilcīgajam ilgtermiņa “EaP+” modelim, ko Parlaments ierosināja 2017. gada 15. novembra rezolūcijā par Austrumu partnerību un kas varētu rosināt šo valstu pievienošanos citas starpā muitas savienībai, enerģētikas savienībai, digitālajai savienībai un Šengenas zonai, vajadzētu būt pieejamam arī tām valstīm, kuras nav noslēgušas asociācijas nolīgumu ar ES, piemēram, Azerbaidžānai, tiklīdz tās būs gatavas uzņemties šādas ciešākas saistības un sasniegs būtisku progresu savstarpēji apstiprinātu reformu īstenošanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments atbalsta attiecību padziļināšanu ar visām Austrumu Partnerības dalībvalstīm tiktāl, ciktāl tās ievēro minētās pamatvērtības; tā kā Austrumu partnerības politikas ietvaros paredzētajam pievilcīgajam ilgtermiņa “EaP+” modelim, ko Parlaments ierosināja 2017. gada 15. novembra rezolūcijā par Austrumu partnerību un kas varētu rosināt šo valstu pievienošanos citas starpā muitas savienībai, enerģētikas savienībai, digitālajai savienībai un Šengenas zonai, vajadzētu būt pieejamam arī tām valstīm, kuras nav noslēgušas asociācijas nolīgumu ar ES, piemēram, Azerbaidžānai, tiklīdz tās būs gatavas uzņemties šādas ciešākas saistības un sasniegs būtisku progresu savstarpēji apstiprinātu reformu īstenošanā;

| C. | tā kā kopš 1999. gada ES un Azerbaidžānas attiecības reglamentē Partnerības un sadarbības nolīgums; tā kā ES nepārprotami ir pirmais Azerbaidžānas tirdzniecības partneris gan importa, gan eksporta jomā, veidojot 48,6 % no Azerbaidžānas tirdzniecības kopējā apjoma, un ir arī lielākais ārvalstu tiešo investīciju avots; tā kā Azerbaidžāna ir stratēģisks ES enerģētikas partneris, kas nodrošina iespēju dažādot ES enerģijas avotus; tā kā tomēr Azerbaidžānas ekonomikas pamatā ir naftas un gāzes nozare, kas veido aptuveni 90 % no tās eksporta, tādējādi padarot to neaizsargātu pret ārējiem satricinājumiem un pasaules naftas cenu svārstībām; tā kā Azerbaidžāna vēl nav iestājusies PTO, kas rada nopietnas tarifu un beztarifu barjeras, kuras kavē tirdzniecību un uzņēmējdarbības attiecības ar ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 1999. gada ES un Azerbaidžānas attiecības reglamentē Partnerības un sadarbības nolīgums; tā kā ES nepārprotami ir pirmais Azerbaidžānas tirdzniecības partneris gan importa, gan eksporta jomā, veidojot 48,6 % no Azerbaidžānas tirdzniecības kopējā apjoma, un ir arī lielākais ārvalstu tiešo investīciju avots; tā kā Azerbaidžāna ir stratēģisks ES enerģētikas partneris, kas nodrošina iespēju dažādot ES enerģijas avotus; tā kā tomēr Azerbaidžānas ekonomikas pamatā ir naftas un gāzes nozare, kas veido aptuveni 90 % no tās eksporta, tādējādi padarot to neaizsargātu pret ārējiem satricinājumiem un pasaules naftas cenu svārstībām; tā kā Azerbaidžāna vēl nav iestājusies PTO, kas rada nopietnas tarifu un beztarifu barjeras, kuras kavē tirdzniecību un uzņēmējdarbības attiecības ar ES;

| D. | tā kā 2017. gada 24. novembrī notikušajā Austrumu partnerības samitā pieņemtajā kopīgajā deklarācijā ES un Azerbaidžāna ir uzsvērusi, ka ES diferencētā veidā kopīgi ar katru no partnervalstīm, tostarp Armēniju, Azerbaidžānu un Baltkrieviju, turpinās apspriest pievilcīgas un reālas iespējas, kā stiprināt savstarpēju tirdzniecību un veicināt investīcijas tā, lai ņemtu vērā kopīgās intereses, reformēto investīciju politiku attiecībā uz investīciju aizsardzību, kā arī starptautiskās tirdzniecības noteikumus un ar tirdzniecību saistītus starptautiskos standartus, tostarp intelektuālā īpašuma jomā, un sekmētu ekonomikas modernizāciju un dažādošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gada 24. novembrī notikušajā Austrumu partnerības samitā pieņemtajā kopīgajā deklarācijā ES un Azerbaidžāna ir uzsvērusi, ka ES diferencētā veidā kopīgi ar katru no partnervalstīm, tostarp Armēniju, Azerbaidžānu un Baltkrieviju, turpinās apspriest pievilcīgas un reālas iespējas, kā stiprināt savstarpēju tirdzniecību un veicināt investīcijas tā, lai ņemtu vērā kopīgās intereses, reformēto investīciju politiku attiecībā uz investīciju aizsardzību, kā arī starptautiskās tirdzniecības noteikumus un ar tirdzniecību saistītus starptautiskos standartus, tostarp intelektuālā īpašuma jomā, un sekmētu ekonomikas modernizāciju un dažādošanu;

| E. | tā kā tiek prognozēts, ka jaunajam nolīgumam būs labvēlīga ietekme uz Azerbaidžānu attiecībā uz demokrātisko standartu ievērošanu un izaugsmes un ekonomikas attīstības veicināšanu; tā kā šādas izredzes ir īpaši nozīmīgas Azerbaidžānas jauniešiem, ņemot vērā, ka ar to tiks veicināta jaunas izglītotas Azerbaidžānas iedzīvotāju paaudzes veidošana, lai ievērotu mūsu pamatvērtības un modernizētu valsti; tā kā pilnībā funkcionējoša pilsoniskā sabiedrība ir būtisks priekšnoteikums, lai nodrošinātu ekonomikas diversifikāciju, |
| --- | --- |

E.

tā kā tiek prognozēts, ka jaunajam nolīgumam būs labvēlīga ietekme uz Azerbaidžānu attiecībā uz demokrātisko standartu ievērošanu un izaugsmes un ekonomikas attīstības veicināšanu; tā kā šādas izredzes ir īpaši nozīmīgas Azerbaidžānas jauniešiem, ņemot vērā, ka ar to tiks veicināta jaunas izglītotas Azerbaidžānas iedzīvotāju paaudzes veidošana, lai ievērotu mūsu pamatvērtības un modernizētu valsti; tā kā pilnībā funkcionējoša pilsoniskā sabiedrība ir būtisks priekšnoteikums, lai nodrošinātu ekonomikas diversifikāciju,

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos:


  Vispārīgie principi, pamatvērtības un apņēmība konfliktu risināšanā








  a) | nodrošināt, ka ES un Azerbaidžānas attiecību padziļināšana ir atkarīga no tā, vai Azerbaidžāna īsteno un ievēro demokrātijas pamatvērtības un principus, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp vārda un biedrošanās brīvību, minoritāšu tiesības un dzimumu līdztiesību, sniedzot labumu abām pusēm un jo īpaši savas valsts pilsoņiem; |
| --- | --- | --- |

1.

Vispārīgie principi, pamatvērtības un apņēmība konfliktu risināšanā

a)

nodrošināt, ka ES un Azerbaidžānas attiecību padziļināšana ir atkarīga no tā, vai Azerbaidžāna īsteno un ievēro demokrātijas pamatvērtības un principus, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp vārda un biedrošanās brīvību, minoritāšu tiesības un dzimumu līdztiesību, sniedzot labumu abām pusēm un jo īpaši savas valsts pilsoņiem;

| b) | atgādināt Azerbaidžānas iestādēm par Parlamenta nostāju, kas pausta tā 2017. gada 15. novembra ieteikumā par Austrumu partnerību un kurā iekļauts aicinājums Azerbaidžānai pildīt starptautiskās saistības un nepārprotami norādīts, ka netiks ratificēts neviens visaptverošs līgums ar valsti, kura neievēro ES pamatvērtības un pamattiesības, īpaši saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumu neizpildi un cilvēktiesību aizstāvju, NVO, opozīcijas pārstāvju, juristu, žurnālistu un vides aktīvistu aizskaršanu, iebiedēšanu un vajāšanu; nodrošināt, ka saskaņā ar Azerbaidžānas iestāžu paziņojumu tiek atbrīvoti visi politieslodzītie un pārliecības dēļ ieslodzītie Azerbaidžānā pirms tiek noslēgts jebkāds jauns ES un Azerbaidžānas nolīgums; nodrošināt, ka jaunajā nolīgumā ir iekļauts īpašs apturēšanas mehānisms ar skaidriem nosacījumiem par tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

b)

atgādināt Azerbaidžānas iestādēm par Parlamenta nostāju, kas pausta tā 2017. gada 15. novembra ieteikumā par Austrumu partnerību un kurā iekļauts aicinājums Azerbaidžānai pildīt starptautiskās saistības un nepārprotami norādīts, ka netiks ratificēts neviens visaptverošs līgums ar valsti, kura neievēro ES pamatvērtības un pamattiesības, īpaši saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumu neizpildi un cilvēktiesību aizstāvju, NVO, opozīcijas pārstāvju, juristu, žurnālistu un vides aktīvistu aizskaršanu, iebiedēšanu un vajāšanu; nodrošināt, ka saskaņā ar Azerbaidžānas iestāžu paziņojumu tiek atbrīvoti visi politieslodzītie un pārliecības dēļ ieslodzītie Azerbaidžānā pirms tiek noslēgts jebkāds jauns ES un Azerbaidžānas nolīgums; nodrošināt, ka jaunajā nolīgumā ir iekļauts īpašs apturēšanas mehānisms ar skaidriem nosacījumiem par tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

| c) | atgādināt Azerbaidžānas iestādēm par Eiropas Parlamenta nostāju, kas pausta tajos pašos ieteikumos, proti, ka tādu jauno nolīgumu ratifikācijai, kurus ES ir noslēgusi ar kādu no Kalnu Karabahas konflikta pusēm, ir jāizvirza nosacījums par jēgpilnām saistībām un būtiskiem rezultātiem attiecībā uz konflikta miermīlīgu atrisināšanu, piemēram, pamiera saglabāšanu un atbalstu EDSO 2009. gada pamatprincipiem un EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju centieniem; atkārtoti uzsvērt nepieciešamību iesaistīt gan Armēnijas, gan arī Azerbaidžānas pilsonisko sabiedrību jebkurā sarunu procesā; |
| --- | --- |

c)

atgādināt Azerbaidžānas iestādēm par Eiropas Parlamenta nostāju, kas pausta tajos pašos ieteikumos, proti, ka tādu jauno nolīgumu ratifikācijai, kurus ES ir noslēgusi ar kādu no Kalnu Karabahas konflikta pusēm, ir jāizvirza nosacījums par jēgpilnām saistībām un būtiskiem rezultātiem attiecībā uz konflikta miermīlīgu atrisināšanu, piemēram, pamiera saglabāšanu un atbalstu EDSO 2009. gada pamatprincipiem un EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju centieniem; atkārtoti uzsvērt nepieciešamību iesaistīt gan Armēnijas, gan arī Azerbaidžānas pilsonisko sabiedrību jebkurā sarunu procesā;

| d) | nodrošināt, ka gaidāmais nolīgums ar Azerbaidžānu ir vērienīgs, visaptverošs un vērsts uz nākotni, atbilst ES un Azerbaidžānas centieniem, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un interesēm, un ir saskaņots ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un nodrošinās reālus un konkrētus ieguvumus abām pusēm, ne tikai lieliem uzņēmumiem, bet arī ņems vērā MVU īpatnības, un kalpos ES un Azerbaidžānas iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka gaidāmais nolīgums ar Azerbaidžānu ir vērienīgs, visaptverošs un vērsts uz nākotni, atbilst ES un Azerbaidžānas centieniem, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un interesēm, un ir saskaņots ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, un nodrošinās reālus un konkrētus ieguvumus abām pusēm, ne tikai lieliem uzņēmumiem, bet arī ņems vērā MVU īpatnības, un kalpos ES un Azerbaidžānas iedzīvotāju interesēs;

| e) | nodrošināt ātru un stabilu sarunu virzību, ja tiks izpildīti iepriekš minētie nosacījumi, lai parakstītu šo jauno nolīgumu pirms nākamā Austrumu partnerības samita 2019. gadā; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt ātru un stabilu sarunu virzību, ja tiks izpildīti iepriekš minētie nosacījumi, lai parakstītu šo jauno nolīgumu pirms nākamā Austrumu partnerības samita 2019. gadā;

| f) | aktīvi un skaidri paziņot par jaunā nolīguma mērķiem un nosacījumiem un notiekošo sarunu procesu, lai uzlabotu pārredzamību un sabiedrības informētību Azerbaidžānā un ES, un par gaidāmajām iespējām un ieguvumiem, kas rastos no tā noslēgšanas, līdz ar to stājoties pretī jebkurai maldinošas informācijas izplatīšanas kampaņai; |
| --- | --- |

f)

aktīvi un skaidri paziņot par jaunā nolīguma mērķiem un nosacījumiem un notiekošo sarunu procesu, lai uzlabotu pārredzamību un sabiedrības informētību Azerbaidžānā un ES, un par gaidāmajām iespējām un ieguvumiem, kas rastos no tā noslēgšanas, līdz ar to stājoties pretī jebkurai maldinošas informācijas izplatīšanas kampaņai;

Politiskais dialogs un reģionālā sadarbība

| g) | nodrošināt regulāru un padziļinātu politisko dialogu nolūkā panākt spēcīgākas reformas, kuru mērķis ir atbalstīt iestādes un stiprināt varas dalīšanu starp tām, lai padarītu tās demokrātiskākas un neatkarīgākas, ievērotu cilvēktiesības un plašsaziņas līdzekļu brīvību un izveidotu regulatīvo vidi, kurā pilsoniskā sabiedrība var darboties bez nepamatotas iejaukšanās, tostarp reformu īstenošanas procesā; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt regulāru un padziļinātu politisko dialogu nolūkā panākt spēcīgākas reformas, kuru mērķis ir atbalstīt iestādes un stiprināt varas dalīšanu starp tām, lai padarītu tās demokrātiskākas un neatkarīgākas, ievērotu cilvēktiesības un plašsaziņas līdzekļu brīvību un izveidotu regulatīvo vidi, kurā pilsoniskā sabiedrība var darboties bez nepamatotas iejaukšanās, tostarp reformu īstenošanas procesā;

| h) | sagatavot konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir īstenot EDSO/ODIHR un Eiropas Padomes Venēcijas komisijas ieteikumus nolūkā nodrošināt progresu attiecībā uz iekļaujošām, konkurētspējīgām un pārredzamām vēlēšanām un referendumiem, lai Azerbaidžānas iedzīvotājiem ļautu brīvi un taisnīgi paust uzskatus un cerības; |
| --- | --- |

h)

sagatavot konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir īstenot EDSO/ODIHR un Eiropas Padomes Venēcijas komisijas ieteikumus nolūkā nodrošināt progresu attiecībā uz iekļaujošām, konkurētspējīgām un pārredzamām vēlēšanām un referendumiem, lai Azerbaidžānas iedzīvotājiem ļautu brīvi un taisnīgi paust uzskatus un cerības;

| i) | pilnībā atbalstīt EDSO un Eiropas Padomes vēlēšanu novērošanas misiju provizoriskos secinājumus par 2018. gada 11. aprīļa prezidenta pirmstermiņa vēlēšanām, saskaņā ar kuriem vēlēšanās trūka reālas konkurences, jo pastāvēja ierobežojoša politiskā vide, tāds tiesiskais regulējums, kas ierobežo pamattiesības un pamatbrīvības, plurālisma trūkums, tostarp plašsaziņas līdzekļos, plaši izplatīta obligāto procedūru neievērošana, pārredzamības trūkums un daudzi nopietni pārkāpumi, piemēram, biļetenu nelikumīga ievietošana vēlēšanu urnās; |
| --- | --- |

i)

pilnībā atbalstīt EDSO un Eiropas Padomes vēlēšanu novērošanas misiju provizoriskos secinājumus par 2018. gada 11. aprīļa prezidenta pirmstermiņa vēlēšanām, saskaņā ar kuriem vēlēšanās trūka reālas konkurences, jo pastāvēja ierobežojoša politiskā vide, tāds tiesiskais regulējums, kas ierobežo pamattiesības un pamatbrīvības, plurālisma trūkums, tostarp plašsaziņas līdzekļos, plaši izplatīta obligāto procedūru neievērošana, pārredzamības trūkums un daudzi nopietni pārkāpumi, piemēram, biļetenu nelikumīga ievietošana vēlēšanu urnās;

| j) | censties panākt noteikumus, kuri uzlabo sadarbību, veicinot mieru un starptautisko tiesiskumu, un jo īpaši mudināt Azerbaidžānu ievērot tās starptautiskās saistības, tostarp Eiropas Padomes dalībvalsts saistības, un pildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus; mudināt Azerbaidžānu parakstīt un ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) Romas statūtus; censties panākt arī spēcīgus sadarbības pasākumus, novēršot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

j)

censties panākt noteikumus, kuri uzlabo sadarbību, veicinot mieru un starptautisko tiesiskumu, un jo īpaši mudināt Azerbaidžānu ievērot tās starptautiskās saistības, tostarp Eiropas Padomes dalībvalsts saistības, un pildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus; mudināt Azerbaidžānu parakstīt un ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) Romas statūtus; censties panākt arī spēcīgus sadarbības pasākumus, novēršot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību;

| k) | nodrošināt ciešāku sadarbību ārlietu, aizsardzības un drošības jautājumos iespējami lielākas konverģences panākšanai, īpaši attiecībā uz atbildes pasākumiem attiecībā uz globāliem draudiem un problēmām, tostarp terorismu, konfliktu novēršanu, krīzes pārvaldību un reģionālo sadarbību, vienlaikus ņemot arī vērā Azerbaidžānas dažādoto ārpolitiku; atbalstīt ES un Azerbaidžānas dalības pamatnolīguma parakstīšanu, lai nodrošinātu juridisku un politisku pamatu sadarbībai kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijās un operācijās; |
| --- | --- |

k)

nodrošināt ciešāku sadarbību ārlietu, aizsardzības un drošības jautājumos iespējami lielākas konverģences panākšanai, īpaši attiecībā uz atbildes pasākumiem attiecībā uz globāliem draudiem un problēmām, tostarp terorismu, konfliktu novēršanu, krīzes pārvaldību un reģionālo sadarbību, vienlaikus ņemot arī vērā Azerbaidžānas dažādoto ārpolitiku; atbalstīt ES un Azerbaidžānas dalības pamatnolīguma parakstīšanu, lai nodrošinātu juridisku un politisku pamatu sadarbībai kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijās un operācijās;

| l) | nodrošināt, ka prioritāte tiek piešķirta dialogam starp Azerbaidžānu un Armēniju, kā arī intensīvākai ES dalībai miermīlīgā Kalnu Karabahas konflikta atrisināšanā saskaņā ar EDSO 2009. gada pamatprincipiem un īpaši EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju atbalstu, sekmējot visas iniciatīvas, kuras veicina miera veidošanu, piemēram, visu pušu pamiera ievērošanu, dialogus visos līmeņos, tostarp augsta līmeņa sarunas, naida runas novēršanu, patiesus uzticības palielināšanas pasākumus, ievērojamu EDSO starptautisko novērotāju skaita palielināšanu un Armēnijas un Azerbaidžānas pilsoniskās sabiedrības, tostarp reliģisku un kultūras pārstāvju, padziļinātas informācijas apmaiņas, lai sagatavotu Armēnijas un Azerbaidžānas sabiedrības mierīgai līdzāspastāvēšanai; paust nopietnas bažas par militāro spēku pastiprināšanu un nesamērīgajiem aizsardzības izdevumiem šajā reģionā; |
| --- | --- |

l)

nodrošināt, ka prioritāte tiek piešķirta dialogam starp Azerbaidžānu un Armēniju, kā arī intensīvākai ES dalībai miermīlīgā Kalnu Karabahas konflikta atrisināšanā saskaņā ar EDSO 2009. gada pamatprincipiem un īpaši EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju atbalstu, sekmējot visas iniciatīvas, kuras veicina miera veidošanu, piemēram, visu pušu pamiera ievērošanu, dialogus visos līmeņos, tostarp augsta līmeņa sarunas, naida runas novēršanu, patiesus uzticības palielināšanas pasākumus, ievērojamu EDSO starptautisko novērotāju skaita palielināšanu un Armēnijas un Azerbaidžānas pilsoniskās sabiedrības, tostarp reliģisku un kultūras pārstāvju, padziļinātas informācijas apmaiņas, lai sagatavotu Armēnijas un Azerbaidžānas sabiedrības mierīgai līdzāspastāvēšanai; paust nopietnas bažas par militāro spēku pastiprināšanu un nesamērīgajiem aizsardzības izdevumiem šajā reģionā;

| m) | ieviest īpašus noteikumus, lai atbalstītu iestāžu nozīmīgos pūliņus palīdzēt daudzajiem bēgļiem un iekšēji pārvietotajām personām un atbalstīt civiliedzīvotājus konflikta zonās, kas atrodas Azerbaidžānas starptautiski atzītajās robežās; pieprasīt, lai tiktu ievērotas visu to personu tiesības, kuras īslaicīgi vai pastāvīgi dzīvo Azerbaidžānas teritorijā; īpaši palīdzēt ievērot viņu tiesības atgriezties savās mājās un atgūt savu īpašumu, kā arī no visām konfliktā iesaistītajām pusēm saņemt kompensāciju saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumiem; |
| --- | --- |

m)

ieviest īpašus noteikumus, lai atbalstītu iestāžu nozīmīgos pūliņus palīdzēt daudzajiem bēgļiem un iekšēji pārvietotajām personām un atbalstīt civiliedzīvotājus konflikta zonās, kas atrodas Azerbaidžānas starptautiski atzītajās robežās; pieprasīt, lai tiktu ievērotas visu to personu tiesības, kuras īslaicīgi vai pastāvīgi dzīvo Azerbaidžānas teritorijā; īpaši palīdzēt ievērot viņu tiesības atgriezties savās mājās un atgūt savu īpašumu, kā arī no visām konfliktā iesaistītajām pusēm saņemt kompensāciju saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumiem;

Tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana

| n) | sniegt atbalstu tiesas varas iestāžu reformai, kuras mērķis ir nodrošināt tās objektivitāti un neatkarību no izpildvaras un stiprināt tiesiskumu; jo īpaši nodrošināt profesionālo juristu neatkarību, novēršot jebkādu nepamatotu iejaukšanos juristu darbā, ļaut neatkarīgi praktizējošiem juristiem pārstāvēt klientus saskaņā ar notariālo aktu pilnvaru un izbeigt Azerbaidžānas advokatūras patvaļīgās pilnvaras izslēgt juristus un atteikties uzņemt jaunus locekļus; |
| --- | --- |

n)

sniegt atbalstu tiesas varas iestāžu reformai, kuras mērķis ir nodrošināt tās objektivitāti un neatkarību no izpildvaras un stiprināt tiesiskumu; jo īpaši nodrošināt profesionālo juristu neatkarību, novēršot jebkādu nepamatotu iejaukšanos juristu darbā, ļaut neatkarīgi praktizējošiem juristiem pārstāvēt klientus saskaņā ar notariālo aktu pilnvaru un izbeigt Azerbaidžānas advokatūras patvaļīgās pilnvaras izslēgt juristus un atteikties uzņemt jaunus locekļus;

| o) | kā arī nodrošināt atbalstu, lai izveidotu stingru pamatu cilvēktiesību, pamatbrīvību un dzimumu līdztiesības aizsardzībai; uzsvērt, ka sieviešu pārstāvībai visos valdības līmeņos, tostarp viņu līdztiesīgai, pilnvērtīgai un aktīvai līdzdalībai konfliktu novēršanā un risināšanā, ir būtiska nozīme, un mudināt Azerbaidžānu parakstīt Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

o)

kā arī nodrošināt atbalstu, lai izveidotu stingru pamatu cilvēktiesību, pamatbrīvību un dzimumu līdztiesības aizsardzībai; uzsvērt, ka sieviešu pārstāvībai visos valdības līmeņos, tostarp viņu līdztiesīgai, pilnvērtīgai un aktīvai līdzdalībai konfliktu novēršanā un risināšanā, ir būtiska nozīme, un mudināt Azerbaidžānu parakstīt Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu;

| p) | ieviest īpašus noteikumus, lai atbalstītu Azerbaidžānu cīņā pret ekonomisko noziedzību, tostarp korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; sekmēt lielāku pārredzamību attiecībā uz uzņēmumu un trastu faktiskajiem īpašniekiem, kā arī attiecībā uz lielo uzņēmumu finanšu darbībām saistībā ar gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem; atbalstīt izmeklēšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas shēmām, īpaši par “Laundromat” lietu, un izveidot īpašus uzraudzības un kontroles mehānismus, piemēram, ierobežotu piekļuvi Eiropas banku sistēmu tiem, kuri iesaistīti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un krāpniecības shēmās; |
| --- | --- |

p)

ieviest īpašus noteikumus, lai atbalstītu Azerbaidžānu cīņā pret ekonomisko noziedzību, tostarp korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; sekmēt lielāku pārredzamību attiecībā uz uzņēmumu un trastu faktiskajiem īpašniekiem, kā arī attiecībā uz lielo uzņēmumu finanšu darbībām saistībā ar gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem; atbalstīt izmeklēšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas shēmām, īpaši par “Laundromat” lietu, un izveidot īpašus uzraudzības un kontroles mehānismus, piemēram, ierobežotu piekļuvi Eiropas banku sistēmu tiem, kuri iesaistīti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un krāpniecības shēmās;

| q) | pastiprināt sadarbību ar Azerbaidžānu un atbalstu tai cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī radikalizācijas un pārrobežu noziedzības novēršanā; sadarboties, jo īpaši, apkarojot teroristu organizāciju vervēšanas kampaņas; |
| --- | --- |

q)

pastiprināt sadarbību ar Azerbaidžānu un atbalstu tai cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī radikalizācijas un pārrobežu noziedzības novēršanā; sadarboties, jo īpaši, apkarojot teroristu organizāciju vervēšanas kampaņas;

| r) | iekļaut noteikumus, kuri veicinātu tāda krimināllikuma īstenošanu Azerbaidžānā, kas saistīts ar cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un kura mērķis ir izbeigt politisko vajāšanu un nolaupīšanas, patvaļīgus ceļošanas aizliegumus, vēršanos pret politiskajiem disidentiem, tostarp ar neslavas celšanu, un vēršanos pret neatkarīgajiem žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, NVO pārstāvjiem un neaizsargātākajiem sabiedrības locekļiem, piemēram dažu minoritāšu grupu pārstāvjiem, tostarp pret LGBTQ kopienu; nodrošināt, ka konkrētas atsauces uz šīm grupām ir iekļautas līgumā; atkārtoti uzsvērt, ka šāda prakse nav pieņemama nevienai potenciālajai ES partnervalstij; sadarbībā ar nozīmīgām starptautiskām un patiesi neatkarīgām Azerbaidžānas NVO izveidot padziļinātu ES un Azerbaidžānas forumu efektīvam un uz rezultātiem vērstam cilvēktiesību dialogam, kura progresu katru gadu būtu jāizvērtē saskaņā ar konkrētiem kritērijiem; |
| --- | --- |

r)

iekļaut noteikumus, kuri veicinātu tāda krimināllikuma īstenošanu Azerbaidžānā, kas saistīts ar cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un kura mērķis ir izbeigt politisko vajāšanu un nolaupīšanas, patvaļīgus ceļošanas aizliegumus, vēršanos pret politiskajiem disidentiem, tostarp ar neslavas celšanu, un vēršanos pret neatkarīgajiem žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, NVO pārstāvjiem un neaizsargātākajiem sabiedrības locekļiem, piemēram dažu minoritāšu grupu pārstāvjiem, tostarp pret LGBTQ kopienu; nodrošināt, ka konkrētas atsauces uz šīm grupām ir iekļautas līgumā; atkārtoti uzsvērt, ka šāda prakse nav pieņemama nevienai potenciālajai ES partnervalstij; sadarbībā ar nozīmīgām starptautiskām un patiesi neatkarīgām Azerbaidžānas NVO izveidot padziļinātu ES un Azerbaidžānas forumu efektīvam un uz rezultātiem vērstam cilvēktiesību dialogam, kura progresu katru gadu būtu jāizvērtē saskaņā ar konkrētiem kritērijiem;

| s) | mudināt pieņemt attiecīgus grozījumus tiesību aktos, lai pilsoniskā sabiedrība varētu īstenot likumīgas darbības, novērst nepamatotus ierobežojumus attiecībā uz to reģistrācijas prasībām, darbību un piekļuvi ārvalstu finansējumam un dotācijām, un izbeigt nepamatotu kriminālizmeklēšanu, nevajadzīgu ziņošanu dažādām valdības aģentūrām, biroju reidus, līdzekļu iesaldēšanu, ceļošanas aizliegumus un pilsoniskās sabiedrības vadošo pārstāvju vajāšanu; |
| --- | --- |

s)

mudināt pieņemt attiecīgus grozījumus tiesību aktos, lai pilsoniskā sabiedrība varētu īstenot likumīgas darbības, novērst nepamatotus ierobežojumus attiecībā uz to reģistrācijas prasībām, darbību un piekļuvi ārvalstu finansējumam un dotācijām, un izbeigt nepamatotu kriminālizmeklēšanu, nevajadzīgu ziņošanu dažādām valdības aģentūrām, biroju reidus, līdzekļu iesaldēšanu, ceļošanas aizliegumus un pilsoniskās sabiedrības vadošo pārstāvju vajāšanu;

| t) | pirms sarunu noslēgšanas nodrošināt, ka Azerbaidžāna atbrīvo politieslodzītos un pārliecības dēļ ieslodzītos, starp kuriem pazīstamākie ir Ilgar Mammadov, Afgan Mukhtarli, Mehman Huseynov, Ilkin Rustamzada, Seymur Haziyev, Rashad Ramazanov, Elchin Ismayilli, Giyas Ibrahimov, Beyram Mammadov, Asif Yusifli un Fuad Gahramanli, atceļ viņu ceļošanas aizliegumu pēc viņu atbrīvošanas, tostarp žurnālistes Khadija Ismayilova un jurista Intigam Aliyev ceļošanas aizliegumu, un pilnībā īsteno Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus, sevišķi saistībā ar Ilgar Mammadov; ar tiesiskiem līdzekļiem un tiesiskuma īstenošanu nodrošināt šo personu atbrīvošanu un uzlabot viņu un viņu ģimeņu situāciju, ietverot arī šo personu atjaunošanu amatā, un aizsargāt Azerbaidžānas disidentus ES; nosodīt to, ka pretēji Azerbaidžānas iestāžu paziņojumiem neviens no iepriekš minētajiem politieslodzītajiem nav atbrīvots un — gluži otrādi — tika ieslodzītas citas personas par to, ka tās miermīlīgi īstenoja savas konstitucionālās tiesības, tostarp opozīcijas partiju locekļi un cilvēktiesību jurists Emin Aslan; pieprasīt nekavējoties atbrīvot aizturēto cilvēktiesību juristu Emin Aslan un pilnībā atsaukt apšaubāmās apsūdzības par “nepakļaušanos policijai”; nodrošināt, lai Azerbaidžāna izbeidz administratīvo aizturēšanu valdības kritiķu apklusināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

t)

pirms sarunu noslēgšanas nodrošināt, ka Azerbaidžāna atbrīvo politieslodzītos un pārliecības dēļ ieslodzītos, starp kuriem pazīstamākie ir Ilgar Mammadov, Afgan Mukhtarli, Mehman Huseynov, Ilkin Rustamzada, Seymur Haziyev, Rashad Ramazanov, Elchin Ismayilli, Giyas Ibrahimov, Beyram Mammadov, Asif Yusifli un Fuad Gahramanli, atceļ viņu ceļošanas aizliegumu pēc viņu atbrīvošanas, tostarp žurnālistes Khadija Ismayilova un jurista Intigam Aliyev ceļošanas aizliegumu, un pilnībā īsteno Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus, sevišķi saistībā ar Ilgar Mammadov; ar tiesiskiem līdzekļiem un tiesiskuma īstenošanu nodrošināt šo personu atbrīvošanu un uzlabot viņu un viņu ģimeņu situāciju, ietverot arī šo personu atjaunošanu amatā, un aizsargāt Azerbaidžānas disidentus ES; nosodīt to, ka pretēji Azerbaidžānas iestāžu paziņojumiem neviens no iepriekš minētajiem politieslodzītajiem nav atbrīvots un — gluži otrādi — tika ieslodzītas citas personas par to, ka tās miermīlīgi īstenoja savas konstitucionālās tiesības, tostarp opozīcijas partiju locekļi un cilvēktiesību jurists Emin Aslan; pieprasīt nekavējoties atbrīvot aizturēto cilvēktiesību juristu Emin Aslan un pilnībā atsaukt apšaubāmās apsūdzības par “nepakļaušanos policijai”; nodrošināt, lai Azerbaidžāna izbeidz administratīvo aizturēšanu valdības kritiķu apklusināšanas nolūkā;

| u) | nodrošināt to, ka Azerbaidžāna ievēro tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos, ka tā atturas no šo tiesību ierobežošanas tādā veidā, kas nav saderīgs ar tās saistībām, kuras noteiktas starptautiskajās tiesībās, tostarp Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā (ECTK), un ka tā nekavējoties un efektīvi izmeklē visus gadījumus, kad notika pārmērīga spēka lietošana, patvaļīgi aresti un tika nepamatoti aizturēti miermīlīgi protestētāji, tostarp saistībā ar 2017. gada septembrī un 2018. gada martā sankcionētajām opozīcijas manifestācijām, un sauc vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

u)

nodrošināt to, ka Azerbaidžāna ievēro tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos, ka tā atturas no šo tiesību ierobežošanas tādā veidā, kas nav saderīgs ar tās saistībām, kuras noteiktas starptautiskajās tiesībās, tostarp Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā (ECTK), un ka tā nekavējoties un efektīvi izmeklē visus gadījumus, kad notika pārmērīga spēka lietošana, patvaļīgi aresti un tika nepamatoti aizturēti miermīlīgi protestētāji, tostarp saistībā ar 2017. gada septembrī un 2018. gada martā sankcionētajām opozīcijas manifestācijām, un sauc vainīgos pie atbildības;

| v) | pirms sarunu noslēgšanas censties panākt Azerbaidžānas iestāžu apņemšanos piemērot ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem un apņemšanos patiesi izmeklēt visus sliktas izturēšanās gadījumus pret politieslodzītajiem un ieslodzītajiem pārliecības dēļ, īpaši attiecībā uz Mehman Galandarov, kurš nomira apcietinājumā Azerbaidžānā, un attiecībā uz LGBTQI kopienas locekļiem, kuri 2017. gada septembrī masveidā tika vajāti un arestēti; |
| --- | --- |

v)

pirms sarunu noslēgšanas censties panākt Azerbaidžānas iestāžu apņemšanos piemērot ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem un apņemšanos patiesi izmeklēt visus sliktas izturēšanās gadījumus pret politieslodzītajiem un ieslodzītajiem pārliecības dēļ, īpaši attiecībā uz Mehman Galandarov, kurš nomira apcietinājumā Azerbaidžānā, un attiecībā uz LGBTQI kopienas locekļiem, kuri 2017. gada septembrī masveidā tika vajāti un arestēti;

| w) | uzsvērt ES bažas par pašreizējo preses brīvības situāciju Azerbaidžānā, kura organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā ierindojas 163. vietā no 180 valstīm; uzsvērt, cik svarīgi ir brīvi un neatkarīgi tiešsaistes un bezsaistes plašsaziņas līdzekļi, un nodrošināt spēcīgāku ES politisko un finansiālo atbalstu brīviem un plurālistiskiem Azerbaidžānas plašsaziņas līdzekļiem, kuriem raksturīga redakcionāla neatkarība no dominējošās politiskās un oligarhu grupas un kuri atbilst ES standartiem; lūgt iestādēm atbloķēt pieeju tīmekļvietnei Azadliq un trijām ziņu aģentūrām, kas darbojas no ārvalstīm: Azerbaidžānas ziņu dienestam Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība (Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) Azerbaijan Service), Meydan TV un Azerbaycan Saati; |
| --- | --- |

w)

uzsvērt ES bažas par pašreizējo preses brīvības situāciju Azerbaidžānā, kura organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā ierindojas 163. vietā no 180 valstīm; uzsvērt, cik svarīgi ir brīvi un neatkarīgi tiešsaistes un bezsaistes plašsaziņas līdzekļi, un nodrošināt spēcīgāku ES politisko un finansiālo atbalstu brīviem un plurālistiskiem Azerbaidžānas plašsaziņas līdzekļiem, kuriem raksturīga redakcionāla neatkarība no dominējošās politiskās un oligarhu grupas un kuri atbilst ES standartiem; lūgt iestādēm atbloķēt pieeju tīmekļvietnei Azadliq un trijām ziņu aģentūrām, kas darbojas no ārvalstīm: Azerbaidžānas ziņu dienestam Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība (Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) Azerbaijan Service), Meydan TV un Azerbaycan Saati;

Tirdzniecība un ekonomiskā sadarbība

| x) | ietvert taisnīgas un tālejošas tirdzniecības un ieguldījumu noteikumus, ja tie ir saderīgi ar Azerbaidžānas statusu kā valstij, kura nav PTO locekle, un tie pilnībā atbilst un ES standartiem un nevājina tos, īpaši sanitārajā, fitosanitārajā, vides, nodarbinātības, sociālajā, dzimumu līdzsvara un diskriminācijas novēršanas jomā, un nodrošina, ka tiek atzītas un aizsargātas intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, īpaši vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem; atbalstīt Azerbaidžānu, pievienojoties PTO; |
| --- | --- |

x)

ietvert taisnīgas un tālejošas tirdzniecības un ieguldījumu noteikumus, ja tie ir saderīgi ar Azerbaidžānas statusu kā valstij, kura nav PTO locekle, un tie pilnībā atbilst un ES standartiem un nevājina tos, īpaši sanitārajā, fitosanitārajā, vides, nodarbinātības, sociālajā, dzimumu līdzsvara un diskriminācijas novēršanas jomā, un nodrošina, ka tiek atzītas un aizsargātas intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, īpaši vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem; atbalstīt Azerbaidžānu, pievienojoties PTO;

| y) | ieviest stingrus pasākumus, kas ļautu nodrošināt strauju progresu uzņēmējdarbības un ieguldījumu vides uzlabošanā Azerbaidžānā, īpaši saistībā ar nodokļiem, valsts finanšu pārvaldību un publisko iepirkumu, ņemot vērā PTO Nolīgumā par valsts iepirkumu izklāstītos noteikumus, lai panāktu lielāku pārredzamību, labāku pārvaldību un pārskatatbildību, vienlīdzīgu piekļuvi un taisnīgu konkurenci; |
| --- | --- |

y)

ieviest stingrus pasākumus, kas ļautu nodrošināt strauju progresu uzņēmējdarbības un ieguldījumu vides uzlabošanā Azerbaidžānā, īpaši saistībā ar nodokļiem, valsts finanšu pārvaldību un publisko iepirkumu, ņemot vērā PTO Nolīgumā par valsts iepirkumu izklāstītos noteikumus, lai panāktu lielāku pārredzamību, labāku pārvaldību un pārskatatbildību, vienlīdzīgu piekļuvi un taisnīgu konkurenci;

Enerģētika un citas sadarbības jomas

| z) | palielināt sadarbību enerģētikas jomā saskaņā ar ES un Azerbaidžānas stratēģisko partnerību enerģētikas jomā un ņemot vērā Azerbaidžānas uzticamas enerģijas piegādātājas reputāciju, vienlaikus tomēr paturot prātā, ka Azerbaidžāna 2017. gada martā apturēja un vēlāk atsauca savu dalību Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā (EITI) saistībā ar Azerbaidžānas NVO tiesību aktu izmaiņām, kas neatbilda šīs grupas pilsoniskās sabiedrības prasībām; mudināt Azerbaidžānu no jauna pielāgoties šīm prasībām, lai atsāktu savu darbību EITI; |
| --- | --- |

z)

palielināt sadarbību enerģētikas jomā saskaņā ar ES un Azerbaidžānas stratēģisko partnerību enerģētikas jomā un ņemot vērā Azerbaidžānas uzticamas enerģijas piegādātājas reputāciju, vienlaikus tomēr paturot prātā, ka Azerbaidžāna 2017. gada martā apturēja un vēlāk atsauca savu dalību Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā (EITI) saistībā ar Azerbaidžānas NVO tiesību aktu izmaiņām, kas neatbilda šīs grupas pilsoniskās sabiedrības prasībām; mudināt Azerbaidžānu no jauna pielāgoties šīm prasībām, lai atsāktu savu darbību EITI;

| aa) | tāpat atbalstīt Azerbaidžānas energoresursu struktūras diversifikāciju nolūkā sekmēt oglekli nesaturošu enerģijas avotu izmantošanu un sagatavoties pārejai uz pēcoglekļa ēru, samazinot atkarību no fosilajiem kurināmajiem un veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu, lai sekmētu arī energoapgādes drošību; atbalstīt Dienvidu gāzes koridora pabeigšanu pēc tam, kad ir izskatītas Eiropas Investīcijas bankas lēmumā par finansējumu Transanatolijas dabasgāzes cauruļvadam (TANAP) minētās būtiskās bažas par klimata pārmaiņām un to ietekmi uz vietējām kopienām; |
| --- | --- |

aa)

tāpat atbalstīt Azerbaidžānas energoresursu struktūras diversifikāciju nolūkā sekmēt oglekli nesaturošu enerģijas avotu izmantošanu un sagatavoties pārejai uz pēcoglekļa ēru, samazinot atkarību no fosilajiem kurināmajiem un veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu, lai sekmētu arī energoapgādes drošību; atbalstīt Dienvidu gāzes koridora pabeigšanu pēc tam, kad ir izskatītas Eiropas Investīcijas bankas lēmumā par finansējumu Transanatolijas dabasgāzes cauruļvadam (TANAP) minētās būtiskās bažas par klimata pārmaiņām un to ietekmi uz vietējām kopienām;

| ab) | kā daļu no jaunā nolīguma ieviest vērienīgus vides aizsardzības un klimata pārmaiņu mazināšanas noteikumus saskaņā ar Savienības klimata pārmaiņu mazināšanas programmu un abu pušu Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām, tostarp, integrējot šos noteikumus citu nozaru politikas virzienos; |
| --- | --- |

ab)

kā daļu no jaunā nolīguma ieviest vērienīgus vides aizsardzības un klimata pārmaiņu mazināšanas noteikumus saskaņā ar Savienības klimata pārmaiņu mazināšanas programmu un abu pušu Parīzes nolīgumā noteiktajām saistībām, tostarp, integrējot šos noteikumus citu nozaru politikas virzienos;

| ac) | paredzēt jaunas ciešākas sadarbības iespējas ar enerģētiku nesaistītās jomās, jo īpaši izglītības, veselības, transporta, savienojamības un tūrisma jomās, lai dažādotu Azerbaidžānas ekonomiku, veicinātu darbvietu radīšanu, modernizētu rūpniecības un pakalpojumu nozares un veicinātu ilgtspējīgu attīstību uzņēmējdarbībā un pētniecībā; nodrošināt vairāk tiešu personisko kontaktu gan Eiropas līmenī, gan reģionālā informācijas apmaiņā ar Armēnijas NVO; |
| --- | --- |

ac)

paredzēt jaunas ciešākas sadarbības iespējas ar enerģētiku nesaistītās jomās, jo īpaši izglītības, veselības, transporta, savienojamības un tūrisma jomās, lai dažādotu Azerbaidžānas ekonomiku, veicinātu darbvietu radīšanu, modernizētu rūpniecības un pakalpojumu nozares un veicinātu ilgtspējīgu attīstību uzņēmējdarbībā un pētniecībā; nodrošināt vairāk tiešu personisko kontaktu gan Eiropas līmenī, gan reģionālā informācijas apmaiņā ar Armēnijas NVO;

| ad) | veicināt sadarbību attiecībā uz jauniešu un studentu apmaiņām, stiprinot esošās un jau veiksmīgās programmas, piemēram, “Jauno Eiropas kaimiņu” tīklu un izstrādājot jaunas stipendiju un apmācību programmas, kā arī atvieglojot dalību augstākās izglītības programmās, īpaši ERASMUS+ programmā, kas sekmēs prasmju, tostarp valodu prasmju, attīstību un ļaus Azerbaidžānas iedzīvotājiem iepazīties ar ES un tās vērtībām; |
| --- | --- |

ad)

veicināt sadarbību attiecībā uz jauniešu un studentu apmaiņām, stiprinot esošās un jau veiksmīgās programmas, piemēram, “Jauno Eiropas kaimiņu” tīklu un izstrādājot jaunas stipendiju un apmācību programmas, kā arī atvieglojot dalību augstākās izglītības programmās, īpaši ERASMUS+ programmā, kas sekmēs prasmju, tostarp valodu prasmju, attīstību un ļaus Azerbaidžānas iedzīvotājiem iepazīties ar ES un tās vērtībām;

| ae) | veicināt arī ekonomisko izaugsmi, izmantojot transportu un savienojamību; paplašināt Eiropas transporta tīklu (TENT-T) arī līdz Azerbaidžānai; |
| --- | --- |

ae)

veicināt arī ekonomisko izaugsmi, izmantojot transportu un savienojamību; paplašināt Eiropas transporta tīklu (TENT-T) arī līdz Azerbaidžānai;

| af) | saskaņā ar Austrumu partnerības samita 2017. gada kopīgo deklarāciju izskatīt iespēju piemērotā brīdī, ja apstākļi to ļaus, sākt dialogu par vīzu režīma liberalizāciju attiecīgi ar Armēniju un Azerbaidžānu, ja tiek izpildīti nosacījumi labi pārvaldītai un drošai mobilitātei, tostarp tiek efektīvi īstenoti starp pusēm noslēgtie vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumi; |
| --- | --- |

af)

saskaņā ar Austrumu partnerības samita 2017. gada kopīgo deklarāciju izskatīt iespēju piemērotā brīdī, ja apstākļi to ļaus, sākt dialogu par vīzu režīma liberalizāciju attiecīgi ar Armēniju un Azerbaidžānu, ja tiek izpildīti nosacījumi labi pārvaldītai un drošai mobilitātei, tostarp tiek efektīvi īstenoti starp pusēm noslēgtie vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumi;

Institucionālie noteikumi

| ag) | nodrošināt, ka nolīgumā ir ietverta stabila parlamentārā dimensija, stiprinot pašreizējos sadarbības noteikumus un mehānismus, lai palielinātu ieguldījumu tā īstenošanā un īstenošanas kontrolē, īpaši, izveidojot uzlabotu parlamentu sadarbības struktūru, kas veicinātu regulāru un konstruktīvu dialogu starp Eiropas Parlamentu un Azerbaidžānas parlamentu par visiem mūsu attiecību aspektiem, tostarp nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

ag)

nodrošināt, ka nolīgumā ir ietverta stabila parlamentārā dimensija, stiprinot pašreizējos sadarbības noteikumus un mehānismus, lai palielinātu ieguldījumu tā īstenošanā un īstenošanas kontrolē, īpaši, izveidojot uzlabotu parlamentu sadarbības struktūru, kas veicinātu regulāru un konstruktīvu dialogu starp Eiropas Parlamentu un Azerbaidžānas parlamentu par visiem mūsu attiecību aspektiem, tostarp nolīgumu īstenošanu;

| ah) | īstenot sarunas pēc iespējas pārredzamāk; saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu, kurā noteikts, ka “Eiropas Parlamentu nekavējoties un pilnīgi informē visos procedūras posmos”, informēt Parlamentu visos sarunu posmos; tāpat nodrošināt Parlamentam katras sarunu kārtas sarunu tekstus un protokolus; atgādināt Padomei, ka LESD 218. panta 10. punkta neievērošanas dēļ Eiropas Savienības Tiesa jau iepriekš ir atcēlusi Padomes lēmumus par vairāku nolīgumu parakstīšanu un noslēgšanu; paturēt prātā, ka Parlaments var arī turpmāk nesniegt savu piekrišanu jauniem nolīgumiem, līdz Padome izpildīs savas juridiskās saistības; |
| --- | --- |

ah)

īstenot sarunas pēc iespējas pārredzamāk; saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu, kurā noteikts, ka “Eiropas Parlamentu nekavējoties un pilnīgi informē visos procedūras posmos”, informēt Parlamentu visos sarunu posmos; tāpat nodrošināt Parlamentam katras sarunu kārtas sarunu tekstus un protokolus; atgādināt Padomei, ka LESD 218. panta 10. punkta neievērošanas dēļ Eiropas Savienības Tiesa jau iepriekš ir atcēlusi Padomes lēmumus par vairāku nolīgumu parakstīšanu un noslēgšanu; paturēt prātā, ka Parlaments var arī turpmāk nesniegt savu piekrišanu jauniem nolīgumiem, līdz Padome izpildīs savas juridiskās saistības;

| ai) | nodrošināt, ka jaunais nolīgums netiek provizoriski piemērots līdz brīdim, kad Parlaments būs sniedzis piekrišanu; uzsvērt, ka Parlaments var nesniegt piekrišanu jauniem nolīgumiem un citiem turpmākiem nolīgumiem, ja tas netiek ņemts vērā; |
| --- | --- |

ai)

nodrošināt, ka jaunais nolīgums netiek provizoriski piemērots līdz brīdim, kad Parlaments būs sniedzis piekrišanu; uzsvērt, ka Parlaments var nesniegt piekrišanu jauniem nolīgumiem un citiem turpmākiem nolīgumiem, ja tas netiek ņemts vērā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Azerbaidžānas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 246, 17.9.1999., 3. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0440.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0267.

---

Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/165

---

P8_TA(2018)0312

ANO Ģenerālās asamblejas 73. sesija

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija ieteikums Padomei attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 73. sesiju (2018/2040(INI))

(2020/C 118/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā rezolūciju par Cilvēktiesību padomes izveidi, ko 2006. gada 3. aprīlī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par Cilvēktiesību padomes izveidi, ko 2006. gada 3. aprīlī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 21., 34. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 21., 34. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2016. gadā un Eiropas Savienības politiku šajā jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2016. gadā un Eiropas Savienības politiku šajā jomā,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, tās preambulu un 18. pantu un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, tās preambulu un 18. pantu un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 5. jūlija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 72. sesiju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 5. jūlija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 72. sesiju (1),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maijā pieņemto rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā, ar kuru ES ir piešķirtas tiesības uzstāties ANO Ģenerālajā asamblejā, mutiski izklāstīt priekšlikumus un grozījumus, kas pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma tiks nodoti balsojumam, un izmantot tiesības atbildēt, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maijā pieņemto rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā, ar kuru ES ir piešķirtas tiesības uzstāties ANO Ģenerālajā asamblejā, mutiski izklāstīt priekšlikumus un grozījumus, kas pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma tiks nodoti balsojumam, un izmantot tiesības atbildēt,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 17. jūlija secinājumus par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 72. sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 17. jūlija secinājumus par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 72. sesijā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. septembra Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. septembra Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes (ANO DP) rezolūcijas Nr. 1325 (2000), Nr. 1820 (2009), Nr. 1888 (2009), Nr. 1889 (2010), Nr. 1960 (2011), Nr. 2106 (2013), Nr. 2122 (2013) un Nr. 2242 (2015)par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes (ANO DP) rezolūcijas Nr. 1325 (2000), Nr. 1820 (2009), Nr. 1888 (2009), Nr. 1889 (2010), Nr. 1960 (2011), Nr. 2106 (2013), Nr. 2122 (2013) un Nr. 2242 (2015)par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā galvenos principus, kas iekļauti 2016. gada jūnijā pieņemtajā ES ārpolitikas un drošības politikas globālajā stratēģijā, jo īpaši tos, kas attiecas uz valsts suverenitāti, teritoriālo integritāti un valsts robežu neaizskaramību, ko vienādi ievēro visas dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galvenos principus, kas iekļauti 2016. gada jūnijā pieņemtajā ES ārpolitikas un drošības politikas globālajā stratēģijā, jo īpaši tos, kas attiecas uz valsts suverenitāti, teritoriālo integritāti un valsts robežu neaizskaramību, ko vienādi ievēro visas dalībvalstis,

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā Reglamenta 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0230/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0230/2018),

| A. | tā kā ES un tās dalībvalstis joprojām ir apņēmības pilnas ievērot daudzpusējību un izvirzījušas par ES ārlietu politikas stūrakmeni veicināt ANO pamatvērtības un ANO sistēmas trīs pīlārus, proti, cilvēktiesības, mieru un drošību un attīstību; tā kā uz vispārējiem noteikumiem un vērtībām balstīta daudzpusēja sistēma ir vispiemērotākā krīžu, problēmu un draudu risināšanai; tā kā pašreiz vairāk nekā jebkad tiek apšaubīta daudzpusējās sistēmas nākotne; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un tās dalībvalstis joprojām ir apņēmības pilnas ievērot daudzpusējību un izvirzījušas par ES ārlietu politikas stūrakmeni veicināt ANO pamatvērtības un ANO sistēmas trīs pīlārus, proti, cilvēktiesības, mieru un drošību un attīstību; tā kā uz vispārējiem noteikumiem un vērtībām balstīta daudzpusēja sistēma ir vispiemērotākā krīžu, problēmu un draudu risināšanai; tā kā pašreiz vairāk nekā jebkad tiek apšaubīta daudzpusējās sistēmas nākotne;

| B. | tā kā ES globālā stratēģija atspoguļo mūsdienu globālos izaicinājumus un tam ir vajadzīga spēcīga un efektīvāka ANO un ciešāka savstarpējā sadarbība starp dalībvalstīm gan ES, gan ANO ietvaros; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES globālā stratēģija atspoguļo mūsdienu globālos izaicinājumus un tam ir vajadzīga spēcīga un efektīvāka ANO un ciešāka savstarpējā sadarbība starp dalībvalstīm gan ES, gan ANO ietvaros;

| C. | tā kā ES dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai saskaņotu savu darbību Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas iestādēs un struktūrās, paužot vienotu nostāju, kuras pamatā ir starptautiskās cilvēktiesības un ES pamatvērtības; tā kā šāda sadarbība ir jābalsta uz kopējiem centieniem novērst pašreizējo konfliktu turpmāku saasināšanos un panākt to atrisināšanu, veicināt efektīvu atbruņošanos un ieroču kontroli, īpaši attiecībā uz kodolieroču arsenālu, īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus un Parīzes klimata nolīgumu, kā arī sekmēt noteikumos balstītu starptautisko kārtību, kā to paredz LES 34. panta 1. punkts; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai saskaņotu savu darbību Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas iestādēs un struktūrās, paužot vienotu nostāju, kuras pamatā ir starptautiskās cilvēktiesības un ES pamatvērtības; tā kā šāda sadarbība ir jābalsta uz kopējiem centieniem novērst pašreizējo konfliktu turpmāku saasināšanos un panākt to atrisināšanu, veicināt efektīvu atbruņošanos un ieroču kontroli, īpaši attiecībā uz kodolieroču arsenālu, īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus un Parīzes klimata nolīgumu, kā arī sekmēt noteikumos balstītu starptautisko kārtību, kā to paredz LES 34. panta 1. punkts;

| D. | tā kā globālā politiskā kārtība un drošības vide piedzīvo straujas izmaiņas, kas prasa globālu reakciju; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija joprojām ir tās dalībvalstu savstarpējās sadarbības daudzpusējās sistēmas pamatinstruments, ko izmantot, lai stātos pretī šiem izaicinājumiem, un ir vispiemērotākā starptautisko krīžu un problēmu risināšanai un draudu novēršanai, |
| --- | --- |

D.

tā kā globālā politiskā kārtība un drošības vide piedzīvo straujas izmaiņas, kas prasa globālu reakciju; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija joprojām ir tās dalībvalstu savstarpējās sadarbības daudzpusējās sistēmas pamatinstruments, ko izmantot, lai stātos pretī šiem izaicinājumiem, un ir vispiemērotākā starptautisko krīžu un problēmu risināšanai un draudu novēršanai,

| E. | tā kā pasaulē nākas saskarties ar vairākām globālām problēmām, kas saistītas ar jau esošajiem un jauniem konfliktiem un to radītajām sekām, piemēram, klimata pārmaiņām un terorismu, un tās ir jārisina pasaules mērogā; tā kā ANO DP pašreizējā struktūra joprojām ir balstīta uz novecojušu politisko scenāriju un tās lēmumu pieņemšanas process pienācīgi neatspoguļo mainīgo pasaules kārtību; tā kā ES un tās dalībvalstīm bija būtiska nozīme globālās ANO programmas 2030. gadam izstrādē un ES joprojām ir gatava uzņemties līderes lomu visu īstenošanas līdzekļu mobilizēšanā un spēcīga turpmāko pasākumu, uzraudzības un pārskatīšanas mehānisma piemērošanā, lai nodrošinātu virzību un pārskatatbildību; tā kā šī apņemšanās ir atspoguļota visos ES finanšu instrumentos ES ārējās darbības politikā un citās politikas jomās; |
| --- | --- |

E.

tā kā pasaulē nākas saskarties ar vairākām globālām problēmām, kas saistītas ar jau esošajiem un jauniem konfliktiem un to radītajām sekām, piemēram, klimata pārmaiņām un terorismu, un tās ir jārisina pasaules mērogā; tā kā ANO DP pašreizējā struktūra joprojām ir balstīta uz novecojušu politisko scenāriju un tās lēmumu pieņemšanas process pienācīgi neatspoguļo mainīgo pasaules kārtību; tā kā ES un tās dalībvalstīm bija būtiska nozīme globālās ANO programmas 2030. gadam izstrādē un ES joprojām ir gatava uzņemties līderes lomu visu īstenošanas līdzekļu mobilizēšanā un spēcīga turpmāko pasākumu, uzraudzības un pārskatīšanas mehānisma piemērošanā, lai nodrošinātu virzību un pārskatatbildību; tā kā šī apņemšanās ir atspoguļota visos ES finanšu instrumentos ES ārējās darbības politikā un citās politikas jomās;

| F. | tā kā ANO trīs pīlāri ir miers un drošība, attīstība, cilvēktiesības un tiesiskums un tie ir nedalāmi un savstarpēji papildinoši; tā kā ANO sākotnējo mērķi — miera uzturēšanu — nepārtraukti apdraud sarežģītas krīzes; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO trīs pīlāri ir miers un drošība, attīstība, cilvēktiesības un tiesiskums un tie ir nedalāmi un savstarpēji papildinoši; tā kā ANO sākotnējo mērķi — miera uzturēšanu — nepārtraukti apdraud sarežģītas krīzes;

| G. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas apgrūtinošās birokrātiskās procedūras un sarežģītā un neelastīgā struktūra dažos gadījumos ir traucējusi nodrošināt pienācīgu iestādes darbību un tās spēju ātri reaģēt uz krīzēm un risināt globālas problēmas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas apgrūtinošās birokrātiskās procedūras un sarežģītā un neelastīgā struktūra dažos gadījumos ir traucējusi nodrošināt pienācīgu iestādes darbību un tās spēju ātri reaģēt uz krīzēm un risināt globālas problēmas;

| H. | tā kā veiksmīgai globālu krīžu, draudu un problēmu risināšanai ir nepieciešama efektīva daudzpusēja sistēma, kas ir balstīta uz vispārējiem noteikumiem un vērtībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā veiksmīgai globālu krīžu, draudu un problēmu risināšanai ir nepieciešama efektīva daudzpusēja sistēma, kas ir balstīta uz vispārējiem noteikumiem un vērtībām;

| I. | tā kā starptautisko kārtību, kuras pamatā ir sadarbība, dialogs un cilvēktiesības, apšauba vairākas viscaur pasaulē izveidojušās nacionālistiskas un protekcionistiskas kustības; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautisko kārtību, kuras pamatā ir sadarbība, dialogs un cilvēktiesības, apšauba vairākas viscaur pasaulē izveidojušās nacionālistiskas un protekcionistiskas kustības;

| J. | tā kā ANO sistēmas uzdevumu aizvien pieaugošā apjoma veikšanai ir nepieciešams pietiekams dalībvalstu finansējums; tā kā pieaug plaisa starp šīs organizācijas vajadzībām un tai piešķirto finansējumu; tā kā situācijā, kad ASV draud samazināt savas iemaksas ANO budžetā, ES kopā ar tās dalībvalstīm joprojām ir lielākā līdzekļu devēja ANO un tām aktīvi jāatbalsta ANO ģenerālsekretāra centieni nodrošināt pienācīgu ANO darbību un finansējumu, par galvenajiem mērķiem izvirzot nabadzības izskaušanu, miera un stabilitātes veicināšanu ilgtermiņā, sociālās nevienlīdzības apkarošanu un humānās palīdzības sniegšanu iedzīvotājiem, valstīm un reģioniem, kas saskaras ar jebkāda veida krīzēm — dabas vai cilvēka izraisītām; tā kā ES iemaksām ANO vajadzētu būt pamanāmākām; tā kā ANO aģentūras, arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA), ir cietušas no ievērojama finansējuma samazinājuma; tā kā pašreizējais kopējais finansējuma apjoms ANO sistēmai joprojām ir nepietiekams, lai organizācija varētu īstenot savas pilnvaras un atrisināt pašreizējās globālās problēmas; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO sistēmas uzdevumu aizvien pieaugošā apjoma veikšanai ir nepieciešams pietiekams dalībvalstu finansējums; tā kā pieaug plaisa starp šīs organizācijas vajadzībām un tai piešķirto finansējumu; tā kā situācijā, kad ASV draud samazināt savas iemaksas ANO budžetā, ES kopā ar tās dalībvalstīm joprojām ir lielākā līdzekļu devēja ANO un tām aktīvi jāatbalsta ANO ģenerālsekretāra centieni nodrošināt pienācīgu ANO darbību un finansējumu, par galvenajiem mērķiem izvirzot nabadzības izskaušanu, miera un stabilitātes veicināšanu ilgtermiņā, sociālās nevienlīdzības apkarošanu un humānās palīdzības sniegšanu iedzīvotājiem, valstīm un reģioniem, kas saskaras ar jebkāda veida krīzēm — dabas vai cilvēka izraisītām; tā kā ES iemaksām ANO vajadzētu būt pamanāmākām; tā kā ANO aģentūras, arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA), ir cietušas no ievērojama finansējuma samazinājuma; tā kā pašreizējais kopējais finansējuma apjoms ANO sistēmai joprojām ir nepietiekams, lai organizācija varētu īstenot savas pilnvaras un atrisināt pašreizējās globālās problēmas;

| K. | tā kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums dažādos pasaules reģionos tiek aizvien vairāk apdraudēts un daudzās ANO dalībvalstīs samazinās pilsoniskās sabiedrības darbības iespējas; tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti visā pasaulē saskaras ar aizvien lielākiem draudiem un riskiem tāpēc vien, ka likumīgi veic savu darbu; |
| --- | --- |

K.

tā kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums dažādos pasaules reģionos tiek aizvien vairāk apdraudēts un daudzās ANO dalībvalstīs samazinās pilsoniskās sabiedrības darbības iespējas; tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti visā pasaulē saskaras ar aizvien lielākiem draudiem un riskiem tāpēc vien, ka likumīgi veic savu darbu;

| L. | tā kā cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība ir nozīmīgs daudzpusējības elements un viens no galvenajiem ANO sistēmas pīlāriem; tā kā ES cieši atbalsta visas cilvēktiesības, kas ir vispārējas, nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un savstarpēji saistītas; tā kā Eiropas Savienība ir viena no neatlaidīgākajām cilvēktiesību, pamatbrīvību, kultūras vērtību un daudzveidības, demokrātijas un tiesiskuma aizstāvēm un veicinātājām; tā kā dažādos pasaules reģionos šīs vērtības ir aizvien vairāk apdraudētas; tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti visā pasaulē saskaras ar aizvien lielākiem draudiem un riskiem tāpēc vien, ka veic savu leģitīmo darbu, un pret viņiem vēršas tikai tāpēc vien, ka viņi sazinās ar ANO struktūrām un mehānismiem; tā kā starptautiskajai sabiedrībai un Eiropas Savienībai ir jāpastiprina centieni, lai nodrošinātu aizsardzību un atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī nodrošinātu starptautisko demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma noteikumu ievērošanu, jo īpaši to personu tiesību ievērošanu, kuras pieder pie minoritāšu grupām vai ir nonākušas nelabvēlīgā situācijā, tostarp sievietes, bērni, jaunieši, etniskās, rasu vai reliģiskās minoritātes, migranti, bēgļi un iekšzemē pārvietotās personas, personas ar invaliditāti, LGBTI personas un pirmiedzīvotāji; |
| --- | --- |

L.

tā kā cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība ir nozīmīgs daudzpusējības elements un viens no galvenajiem ANO sistēmas pīlāriem; tā kā ES cieši atbalsta visas cilvēktiesības, kas ir vispārējas, nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un savstarpēji saistītas; tā kā Eiropas Savienība ir viena no neatlaidīgākajām cilvēktiesību, pamatbrīvību, kultūras vērtību un daudzveidības, demokrātijas un tiesiskuma aizstāvēm un veicinātājām; tā kā dažādos pasaules reģionos šīs vērtības ir aizvien vairāk apdraudētas; tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti visā pasaulē saskaras ar aizvien lielākiem draudiem un riskiem tāpēc vien, ka veic savu leģitīmo darbu, un pret viņiem vēršas tikai tāpēc vien, ka viņi sazinās ar ANO struktūrām un mehānismiem; tā kā starptautiskajai sabiedrībai un Eiropas Savienībai ir jāpastiprina centieni, lai nodrošinātu aizsardzību un atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī nodrošinātu starptautisko demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma noteikumu ievērošanu, jo īpaši to personu tiesību ievērošanu, kuras pieder pie minoritāšu grupām vai ir nonākušas nelabvēlīgā situācijā, tostarp sievietes, bērni, jaunieši, etniskās, rasu vai reliģiskās minoritātes, migranti, bēgļi un iekšzemē pārvietotās personas, personas ar invaliditāti, LGBTI personas un pirmiedzīvotāji;

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus:


  ANO sistēmas, tostarp Drošības padomes, reforma








  a) | aktīvi atbalstīt ANO ģenerālsekretāra trīs pīlāru reformu darba programmu, lai panāktu, ka ANO sistēma kļūst patiesi saskaņota, efektīva, integrēta, pārredzama un pārskatatbildīga; atbalstīt miera un drošības struktūras modernizēšanu, kurai jākļūst efektīvākai, specializētākai, pienācīgi finansētai un vairāk vērstai uz darbību, nodrošinot pilnvaru līdzsvarotāku sadali un lietderīgāku reģionālās pārstāvības daudzveidību visās tās struktūrās; |
| --- | --- | --- |

1.

ANO sistēmas, tostarp Drošības padomes, reforma

a)

aktīvi atbalstīt ANO ģenerālsekretāra trīs pīlāru reformu darba programmu, lai panāktu, ka ANO sistēma kļūst patiesi saskaņota, efektīva, integrēta, pārredzama un pārskatatbildīga; atbalstīt miera un drošības struktūras modernizēšanu, kurai jākļūst efektīvākai, specializētākai, pienācīgi finansētai un vairāk vērstai uz darbību, nodrošinot pilnvaru līdzsvarotāku sadali un lietderīgāku reģionālās pārstāvības daudzveidību visās tās struktūrās;

| b) | atbalstīt birokrātijas samazināšanu, procedūru vienkāršošanu un decentralizētu lēmumu pieņemšanu, nodrošinot ANO misiju un personāla darba lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, jo īpaši saistībā ar tā darbību uz vietas; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt birokrātijas samazināšanu, procedūru vienkāršošanu un decentralizētu lēmumu pieņemšanu, nodrošinot ANO misiju un personāla darba lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, jo īpaši saistībā ar tā darbību uz vietas;

| c) | atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus panākt būtiskas izmaiņas, lai saskaņotu ANO attīstības sistēmu ar Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) prioritātēm, kā arī ANO doktrīnu “pienākums aizsargāt” (R2P), un panāktu, ka tā kļūst par labāku atbalstu šo prioritāšu īstenošanā; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus panākt būtiskas izmaiņas, lai saskaņotu ANO attīstības sistēmu ar Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) prioritātēm, kā arī ANO doktrīnu “pienākums aizsargāt” (R2P), un panāktu, ka tā kļūst par labāku atbalstu šo prioritāšu īstenošanā;

| d) | aicināt ANO dalībvalstis sniegt atbalstu gan ANO ģenerālsekretāram, gan ģenerālsekretāra vietniecei un viņu attiecīgajiem birojiem ANO pārvaldības sistēmas modernizācijā, lai sekmētu ANO un tās aģentūru lielāku efektivitāti, elastību, spēju reaģēt un līdzekļu izlietojuma lietderīgumu; |
| --- | --- |

d)

aicināt ANO dalībvalstis sniegt atbalstu gan ANO ģenerālsekretāram, gan ģenerālsekretāra vietniecei un viņu attiecīgajiem birojiem ANO pārvaldības sistēmas modernizācijā, lai sekmētu ANO un tās aģentūru lielāku efektivitāti, elastību, spēju reaģēt un līdzekļu izlietojuma lietderīgumu;

| e) | atgādināt visām ANO dalībvalstīm par to pienākumu turpināt sniegt finanšu ieguldījumu, lai atbalstītu visas ANO aģentūras un izpildītu savas saistības attīstības palīdzības sniegšanā, vienlaikus palielinot efektivitāti un lietderību un prasot atbildību no valdībām par ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

atgādināt visām ANO dalībvalstīm par to pienākumu turpināt sniegt finanšu ieguldījumu, lai atbalstītu visas ANO aģentūras un izpildītu savas saistības attīstības palīdzības sniegšanā, vienlaikus palielinot efektivitāti un lietderību un prasot atbildību no valdībām par ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu;

| f) | aktīvi atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus īstenot ANO dzimumu līdztiesības stratēģiju, jo tā ir būtiski svarīgs instruments sieviešu vienlīdzīgas pārstāvības ANO sistēmā nodrošināšanai; iecelt ANO centrālā biroja līmeņa augstākās vadības amatos vairāk sieviešu, sevišķi sieviešu, kuras pieder pie minoritāšu grupām, lai integrētu dzimumu līdztiesības aspektu un ievērotu dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā; aicināt ES un ANO vairāk norīkot sievietes policistes un kareives misijās un operācijās; pieprasīt padomnieku iecelšanu pārnozaru dzimumu jautājumos katrā misijā un operācijā un izstrādāt konkrētus rīcības plānus, kuros būtu paredzēts, kā katras misijas un operācijas līmenī tiek īstenotas ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325 un Nr. 2242; nodrošināt, ka visiem ANO spēkiem tiek noteiktas vienādas minimālās izglītības un kompetenču prasības un ka tajās tiek iekļauta skaidra dzimumu līdztiesības, LGBTI un antirasisma perspektīva, paredzot nulles iecietību pret visiem seksuālās izmantošanas un vardarbības veidiem un iekļaujot ANO sistēmā efektīvu trauksmes celšanas funkciju, lai būtu iespējams anonīmi ziņot par ANO personāla veiktiem pārkāpumiem gan pret ANO personāla locekļiem, gan vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

f)

aktīvi atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus īstenot ANO dzimumu līdztiesības stratēģiju, jo tā ir būtiski svarīgs instruments sieviešu vienlīdzīgas pārstāvības ANO sistēmā nodrošināšanai; iecelt ANO centrālā biroja līmeņa augstākās vadības amatos vairāk sieviešu, sevišķi sieviešu, kuras pieder pie minoritāšu grupām, lai integrētu dzimumu līdztiesības aspektu un ievērotu dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā; aicināt ES un ANO vairāk norīkot sievietes policistes un kareives misijās un operācijās; pieprasīt padomnieku iecelšanu pārnozaru dzimumu jautājumos katrā misijā un operācijā un izstrādāt konkrētus rīcības plānus, kuros būtu paredzēts, kā katras misijas un operācijas līmenī tiek īstenotas ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325 un Nr. 2242; nodrošināt, ka visiem ANO spēkiem tiek noteiktas vienādas minimālās izglītības un kompetenču prasības un ka tajās tiek iekļauta skaidra dzimumu līdztiesības, LGBTI un antirasisma perspektīva, paredzot nulles iecietību pret visiem seksuālās izmantošanas un vardarbības veidiem un iekļaujot ANO sistēmā efektīvu trauksmes celšanas funkciju, lai būtu iespējams anonīmi ziņot par ANO personāla veiktiem pārkāpumiem gan pret ANO personāla locekļiem, gan vietējiem iedzīvotājiem;

| g) | uzsvērt, ka ES dalībvalstis piešķir svarīgu nozīmi savas rīcības saskaņošanai Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas iestādēs un struktūrās; |
| --- | --- |

g)

uzsvērt, ka ES dalībvalstis piešķir svarīgu nozīmi savas rīcības saskaņošanai Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas iestādēs un struktūrās;

| h) | atbalstīt jēgpilnu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) reformu, pamatojoties uz plašu vienprātību, lai uzlabotu tās reaģētspēju un lai nodrošinātu, ka tā ātrāk un efektīvāk reaģē uz starptautiskā miera un drošības apdraudējumiem; veicināt lielāku Ģenerālās asamblejas darba vitalitāti un uzlabot visu ANO iestāžu darbību koordināciju un saskaņotību; |
| --- | --- |

h)

atbalstīt jēgpilnu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) reformu, pamatojoties uz plašu vienprātību, lai uzlabotu tās reaģētspēju un lai nodrošinātu, ka tā ātrāk un efektīvāk reaģē uz starptautiskā miera un drošības apdraudējumiem; veicināt lielāku Ģenerālās asamblejas darba vitalitāti un uzlabot visu ANO iestāžu darbību koordināciju un saskaņotību;

| i) | divkāršot centienus reformēt ANO DP, īpaši ievērojami ierobežojot vai reglamentējot veto tiesību izmantošanu gadījumos, kad ir pierādījumi par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, jo veto tiesību izmantošana līdz šim bijusi šķērslis lēmumu pieņemšanai, un izmainot padomes locekļu sastāvu tā, lai labāk atspoguļotu mūsdienu pasauli, cita starpā piešķirot pastāvīgu vietu Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

i)

divkāršot centienus reformēt ANO DP, īpaši ievērojami ierobežojot vai reglamentējot veto tiesību izmantošanu gadījumos, kad ir pierādījumi par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, jo veto tiesību izmantošana līdz šim bijusi šķērslis lēmumu pieņemšanai, un izmainot padomes locekļu sastāvu tā, lai labāk atspoguļotu mūsdienu pasauli, cita starpā piešķirot pastāvīgu vietu Eiropas Savienībai;

| j) | aicināt ES un tās dalībvalstis paust vienotu nostāju; atbalsta EĀDD, ES delegāciju Ņujorkā un Ženēvā un dalībvalstu centienus uzlabot ES nostāju koordinēšanu un panākt vienotu ES nostāju balsojumos, lai uzlabotu ES darbību saskaņotību un uzticamību Apvienoto Nāciju Organizācijā; |
| --- | --- |

j)

aicināt ES un tās dalībvalstis paust vienotu nostāju; atbalsta EĀDD, ES delegāciju Ņujorkā un Ženēvā un dalībvalstu centienus uzlabot ES nostāju koordinēšanu un panākt vienotu ES nostāju balsojumos, lai uzlabotu ES darbību saskaņotību un uzticamību Apvienoto Nāciju Organizācijā;

| k) | atkārtoti paust atbalstu ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru darbam, tai skaitā īpašajiem referentiem, un citiem tematiskajiem un konkrētām valstīm paredzētajiem cilvēktiesību mehānismiem un atkārtoti aicināt visas ANO dalībvalstis nosūtīt atklātu ielūgumu visiem īpašajiem referentiem apmeklēt valsti; |
| --- | --- |

k)

atkārtoti paust atbalstu ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru darbam, tai skaitā īpašajiem referentiem, un citiem tematiskajiem un konkrētām valstīm paredzētajiem cilvēktiesību mehānismiem un atkārtoti aicināt visas ANO dalībvalstis nosūtīt atklātu ielūgumu visiem īpašajiem referentiem apmeklēt valsti;

| l) | atbalstīt atklāta un iekļaujoša starpvaldību sagatavošanās procesa izveidi ANO Ģenerālās asamblejas paspārnē pirms ANO 2020. gada augstākā līmeņa sanāksmes, kas tiks rīkota par godu ANO 75. gadadienai, apsverot visaptverošas reformas pasākumus Apvienoto Nāciju Organizācijas atjaunošanai un stiprināšanai; |
| --- | --- |

l)

atbalstīt atklāta un iekļaujoša starpvaldību sagatavošanās procesa izveidi ANO Ģenerālās asamblejas paspārnē pirms ANO 2020. gada augstākā līmeņa sanāksmes, kas tiks rīkota par godu ANO 75. gadadienai, apsverot visaptverošas reformas pasākumus Apvienoto Nāciju Organizācijas atjaunošanai un stiprināšanai;

| m) | atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Parlamentārās asamblejas (ANO PA) izveidošanu ANO sistēmā, lai uzlabotu globālās pārvaldības demokrātisko raksturu, demokrātisko pārskatatbildību un pārredzamību un veicinātu iedzīvotāju plašāku līdzdalību ANO darbībā, un jo īpaši veicinātu ANO programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu sekmīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

m)

atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Parlamentārās asamblejas (ANO PA) izveidošanu ANO sistēmā, lai uzlabotu globālās pārvaldības demokrātisko raksturu, demokrātisko pārskatatbildību un pārredzamību un veicinātu iedzīvotāju plašāku līdzdalību ANO darbībā, un jo īpaši veicinātu ANO programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu sekmīgu īstenošanu;

Miers un drošība

| n) | aicināt ES un ANO savstarpēji papildināt un stiprināt to funkcijas ikreiz, kad tiek apdraudēts miers un drošība; uzsākt strukturētu ES un ANO politisko sadarbību; |
| --- | --- |

n)

aicināt ES un ANO savstarpēji papildināt un stiprināt to funkcijas ikreiz, kad tiek apdraudēts miers un drošība; uzsākt strukturētu ES un ANO politisko sadarbību;

| o) | veicināt dalībvalstu stingrāku apņemšanos panākt mieru un drošību gan starptautiskā, gan valsts līmenī; atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus paplašināt ANO iesaistīšanos miera sarunās; aicināt ANO dot priekšroku konfliktu novēršanai, mediācijai un politiskiem risinājumiem, vienlaikus novēršot krīžu pamatcēloņus un virzītājspēkus; turpināt atbalstīt ANO īpašo sūtņu darbu, rīcību un iniciatīvas, kuru mērķis ir šo konfliktu atrisināšana; palielināt dalībvalstu atbalstu ANO miera uzturēšanas un miera veidošanas operācijām, īpaši, sniedzot ieguldījumu darbiniekos un aprīkojumā, kā arī stiprināt ES veicināšanas lomu šajā ziņā; nodrošināt lielāku šī atbalsta un ieguldījuma pamanāmību; nodrošināt, ka visām ANO miera uzturēšanas un miera veidošanas operācijām tiek piešķirtas pilnvaras cilvēktiesību jomā un pietiekams daudzums personāla šo funkciju veikšanai; |
| --- | --- |

o)

veicināt dalībvalstu stingrāku apņemšanos panākt mieru un drošību gan starptautiskā, gan valsts līmenī; atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus paplašināt ANO iesaistīšanos miera sarunās; aicināt ANO dot priekšroku konfliktu novēršanai, mediācijai un politiskiem risinājumiem, vienlaikus novēršot krīžu pamatcēloņus un virzītājspēkus; turpināt atbalstīt ANO īpašo sūtņu darbu, rīcību un iniciatīvas, kuru mērķis ir šo konfliktu atrisināšana; palielināt dalībvalstu atbalstu ANO miera uzturēšanas un miera veidošanas operācijām, īpaši, sniedzot ieguldījumu darbiniekos un aprīkojumā, kā arī stiprināt ES veicināšanas lomu šajā ziņā; nodrošināt lielāku šī atbalsta un ieguldījuma pamanāmību; nodrošināt, ka visām ANO miera uzturēšanas un miera veidošanas operācijām tiek piešķirtas pilnvaras cilvēktiesību jomā un pietiekams daudzums personāla šo funkciju veikšanai;

| p) | padziļināt sadarbību ar ANO stratēģiskās partnerības miera uzturēšanā un krīžu pārvaldībā ietvaros; veicināt ES un ANO sadarbību Drošības sektora reformas (DSR) ietvaros; aicināt ANO palielināt miera uzturēšanas operāciju uzticamību un pārredzamību, izveidojot un nostiprinot efektīvus mehānismus iespējamo ANO personāla pārkāpumu novēršanai un saukšanai pie atbildības gadījumā, ja šādi pārkāpumi ir notikuši; ievērot daudzpusēju pieeju visā misiju īstenošanas procesā; uzlabot mijiedarbību ar vietējām kopienām, nodrošinot tām aizsardzību un palīdzību; nodrošināt, ka miera uzturēšanas pilnvaru pamatā ir civiliedzīvotāju aizsardzība; stiprināt atbalstu vietējiem dalībniekiem, palielinot sabiedrības neaizsargātāko grupu spējas darboties kā pārmaiņu veicinātājiem un radīt iespējas viņu iesaistīšanai visos humānās palīdzības un miera veidošanas posmos; aicināt ANO samazināt savu miera uzturēšanas operāciju vispārējo ietekmi uz vidi un uzlabot izmaksu lietderību, drošumu un drošību gan militārajiem spēkiem, gan uzņēmējvalstu civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

p)

padziļināt sadarbību ar ANO stratēģiskās partnerības miera uzturēšanā un krīžu pārvaldībā ietvaros; veicināt ES un ANO sadarbību Drošības sektora reformas (DSR) ietvaros; aicināt ANO palielināt miera uzturēšanas operāciju uzticamību un pārredzamību, izveidojot un nostiprinot efektīvus mehānismus iespējamo ANO personāla pārkāpumu novēršanai un saukšanai pie atbildības gadījumā, ja šādi pārkāpumi ir notikuši; ievērot daudzpusēju pieeju visā misiju īstenošanas procesā; uzlabot mijiedarbību ar vietējām kopienām, nodrošinot tām aizsardzību un palīdzību; nodrošināt, ka miera uzturēšanas pilnvaru pamatā ir civiliedzīvotāju aizsardzība; stiprināt atbalstu vietējiem dalībniekiem, palielinot sabiedrības neaizsargātāko grupu spējas darboties kā pārmaiņu veicinātājiem un radīt iespējas viņu iesaistīšanai visos humānās palīdzības un miera veidošanas posmos; aicināt ANO samazināt savu miera uzturēšanas operāciju vispārējo ietekmi uz vidi un uzlabot izmaksu lietderību, drošumu un drošību gan militārajiem spēkiem, gan uzņēmējvalstu civiliedzīvotājiem;

| q) | uzsvērt, ka starptautiskajai sabiedrībai kopumā ir ātrāk jāveic atbildes pasākumi un jāpilda pienākumi, lai novērstu globālos un reģionālos apdraudējumus un risinātu kopējas globālās problēmas; uzsvērt, ka gadījumos, kad valsts nespēj vai nevēlas veikt savu pienākumu aizsargāt, šis pienākums ir jāpilda starptautiskajai sabiedrībai, tostarp visiem ANO DP pastāvīgajiem locekļiem, kā arī citām lielākajām jaunietekmes ekonomikām un jaunattīstības valstīm, bet tie, kas pārkāpj starptautiskās tiesības, ir jāsauc pie atbildības; stiprināt Zilo ķiveru spējas; aicināt ES iedrošināt jaunietekmes un jaunattīstības valstis pievienoties starptautiskajai sabiedrībai gadījumos, kad tā veic darbības, lai izpildītu savu pienākumu aizsargāt (R2P); |
| --- | --- |

q)

uzsvērt, ka starptautiskajai sabiedrībai kopumā ir ātrāk jāveic atbildes pasākumi un jāpilda pienākumi, lai novērstu globālos un reģionālos apdraudējumus un risinātu kopējas globālās problēmas; uzsvērt, ka gadījumos, kad valsts nespēj vai nevēlas veikt savu pienākumu aizsargāt, šis pienākums ir jāpilda starptautiskajai sabiedrībai, tostarp visiem ANO DP pastāvīgajiem locekļiem, kā arī citām lielākajām jaunietekmes ekonomikām un jaunattīstības valstīm, bet tie, kas pārkāpj starptautiskās tiesības, ir jāsauc pie atbildības; stiprināt Zilo ķiveru spējas; aicināt ES iedrošināt jaunietekmes un jaunattīstības valstis pievienoties starptautiskajai sabiedrībai gadījumos, kad tā veic darbības, lai izpildītu savu pienākumu aizsargāt (R2P);

| r) | atzinīgi vērtēt ES, ANO un citu starpvaldību organizāciju sadarbību, piemēram Āfrikas Savienības (ĀS), ES un ANO trīspusējo sadarbību, kas ir ļoti labs līdzeklis daudzpusējības un globālās pārvaldības stiprināšanai un ļauj sniegt palīdzību tiem, kuriem ir nepieciešama starptautiska aizsardzība, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievērotas cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, un šajā sakarā aicināt ES, ANO un Āfrikas Savienību (ĀS) uz saskaņotu rīcību spēju stiprināšanā; |
| --- | --- |

r)

atzinīgi vērtēt ES, ANO un citu starpvaldību organizāciju sadarbību, piemēram Āfrikas Savienības (ĀS), ES un ANO trīspusējo sadarbību, kas ir ļoti labs līdzeklis daudzpusējības un globālās pārvaldības stiprināšanai un ļauj sniegt palīdzību tiem, kuriem ir nepieciešama starptautiska aizsardzība, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievērotas cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, un šajā sakarā aicināt ES, ANO un Āfrikas Savienību (ĀS) uz saskaņotu rīcību spēju stiprināšanā;

| s) | turpināt sekmēt plašu cilvēku drošības jēdziena un pienākuma aizsargāt (R2P) definīciju un turpināt sekmēt ANO būtisko nozīmi to īstenošanā; turpināt stiprināt pienākuma aizsargāt (R2P) nozīmi, kas ir svarīgs princips ANO dalībvalstu darbā saistībā ar konfliktu risināšanu, cilvēktiesību īstenošanu un attīstību; turpināt atbalstīt centienus vēl vairāk palielināt principa R2P darboties spēju un atbalstīt ANO pūliņus sniegt izšķirīgu ieguldījumu, palīdzot valstīm principa R2P īstenošanā, lai ievērotu cilvēktiesības, tiesiskumu un starptautiskās humanitārās tiesības; atgādināt par ES apņemšanos pildīt pienākumu aizsargāt (R2P), lai nepieļautu un apturētu cilvēktiesību pārkāpumus gadījumos, kad tiek pastrādāti nežēlīgi noziegumi; |
| --- | --- |

s)

turpināt sekmēt plašu cilvēku drošības jēdziena un pienākuma aizsargāt (R2P) definīciju un turpināt sekmēt ANO būtisko nozīmi to īstenošanā; turpināt stiprināt pienākuma aizsargāt (R2P) nozīmi, kas ir svarīgs princips ANO dalībvalstu darbā saistībā ar konfliktu risināšanu, cilvēktiesību īstenošanu un attīstību; turpināt atbalstīt centienus vēl vairāk palielināt principa R2P darboties spēju un atbalstīt ANO pūliņus sniegt izšķirīgu ieguldījumu, palīdzot valstīm principa R2P īstenošanā, lai ievērotu cilvēktiesības, tiesiskumu un starptautiskās humanitārās tiesības; atgādināt par ES apņemšanos pildīt pienākumu aizsargāt (R2P), lai nepieļautu un apturētu cilvēktiesību pārkāpumus gadījumos, kad tiek pastrādāti nežēlīgi noziegumi;

| t) | izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai uzlabotu valsts un nevalstisko dalībnieku darbību atbilstību starptautiskajām humanitārajām tiesībām (IHL); atbalstīt Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas vadītos centienus izveidot efektīvu mehānismu, lai stiprinātu IHL ievērošanu; |
| --- | --- |

t)

izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai uzlabotu valsts un nevalstisko dalībnieku darbību atbilstību starptautiskajām humanitārajām tiesībām (IHL); atbalstīt Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas vadītos centienus izveidot efektīvu mehānismu, lai stiprinātu IHL ievērošanu;

| u) | atkārtot negrozāmu terorisma nosodījumu un pilnīgu atbalstu darbībām, kuru mērķis ir sakaut un iznīcināt teroristiskās organizācijas, īpaši Daesh/ISIS, kas rada acīmredzamus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai; sadarboties ar ANO Ģenerālo asambleju un ANO DP, lai apkarotu terorisma finansēšanu, ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 1. marta ieteikumu (3), un izveidot mehānismus atsevišķu teroristu un teroristu organizāciju apzināšanai, pastiprināt aktīvu iesaldēšanas mehānismus visā pasaulē, lai atbalstītu ANO Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūtu (UNICRI), kas uztur Globālā terorisma apkarošanas foruma (GCTF) un nodrošina tā darbību darbībā, pamatojoties uz Globālo iniciatīvu cīņai pret transnacionālo organizēto noziedzību; stiprināt kopīgos ES un ANO centienus, lai apkarotu terorisma pamatcēloņus, īpaši cīnoties pretī hibrīddraudiem un attīstot pētniecību un spēju veidošanu kiberaizsardzībā; paļauties uz pašreizējām iniciatīvām, kuras izveidojuši vietējie partneri, lai izstrādātu, īstenotu un sagatavotu pieejas radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanai; pastiprināt centienus apkarot vervēšanu un terorisma propagandu, kam tiek izmantotas sociālo mediju platformas, un apkarot radikalizēto reliģisko sludinātāju tīklus; atbalstīt pasākumus, kas stiprina to kopienu noturību, kuras ir neaizsargātas pret radikalizāciju, tostarp novēršot ekonomiskos, sociālos, kultūras un politiskos cēloņus, kas to izraisījuši; stiprināt starptautiskās policijas efektivitāti, juridisko un tiesu iestāžu sadarbību cīņā pret terorismu un pārrobežu noziedzību; veicināt izglītību kā terorisma novēršanas līdzekli; atbalstīt radikalizācijas apkarošanas un deradikalizācijas politiku atbilstīgi ANO Rīcības plānam vardarbīga ekstrēmisma novēršanai; atbalstīt ES ieguldījuma palielināšanu ANO spēju veidošanas iniciatīvās attiecībā uz cīņu pret ārvalstu teroristu kaujiniekiem un vardarbīgo ekstrēmismu; |
| --- | --- |

u)

atkārtot negrozāmu terorisma nosodījumu un pilnīgu atbalstu darbībām, kuru mērķis ir sakaut un iznīcināt teroristiskās organizācijas, īpaši Daesh/ISIS, kas rada acīmredzamus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai; sadarboties ar ANO Ģenerālo asambleju un ANO DP, lai apkarotu terorisma finansēšanu, ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 1. marta ieteikumu (3), un izveidot mehānismus atsevišķu teroristu un teroristu organizāciju apzināšanai, pastiprināt aktīvu iesaldēšanas mehānismus visā pasaulē, lai atbalstītu ANO Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūtu (UNICRI), kas uztur Globālā terorisma apkarošanas foruma (GCTF) un nodrošina tā darbību darbībā, pamatojoties uz Globālo iniciatīvu cīņai pret transnacionālo organizēto noziedzību; stiprināt kopīgos ES un ANO centienus, lai apkarotu terorisma pamatcēloņus, īpaši cīnoties pretī hibrīddraudiem un attīstot pētniecību un spēju veidošanu kiberaizsardzībā; paļauties uz pašreizējām iniciatīvām, kuras izveidojuši vietējie partneri, lai izstrādātu, īstenotu un sagatavotu pieejas radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanai; pastiprināt centienus apkarot vervēšanu un terorisma propagandu, kam tiek izmantotas sociālo mediju platformas, un apkarot radikalizēto reliģisko sludinātāju tīklus; atbalstīt pasākumus, kas stiprina to kopienu noturību, kuras ir neaizsargātas pret radikalizāciju, tostarp novēršot ekonomiskos, sociālos, kultūras un politiskos cēloņus, kas to izraisījuši; stiprināt starptautiskās policijas efektivitāti, juridisko un tiesu iestāžu sadarbību cīņā pret terorismu un pārrobežu noziedzību; veicināt izglītību kā terorisma novēršanas līdzekli; atbalstīt radikalizācijas apkarošanas un deradikalizācijas politiku atbilstīgi ANO Rīcības plānam vardarbīga ekstrēmisma novēršanai; atbalstīt ES ieguldījuma palielināšanu ANO spēju veidošanas iniciatīvās attiecībā uz cīņu pret ārvalstu teroristu kaujiniekiem un vardarbīgo ekstrēmismu;

| v) | pieprasīt stingrāku daudzpusēju apņemšanos atrast ilgtspējīgu politisko risinājumu pašreizējiem konfliktiem Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; turpināt atbalstīt ANO īpašo sūtņu darbu, rīcību un iniciatīvas, kuru mērķis ir šo konfliktu atrisināšana; atbalstīt ES lomu humānās palīdzības jomā; aicināt nepārtraukt starptautiskās sabiedrības sniegto humāno, finansiālo un politisko palīdzību; saukt pie atbildības par starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem atbildīgās personas un strādāt pie tūlītējas vardarbības izbeigšanas; uzstāt uz to, ka vienīgais ceļš uz mieru valstī ir Sīrijas vadīts politiskais process, kas orientēts brīvām un godīgām vēlēšanām, kuru norisi atvieglotu un uzraudzītu ANO un kas atbilstu valsts jaunajai Konstitūcijai; uzsvērt, ka valsts mēroga iekļaujošu pamieru un miermīlīgu savstarpēji pieņemamu risinājumu Sīrijas krīzei var panākt ANO uzraudzībā un ar ANO īpašā sūtņa Sīrijā atbalstu, kā paredzēts 2012. gada Ženēvas paziņojumā un ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2254 (2015); mudināt starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai paustu stingru nosodījumu pret personām, kas Sīrijas konflikta laikā izdarījušas kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci; atbalstīt ANO ģenerālsekretāra aicinājumu izveidot jaunu, objektīvu un neatkarīgu komisiju, lai noskaidrotu ķīmisko uzbrukumu veicējus Sīrijā, jo šādas struktūras neesamība palielina militārā konflikta saasinājuma risku; atbalstīt ANO miera plāna iniciatīvu Jemenā un nekavējoties risināt pašreizējo humāno krīzi; aicināt visas puses ievērot visu Jemenas iedzīvotāju cilvēktiesības un brīvības un uzsvērt nepieciešamību pēc sarunu ceļā rasta politiska izlīguma, izmantojot iekļaujošu dialogu starp Jemenas iekšējiem spēkiem; |
| --- | --- |

v)

pieprasīt stingrāku daudzpusēju apņemšanos atrast ilgtspējīgu politisko risinājumu pašreizējiem konfliktiem Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; turpināt atbalstīt ANO īpašo sūtņu darbu, rīcību un iniciatīvas, kuru mērķis ir šo konfliktu atrisināšana; atbalstīt ES lomu humānās palīdzības jomā; aicināt nepārtraukt starptautiskās sabiedrības sniegto humāno, finansiālo un politisko palīdzību; saukt pie atbildības par starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem atbildīgās personas un strādāt pie tūlītējas vardarbības izbeigšanas; uzstāt uz to, ka vienīgais ceļš uz mieru valstī ir Sīrijas vadīts politiskais process, kas orientēts brīvām un godīgām vēlēšanām, kuru norisi atvieglotu un uzraudzītu ANO un kas atbilstu valsts jaunajai Konstitūcijai; uzsvērt, ka valsts mēroga iekļaujošu pamieru un miermīlīgu savstarpēji pieņemamu risinājumu Sīrijas krīzei var panākt ANO uzraudzībā un ar ANO īpašā sūtņa Sīrijā atbalstu, kā paredzēts 2012. gada Ženēvas paziņojumā un ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2254 (2015); mudināt starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai paustu stingru nosodījumu pret personām, kas Sīrijas konflikta laikā izdarījušas kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci; atbalstīt ANO ģenerālsekretāra aicinājumu izveidot jaunu, objektīvu un neatkarīgu komisiju, lai noskaidrotu ķīmisko uzbrukumu veicējus Sīrijā, jo šādas struktūras neesamība palielina militārā konflikta saasinājuma risku; atbalstīt ANO miera plāna iniciatīvu Jemenā un nekavējoties risināt pašreizējo humāno krīzi; aicināt visas puses ievērot visu Jemenas iedzīvotāju cilvēktiesības un brīvības un uzsvērt nepieciešamību pēc sarunu ceļā rasta politiska izlīguma, izmantojot iekļaujošu dialogu starp Jemenas iekšējiem spēkiem;

| w) | nodrošināt, ka ANO Ģenerālā asambleja sadarbībā ar ES sniedz visus pozitīvos instrumentus, kas vajadzīgi, lai divu valstu risinājums — kura pamatā ir 1967. gada robežas, Jeruzaleme kā abu valstu galvaspilsēta, drošas un atzītas robežas Izraēlas Valstij un mierā un drošībā līdzās pastāvoša neatkarīga, demokrātiska, blakusesoša un dzīvotspējīga Palestīnas valsts — būtu ilgtspējīgs un efektīvs; |
| --- | --- |

w)

nodrošināt, ka ANO Ģenerālā asambleja sadarbībā ar ES sniedz visus pozitīvos instrumentus, kas vajadzīgi, lai divu valstu risinājums — kura pamatā ir 1967. gada robežas, Jeruzaleme kā abu valstu galvaspilsēta, drošas un atzītas robežas Izraēlas Valstij un mierā un drošībā līdzās pastāvoša neatkarīga, demokrātiska, blakusesoša un dzīvotspējīga Palestīnas valsts — būtu ilgtspējīgs un efektīvs;

| x) | atbalstīt ANO centienus panākt godīgu un noturīgu Rietumsahāras konflikta risinājumu, ievērojot sahravi tautas pašnoteikšanās tiesības un attiecīgās ANO rezolūcijas; |
| --- | --- |

x)

atbalstīt ANO centienus panākt godīgu un noturīgu Rietumsahāras konflikta risinājumu, ievērojot sahravi tautas pašnoteikšanās tiesības un attiecīgās ANO rezolūcijas;

| y) | turpināt novērst ievērojamos drošības apdraudējumus Sāhelas, Sahāras un Čadas ezera, kā arī Āfrikas raga reģionā, lai izskaustu terorisma draudus, ko rada ISIL/Daesh un al-Qaeda atzari, kā arī Boko Haram vai jebkuri citi ar to saistītie teroristiskie grupējumi; |
| --- | --- |

y)

turpināt novērst ievērojamos drošības apdraudējumus Sāhelas, Sahāras un Čadas ezera, kā arī Āfrikas raga reģionā, lai izskaustu terorisma draudus, ko rada ISIL/Daesh un al-Qaeda atzari, kā arī Boko Haram vai jebkuri citi ar to saistītie teroristiskie grupējumi;

| z) | ievērot Irānas un ANO Drošības padomes locekļu un Vācijas vienošanos kodolenerģijas jomā, kas ir nozīmīgs starptautiskās, bet jo īpaši ES diplomātijas sasniegums, un turpināt prasīt, lai Amerikas Savienotās Valstis to īsteno praksē; |
| --- | --- |

z)

ievērot Irānas un ANO Drošības padomes locekļu un Vācijas vienošanos kodolenerģijas jomā, kas ir nozīmīgs starptautiskās, bet jo īpaši ES diplomātijas sasniegums, un turpināt prasīt, lai Amerikas Savienotās Valstis to īsteno praksē;

| aa) | turpināt pieprasīt pilnībā ievērot valstu, tai skaitā Gruzijas, Ukrainas un Moldovas, suverenitāti, starptautiski atzītās robežas un teritoriālo integritāti, ņemot vērā starptautisko tiesību pārkāpumus šajās teritorijās; atbalstīt un atdzīvināt diplomātiskos centienus šo pašreizējo un iesaldēto konfliktu miermīlīgai un ilgtspējīgai atrisināšanai; mudināt starptautisko sabiedrību pilnībā īstenot Krimas nelikumīgās aneksijas neatzīšanas politiku; |
| --- | --- |

aa)

turpināt pieprasīt pilnībā ievērot valstu, tai skaitā Gruzijas, Ukrainas un Moldovas, suverenitāti, starptautiski atzītās robežas un teritoriālo integritāti, ņemot vērā starptautisko tiesību pārkāpumus šajās teritorijās; atbalstīt un atdzīvināt diplomātiskos centienus šo pašreizējo un iesaldēto konfliktu miermīlīgai un ilgtspējīgai atrisināšanai; mudināt starptautisko sabiedrību pilnībā īstenot Krimas nelikumīgās aneksijas neatzīšanas politiku;

| ab) | atbalstīt sarunas starp abām Korejām to centienos panākt atteikšanos no kodolieročiem Korejas pussalā; aicināt visus iesaistītos starptautiskos dalībniekus ar dialoga palīdzību aktīvi un pozitīvi sekmēt šā mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

ab)

atbalstīt sarunas starp abām Korejām to centienos panākt atteikšanos no kodolieročiem Korejas pussalā; aicināt visus iesaistītos starptautiskos dalībniekus ar dialoga palīdzību aktīvi un pozitīvi sekmēt šā mērķa sasniegšanu;

| ac) | mudināt ANO Ģenerālo asambleju un ANO Drošības padomi apspriest jautājumu par spriedzi Dienvidķīnas jūrā, lai mudinātu visas iesaistītās puses pabeigt sarunas par rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

ac)

mudināt ANO Ģenerālo asambleju un ANO Drošības padomi apspriest jautājumu par spriedzi Dienvidķīnas jūrā, lai mudinātu visas iesaistītās puses pabeigt sarunas par rīcības kodeksu;

Programma “Sievietes, miers un drošība”

| ad) | aicināt visas dalībvalstis arī turpmāk atbalstīt un īstenot astoņas iepriekšminētās ANO DP rezolūcijas, kuras veido programmu “Sievietes, miers un drošība”, un virzīt darbu, lai panāktu pilnīgu dzimumu līdztiesību un nodrošinātu sieviešu līdzdalību, aizsardzību un tiesības visā konflikta ciklā, sākot no konfliktu novēršanas līdz pēckonflikta atjaunošanai, vienlaikus ievērojot uz cietušo vērstu pieeju, lai mazinātu turpmāko kaitējumu tām sievietēm un meitenēm, kuras tieši skāris konflikts; |
| --- | --- |

ad)

aicināt visas dalībvalstis arī turpmāk atbalstīt un īstenot astoņas iepriekšminētās ANO DP rezolūcijas, kuras veido programmu “Sievietes, miers un drošība”, un virzīt darbu, lai panāktu pilnīgu dzimumu līdztiesību un nodrošinātu sieviešu līdzdalību, aizsardzību un tiesības visā konflikta ciklā, sākot no konfliktu novēršanas līdz pēckonflikta atjaunošanai, vienlaikus ievērojot uz cietušo vērstu pieeju, lai mazinātu turpmāko kaitējumu tām sievietēm un meitenēm, kuras tieši skāris konflikts;

| ae) | atgādināt, ka sieviešu līdzdalība miera procesos joprojām ir viens no vismazāk īstenotajiem programmas “Sievietes, miers un drošība” aspektiem, neraugoties uz to, ka drošības, politiskās un humanitārās krīzēs galvenokārt cieš tieši sievietes; uzsvērt, ka nav sasniegts ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību sākotnējais mērķis, proti, aizsargāt sievietes un būtiski palielināt viņu līdzdalību politiskajos un lēmumu pieņemšanas procesos; atgādināt, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pamatprincipiem un ka tās veicināšana ir viens no Savienības galvenajiem mērķiem; turpināt veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un nediskriminēšanu, kā arī aktīvi veicināt atbalstu turpmākajiem pasākumiem, kas ir vērsti pret LGBTI tiesību pārkāpumiem; iekļaut visos lēmumu pieņemšanas līmeņos un procesos arī visneaizsargātākos cilvēkus; |
| --- | --- |

ae)

atgādināt, ka sieviešu līdzdalība miera procesos joprojām ir viens no vismazāk īstenotajiem programmas “Sievietes, miers un drošība” aspektiem, neraugoties uz to, ka drošības, politiskās un humanitārās krīzēs galvenokārt cieš tieši sievietes; uzsvērt, ka nav sasniegts ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību sākotnējais mērķis, proti, aizsargāt sievietes un būtiski palielināt viņu līdzdalību politiskajos un lēmumu pieņemšanas procesos; atgādināt, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pamatprincipiem un ka tās veicināšana ir viens no Savienības galvenajiem mērķiem; turpināt veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un nediskriminēšanu, kā arī aktīvi veicināt atbalstu turpmākajiem pasākumiem, kas ir vērsti pret LGBTI tiesību pārkāpumiem; iekļaut visos lēmumu pieņemšanas līmeņos un procesos arī visneaizsargātākos cilvēkus;

| af) | atgādināt, ka bruņotos konfliktos neaizsargāti ir gan vīrieši, gan sievietes, taču sievietēm tajos draud lielāks ekonomiskās un seksuālas izmantošanas, piespiedu darba, pārvietošanas un aizturēšanas risks un tāda seksuālā vardarbība kā izvarošana, kas tiek izmantota kā taktika karā un ir uzskatāma par kara noziegumu; nodrošināt drošu medicīnisko palīdzību kara laikā notikušas izvarošanas gadījumā; aicināt stiprināt nepilngadīgo, sieviešu, meiteņu un vecu cilvēku aizsardzību konflikta situācijās, īpaši saistībā ar seksuālo vardarbību, bērnu laulībām, agrīnām laulībām un piespiedu laulībām, kā arī stiprināt cietušo vīriešu un zēnu aizsardzību, kuru patiesais skaits konfliktu skartajos reģionos saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem un starptautiskajiem pētījumiem ir daudz lielāks (4); mudināt visas ANO dalībvalstis nodrošināt visus vajadzīgos finanšu resursus un cilvēkresursus, lai palīdzētu konflikta zonās esošajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

af)

atgādināt, ka bruņotos konfliktos neaizsargāti ir gan vīrieši, gan sievietes, taču sievietēm tajos draud lielāks ekonomiskās un seksuālas izmantošanas, piespiedu darba, pārvietošanas un aizturēšanas risks un tāda seksuālā vardarbība kā izvarošana, kas tiek izmantota kā taktika karā un ir uzskatāma par kara noziegumu; nodrošināt drošu medicīnisko palīdzību kara laikā notikušas izvarošanas gadījumā; aicināt stiprināt nepilngadīgo, sieviešu, meiteņu un vecu cilvēku aizsardzību konflikta situācijās, īpaši saistībā ar seksuālo vardarbību, bērnu laulībām, agrīnām laulībām un piespiedu laulībām, kā arī stiprināt cietušo vīriešu un zēnu aizsardzību, kuru patiesais skaits konfliktu skartajos reģionos saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem un starptautiskajiem pētījumiem ir daudz lielāks (4); mudināt visas ANO dalībvalstis nodrošināt visus vajadzīgos finanšu resursus un cilvēkresursus, lai palīdzētu konflikta zonās esošajiem iedzīvotājiem;

| ag) | aicināt ANO izveidot efektīvas procedūras ziņošanai par problēmām vai pierādījumiem attiecībā uz pārkāpumiem, krāpšanu, korupciju un pilnvaru pārkāpumiem saistībā ar ANO militārā un civilā personāla veiktajām darbībām miera uzturēšanas misiju laikā un risināt šos gadījumus, savlaicīgi veicot īpašu izmeklēšanu; nekavējoties mainīt joprojām pastāvošo situāciju, kad tiesvedības ierosināšana par iespējamiem pārkāpumiem ir tikai brīvprātīgs pasākums un ir atkarīga no karaspēku nodrošinošās valsts; nekavējoties risināt visus aspektus, kas minēti ANO 2015. gada 15. maija novērtējuma ziņojumā par izpildes un novēršanas pasākumiem saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas darbinieku un miera uzturēšanas operācijās iesaistīto darbinieku veiktu seksuālu izmantošanu un vardarbību un saukt vainīgos pie atbildības; nekavējoties un apņēmīgi izmeklēt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt visus militāros un civilos darbiniekus, kas veikuši seksuālu vardarbību; veicināt ANO miera uzturēšanas personāla tālākizglītošanu par Starptautisko protokolu seksuālas vardarbības konflikta apstākļos dokumentēšanai un izmeklēšanai, lai uzlabotu zināšanas par seksuālās vardarbības jautājumiem; |
| --- | --- |

ag)

aicināt ANO izveidot efektīvas procedūras ziņošanai par problēmām vai pierādījumiem attiecībā uz pārkāpumiem, krāpšanu, korupciju un pilnvaru pārkāpumiem saistībā ar ANO militārā un civilā personāla veiktajām darbībām miera uzturēšanas misiju laikā un risināt šos gadījumus, savlaicīgi veicot īpašu izmeklēšanu; nekavējoties mainīt joprojām pastāvošo situāciju, kad tiesvedības ierosināšana par iespējamiem pārkāpumiem ir tikai brīvprātīgs pasākums un ir atkarīga no karaspēku nodrošinošās valsts; nekavējoties risināt visus aspektus, kas minēti ANO 2015. gada 15. maija novērtējuma ziņojumā par izpildes un novēršanas pasākumiem saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas darbinieku un miera uzturēšanas operācijās iesaistīto darbinieku veiktu seksuālu izmantošanu un vardarbību un saukt vainīgos pie atbildības; nekavējoties un apņēmīgi izmeklēt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt visus militāros un civilos darbiniekus, kas veikuši seksuālu vardarbību; veicināt ANO miera uzturēšanas personāla tālākizglītošanu par Starptautisko protokolu seksuālas vardarbības konflikta apstākļos dokumentēšanai un izmeklēšanai, lai uzlabotu zināšanas par seksuālās vardarbības jautājumiem;

| ah) | atbalstīt un stiprināt starptautiskos centienus ANO ietvaros, lai nodrošinātu dzimumu analīzi, kā arī dzimumu aspekta un cilvēktiesību iekļaušanu visās ANO darbībās, īpaši miera uzturēšanas operācijās, humānās palīdzības operācijās, pēckonflikta atjaunošanas un izlīguma procesos; izstrādāt rādītājus un īstenot uzraudzības instrumentus, lai vērtētu progresu attiecībā uz sieviešu dalību miera un drošības veidošanā, tostarp miera uzturēšanas operācijās, un nodrošinātu pārskatatbildību, kā arī efektīvi sadarboties ar vietējām kopienām un nodrošināt uzlabojumus kultūras un uzvedības ziņā, kas atbilst arī ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupas sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanas jautājumos centieniem; nodrošināt, ka ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2242 par sievietēm, mieru un drošību īstenošana ir saistīta ar pienācīga finansējuma piešķiršanu palīdz panākt, ka sievietes kļūst par galveno elementu visos centienos pievērsties globāliem izaicinājumiem, tostarp arvien pieaugošajam vardarbīgajam ekstrēmismam, konfliktu novēršanai un mediācijai, humanitārajām krīzēm, nabadzībai, klimata pārmaiņām, migrācijai, ilgtspējīgai attīstībai, mieram un drošībai; |
| --- | --- |

ah)

atbalstīt un stiprināt starptautiskos centienus ANO ietvaros, lai nodrošinātu dzimumu analīzi, kā arī dzimumu aspekta un cilvēktiesību iekļaušanu visās ANO darbībās, īpaši miera uzturēšanas operācijās, humānās palīdzības operācijās, pēckonflikta atjaunošanas un izlīguma procesos; izstrādāt rādītājus un īstenot uzraudzības instrumentus, lai vērtētu progresu attiecībā uz sieviešu dalību miera un drošības veidošanā, tostarp miera uzturēšanas operācijās, un nodrošinātu pārskatatbildību, kā arī efektīvi sadarboties ar vietējām kopienām un nodrošināt uzlabojumus kultūras un uzvedības ziņā, kas atbilst arī ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupas sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanas jautājumos centieniem; nodrošināt, ka ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2242 par sievietēm, mieru un drošību īstenošana ir saistīta ar pienācīga finansējuma piešķiršanu palīdz panākt, ka sievietes kļūst par galveno elementu visos centienos pievērsties globāliem izaicinājumiem, tostarp arvien pieaugošajam vardarbīgajam ekstrēmismam, konfliktu novēršanai un mediācijai, humanitārajām krīzēm, nabadzībai, klimata pārmaiņām, migrācijai, ilgtspējīgai attīstībai, mieram un drošībai;

| ai) | atbalstīt un stiprināt starptautiskos ar ANO atbalstu īstenotos centienus, lai izbeigtu bērnu izmantošanu bruņotos konfliktos, un efektīvāk novērst konfliktu un pēckonflikta situāciju ietekmi uz meitenēm; atbalstīt ANO darba grupas bērnu un bruņoto konfliktu jautājumos darbību, lai pamatīgāk atbalstītu to jauniešu tiesības, kurus ir skāris karš, un atbalstītu ANO kampaņu “Bērni, nevis kareivji”, lai izbeigtu valdību bruņoto spēku un nevalstisko dalībnieku īstenotu bērnu vervēšanu un izmantošanu konfliktos; |
| --- | --- |

ai)

atbalstīt un stiprināt starptautiskos ar ANO atbalstu īstenotos centienus, lai izbeigtu bērnu izmantošanu bruņotos konfliktos, un efektīvāk novērst konfliktu un pēckonflikta situāciju ietekmi uz meitenēm; atbalstīt ANO darba grupas bērnu un bruņoto konfliktu jautājumos darbību, lai pamatīgāk atbalstītu to jauniešu tiesības, kurus ir skāris karš, un atbalstītu ANO kampaņu “Bērni, nevis kareivji”, lai izbeigtu valdību bruņoto spēku un nevalstisko dalībnieku īstenotu bērnu vervēšanu un izmantošanu konfliktos;

| aj) | saglabāt apņemšanos, lai ANO uzraudzītu un efektīvi īstenotu iniciatīvu “Spotlight”, kuras mērķis ir izbeigt jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

aj)

saglabāt apņemšanos, lai ANO uzraudzītu un efektīvi īstenotu iniciatīvu “Spotlight”, kuras mērķis ir izbeigt jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm;

Konfliktu novēršana un mediācija

| ak) | nodrošināt visas iespējas aktīvi atbalstīt ANO ģenerālsekretāra prioritātes konfliktu novēršanā, mazināšanā un mediācijā (5), izmantojot tādas iniciatīvas kā augsta līmeņa konsultatīvās padomes mediācijas jautājumos izveide un saskaņojot tās ar ANO īpašo politisko misiju un Miera veidošanas fonda instrumentu prioritātēm; nodrošināt, ka cilvēktiesības ir konfliktu novēršanas un mediācijas politikas pamatā; |
| --- | --- |

ak)

nodrošināt visas iespējas aktīvi atbalstīt ANO ģenerālsekretāra prioritātes konfliktu novēršanā, mazināšanā un mediācijā (5), izmantojot tādas iniciatīvas kā augsta līmeņa konsultatīvās padomes mediācijas jautājumos izveide un saskaņojot tās ar ANO īpašo politisko misiju un Miera veidošanas fonda instrumentu prioritātēm; nodrošināt, ka cilvēktiesības ir konfliktu novēršanas un mediācijas politikas pamatā;

| al) | stiprināt ES un ANO prioritāšu operatīvo aspektu konfliktu novēršanā un mazināšanā, tostarp nodrošinot pieredzējušu mediatoru un mediācijas padomdevēju, kā arī sieviešu sūtņu un augstākā līmeņa ierēdņu, pieejamību, kā arī nodrošināt ANO politisko, humānās palīdzības, drošības un attīstības instrumentu efektīvāku saskaņošanu; |
| --- | --- |

al)

stiprināt ES un ANO prioritāšu operatīvo aspektu konfliktu novēršanā un mazināšanā, tostarp nodrošinot pieredzējušu mediatoru un mediācijas padomdevēju, kā arī sieviešu sūtņu un augstākā līmeņa ierēdņu, pieejamību, kā arī nodrošināt ANO politisko, humānās palīdzības, drošības un attīstības instrumentu efektīvāku saskaņošanu;

| am) | ņemt vērā to, ka pie miera sarunu galda, kur tiek pieņemti īpaši svarīgi lēmumi par pēckonflikta atjaunošanu un pārvaldību, sievietes ir acīmredzami nepietiekami pārstāvētas, neraugoties uz to, ka gadījumos, kad sievietēm ir uzticēta skaidri noteikta loma miera procesos, ir par 20 % lielāka varbūtība, ka līgums ilgs vismaz 2 gadus, un par 35 % lielāka varbūtība, ka līgums ilgs vismaz 15 gadus; |
| --- | --- |

am)

ņemt vērā to, ka pie miera sarunu galda, kur tiek pieņemti īpaši svarīgi lēmumi par pēckonflikta atjaunošanu un pārvaldību, sievietes ir acīmredzami nepietiekami pārstāvētas, neraugoties uz to, ka gadījumos, kad sievietēm ir uzticēta skaidri noteikta loma miera procesos, ir par 20 % lielāka varbūtība, ka līgums ilgs vismaz 2 gadus, un par 35 % lielāka varbūtība, ka līgums ilgs vismaz 15 gadus;

| an) | stingri atbalstīt programmu “Jaunatne, miers un drošība” un tās mērķi piešķirt jauniešiem lielākas viedokļa paušanas iespējas lēmumu pieņemšanā vietējā, valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī; līdz ar to atbalstīt tādu mehānismu izveidi, kas sniegtu iespēju jauniešiem jēgpilni piedalīties miera procesos; |
| --- | --- |

an)

stingri atbalstīt programmu “Jaunatne, miers un drošība” un tās mērķi piešķirt jauniešiem lielākas viedokļa paušanas iespējas lēmumu pieņemšanā vietējā, valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī; līdz ar to atbalstīt tādu mehānismu izveidi, kas sniegtu iespēju jauniešiem jēgpilni piedalīties miera procesos;

| ao) | turpināt stiprināt ES un ANO sadarbību, izstrādājot instrumentus, lai novērstu ar vēlēšanām saistītās vardarbības atkārtotās problēmas, tostarp izmantojot EP deputātu pieredzi saistībā ar EP vēlēšanu novērošanas misijām un parlamentāro pirmsvēlēšanu dialogu ar politiskajām partijām, lai nodrošinātu lielāku uzticamību vēlēšanām šajās valstīs, cenšoties stiprināt to demokrātiskos procesus, kā arī sniegt spēcīgu vēstījumu tiem, kuri cenšas ļaunprātīgi izmantot šo sistēmu; |
| --- | --- |

ao)

turpināt stiprināt ES un ANO sadarbību, izstrādājot instrumentus, lai novērstu ar vēlēšanām saistītās vardarbības atkārtotās problēmas, tostarp izmantojot EP deputātu pieredzi saistībā ar EP vēlēšanu novērošanas misijām un parlamentāro pirmsvēlēšanu dialogu ar politiskajām partijām, lai nodrošinātu lielāku uzticamību vēlēšanām šajās valstīs, cenšoties stiprināt to demokrātiskos procesus, kā arī sniegt spēcīgu vēstījumu tiem, kuri cenšas ļaunprātīgi izmantot šo sistēmu;

| ap) | atgādināt par ES būtisko ieguldījumu (ārējie finansēšanas instrumenti) ANO sistēmā, tostarp globālā miera, tiesiskuma un cilvēktiesību un attīstības programmas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

ap)

atgādināt par ES būtisko ieguldījumu (ārējie finansēšanas instrumenti) ANO sistēmā, tostarp globālā miera, tiesiskuma un cilvēktiesību un attīstības programmas nodrošināšanai;

| aq) | stingri atbalstīt ANO ģenerālsekretāra priekšlikumus padarīt ANO attīstības sistēmu efektīvāku un formulēt atbalstošu nostāju, ņemot vērā ierosināto finansēšanas paktu, pretī prasot nodrošināt lielāku efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

aq)

stingri atbalstīt ANO ģenerālsekretāra priekšlikumus padarīt ANO attīstības sistēmu efektīvāku un formulēt atbalstošu nostāju, ņemot vērā ierosināto finansēšanas paktu, pretī prasot nodrošināt lielāku efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību;

Ieroču neizplatīšana, kontrole un atbruņošanās

| ar) | sistemātiski atbalstīt visas ANO darbības, kas saistītas ar atbruņošanos, uzticības veidošanu, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un izplatīšanas apkarošanu, tostarp ar valstu vai nevalstisko dalībnieku īstenotu ķīmisko ieroču attīstīšanu, ražošanu, iegādi, uzkrāšanu, glabāšanu, nodošanu vai lietošanu; |
| --- | --- |

ar)

sistemātiski atbalstīt visas ANO darbības, kas saistītas ar atbruņošanos, uzticības veidošanu, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un izplatīšanas apkarošanu, tostarp ar valstu vai nevalstisko dalībnieku īstenotu ķīmisko ieroču attīstīšanu, ražošanu, iegādi, uzkrāšanu, glabāšanu, nodošanu vai lietošanu;

| as) | paust bažas par pašreizējās ieroču kontroles un atbruņošanās sistēmas un tās juridisko instrumentu pavājināšanos; atbalstīt visus centienus no jauna darba kārtībā iekļaut ieroču kontroles un atbruņošanās jautājumus, tostarp atjaunojot Atbruņošanās konferenci; veicināt kodolieroču neizplatīšanu 2020. gada pārskatīšanas procesā, nekavējoties nodrošinot Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu stāšanos spēkā; censties panākt Ķīmisko ieroču konvencijas piemērošanu; atkārtoti apstiprināt apņemšanos īstenot šīs konvencijas mērķus un mudināt visas ANO dalībvalstis to ratificēt vai tai pievienoties; stiprināt Ķīmisko ieroču aizlieguma organizāciju (OPCW) un tās darbu, nodrošinot tās mērķu izpildei pietiekamus finanšu un personāla resursus; nodrošināt vainīgo saukšanu pie atbildības gadījumos, kad tiek ziņots par ķīmisko ieroču izmantošanu; nodrošināt saukšanu pie atbildības par atbruņošanās un ieroču kontroles līgumu pārkāpumiem, izmantojot pašreizējos ieroču kontroles un atbruņošanās instrumentu mehānismus; atbalstīt Līgumu par kodolieroču aizliegumu, ko 2017. gadā atbalstīja 122 ANO dalībvalstis, un strādāt pie tā, lai šo līgumu parakstītu un ratificētu visas ANO dalībvalstis; nekavējoties panākt progresu kodolatbruņošanās jomā gan reģionālā, gan globālā līmenī, ievērojot Eiropas Parlamenta 2016. gada 27. oktobra rezolūciju (6), kurā visas ES dalībvalstis tiek aicinātas atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferenci sarunām par juridiski saistoša kodolieroču aizlieguma instrumenta izstrādi; atbalstīt ANO centienus nepieļaut, ka nevalstiskie dalībnieki un teroristu grupējumi attīsta, ražo, iegādājas vai pārsūta masu iznīcināšanas ieročus un to piegādes sistēmas; pieprasīt pilnīgu atbilstību Kodolieroču neizplatīšanas līgumam (KNL), Ķīmisko ieroču konvencijai un Bioloģisko ieroču konvencijai; |
| --- | --- |

as)

paust bažas par pašreizējās ieroču kontroles un atbruņošanās sistēmas un tās juridisko instrumentu pavājināšanos; atbalstīt visus centienus no jauna darba kārtībā iekļaut ieroču kontroles un atbruņošanās jautājumus, tostarp atjaunojot Atbruņošanās konferenci; veicināt kodolieroču neizplatīšanu 2020. gada pārskatīšanas procesā, nekavējoties nodrošinot Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu stāšanos spēkā; censties panākt Ķīmisko ieroču konvencijas piemērošanu; atkārtoti apstiprināt apņemšanos īstenot šīs konvencijas mērķus un mudināt visas ANO dalībvalstis to ratificēt vai tai pievienoties; stiprināt Ķīmisko ieroču aizlieguma organizāciju (OPCW) un tās darbu, nodrošinot tās mērķu izpildei pietiekamus finanšu un personāla resursus; nodrošināt vainīgo saukšanu pie atbildības gadījumos, kad tiek ziņots par ķīmisko ieroču izmantošanu; nodrošināt saukšanu pie atbildības par atbruņošanās un ieroču kontroles līgumu pārkāpumiem, izmantojot pašreizējos ieroču kontroles un atbruņošanās instrumentu mehānismus; atbalstīt Līgumu par kodolieroču aizliegumu, ko 2017. gadā atbalstīja 122 ANO dalībvalstis, un strādāt pie tā, lai šo līgumu parakstītu un ratificētu visas ANO dalībvalstis; nekavējoties panākt progresu kodolatbruņošanās jomā gan reģionālā, gan globālā līmenī, ievērojot Eiropas Parlamenta 2016. gada 27. oktobra rezolūciju (6), kurā visas ES dalībvalstis tiek aicinātas atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferenci sarunām par juridiski saistoša kodolieroču aizlieguma instrumenta izstrādi; atbalstīt ANO centienus nepieļaut, ka nevalstiskie dalībnieki un teroristu grupējumi attīsta, ražo, iegādājas vai pārsūta masu iznīcināšanas ieročus un to piegādes sistēmas; pieprasīt pilnīgu atbilstību Kodolieroču neizplatīšanas līgumam (KNL), Ķīmisko ieroču konvencijai un Bioloģisko ieroču konvencijai;

| at) | pilnībā īstenot Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL) un mudināt visas ANO dalībvalstis to ratificēt vai tam pievienoties; |
| --- | --- |

at)

pilnībā īstenot Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL) un mudināt visas ANO dalībvalstis to ratificēt vai tam pievienoties;

| au) | strādāt, lai īstenotu efektīvāku rīcību pret ieroču un munīcijas, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču, novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, īpaši izstrādājot ieroču izsekojamības sistēmu; pieprasīt ANO locekļiem aktīvi rīkoties, lai panāktu pilnīgu globālu atbruņošanos un novērstu bruņošanās sacensību; |
| --- | --- |

au)

strādāt, lai īstenotu efektīvāku rīcību pret ieroču un munīcijas, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču, novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, īpaši izstrādājot ieroču izsekojamības sistēmu; pieprasīt ANO locekļiem aktīvi rīkoties, lai panāktu pilnīgu globālu atbruņošanos un novērstu bruņošanās sacensību;

| av) | pievērst īpašu uzmanību tehnoloģiju attīstībai robotu apbruņošanas jomā un jo īpaši attiecībā uz bruņotiem robotiem un droniem un to atbilstību starptautiskajām tiesībām; saskaņā ar IHL izveidot tiesisko regulējumu par droniem un bruņotiem robotiem, lai novērstu, ka valstu un nevalstiskie dalībnieki šīs tehnoloģijas ļaunprātīgi izmanto nelikumīgās darbībās; veicināt efektīva sarunu procesa uzsākšanu par dronu un bruņotu robotu aizliegumu, ar kuriem iespējams veikt uzbrukumus bez cilvēka iesaistes; veicināt ANO balstītu tiesisko regulējumu, kurā būtu stingri noteikts, ka bruņotu dronu izmantošanā ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; asi nosodīt plaši izplatītos cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus; aicināt panākt, lai labāk tiek aizsargātas cilvēktiesības un pamatbrīvības ikvienā to izpausmes dimensijā, tostarp saistībā ar jaunajām tehnoloģijām; strādāt pie tādu ieroču sistēmu aizlieguma noteikšanas, kurās cilvēks nekontrolē spēka pielietošanu, kā Parlaments jau vairākkārt ir prasījis, un, gatavojoties sanāksmēm ANO līmenī, nekavējoties izstrādāt un pieņemt kopēju nostāju jautājumā par autonomo ieroču sistēmām un attiecīgajos forumos paust vienotu nostāju un atbilstoši rīkoties; |
| --- | --- |

av)

pievērst īpašu uzmanību tehnoloģiju attīstībai robotu apbruņošanas jomā un jo īpaši attiecībā uz bruņotiem robotiem un droniem un to atbilstību starptautiskajām tiesībām; saskaņā ar IHL izveidot tiesisko regulējumu par droniem un bruņotiem robotiem, lai novērstu, ka valstu un nevalstiskie dalībnieki šīs tehnoloģijas ļaunprātīgi izmanto nelikumīgās darbībās; veicināt efektīva sarunu procesa uzsākšanu par dronu un bruņotu robotu aizliegumu, ar kuriem iespējams veikt uzbrukumus bez cilvēka iesaistes; veicināt ANO balstītu tiesisko regulējumu, kurā būtu stingri noteikts, ka bruņotu dronu izmantošanā ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; asi nosodīt plaši izplatītos cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus; aicināt panākt, lai labāk tiek aizsargātas cilvēktiesības un pamatbrīvības ikvienā to izpausmes dimensijā, tostarp saistībā ar jaunajām tehnoloģijām; strādāt pie tādu ieroču sistēmu aizlieguma noteikšanas, kurās cilvēks nekontrolē spēka pielietošanu, kā Parlaments jau vairākkārt ir prasījis, un, gatavojoties sanāksmēm ANO līmenī, nekavējoties izstrādāt un pieņemt kopēju nostāju jautājumā par autonomo ieroču sistēmām un attiecīgajos forumos paust vienotu nostāju un atbilstoši rīkoties;

| aw) | mudināt visas ANO dalībvalstis parakstīt un ratificēt Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu; |
| --- | --- |

aw)

mudināt visas ANO dalībvalstis parakstīt un ratificēt Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu;

| ax) | ņemot vērā ANO Vides asamblejas Rezolūciju UNEP/EA.3/Res.1 un ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūciju Nr. 34/20, strādāt pie tā, lai precizētu un noteiktu pēckonflikta saistības tāda piesārņojuma attīrīšanā un pārvaldībā, ko ir izraisījusi noplicināta urāna ieroču izmantošana, un palīdzības sniegšanā kopienām, kuras ir skārusi to izmantošana; |
| --- | --- |

ax)

ņemot vērā ANO Vides asamblejas Rezolūciju UNEP/EA.3/Res.1 un ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūciju Nr. 34/20, strādāt pie tā, lai precizētu un noteiktu pēckonflikta saistības tāda piesārņojuma attīrīšanā un pārvaldībā, ko ir izraisījusi noplicināta urāna ieroču izmantošana, un palīdzības sniegšanā kopienām, kuras ir skārusi to izmantošana;

Cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums

| ay) | atgādināt, ka cilvēktiesības ir nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un saistītas; aicināt ES un ANO ne tikai asi nosodīt satraucošo globālo tendenci marginalizēt un noliegt cilvēktiesības un demokrātiju, tādējādi vēršoties pret visām negatīvajām tendencēm, tostarp attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanu visā pasaulē, bet arī efektīvi izmantot to rīcībā esošos juridiskos instrumentus, jo īpaši asociācijas nolīgumu, ko ES noslēgusi ar trešām valstīm, 2. pantu; mudināt visas ANO dalībvalstis ratificēt un efektīvi īstenot visas galvenās ANO cilvēktiesību konvencijas, tostarp ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un tās fakultatīvo protokolu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām fakultatīvos protokolus, ar kuriem izveido sūdzību un izmeklēšanas mehānismus, un izpildīt šajos instrumentos paredzētos ziņošanas pienākumus un apņemšanos labticīgi sadarboties ar ANO cilvēktiesību mehānismiem; pievērst uzmanību tam, ka visā pasaulē notiek vēršanās pret cilvēktiesību aizstāvjiem un demokratizācijas atbalstītājiem; |
| --- | --- |

ay)

atgādināt, ka cilvēktiesības ir nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un saistītas; aicināt ES un ANO ne tikai asi nosodīt satraucošo globālo tendenci marginalizēt un noliegt cilvēktiesības un demokrātiju, tādējādi vēršoties pret visām negatīvajām tendencēm, tostarp attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanu visā pasaulē, bet arī efektīvi izmantot to rīcībā esošos juridiskos instrumentus, jo īpaši asociācijas nolīgumu, ko ES noslēgusi ar trešām valstīm, 2. pantu; mudināt visas ANO dalībvalstis ratificēt un efektīvi īstenot visas galvenās ANO cilvēktiesību konvencijas, tostarp ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un tās fakultatīvo protokolu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām fakultatīvos protokolus, ar kuriem izveido sūdzību un izmeklēšanas mehānismus, un izpildīt šajos instrumentos paredzētos ziņošanas pienākumus un apņemšanos labticīgi sadarboties ar ANO cilvēktiesību mehānismiem; pievērst uzmanību tam, ka visā pasaulē notiek vēršanās pret cilvēktiesību aizstāvjiem un demokratizācijas atbalstītājiem;

| az) | nodrošināt, ka cilvēktiesību reformas arī turpmāk tiek pilnībā integrētas ANO trijos reformu pīlāros; atbalstīt cilvēktiesību dimensijas iekļaušanu Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā; |
| --- | --- |

az)

nodrošināt, ka cilvēktiesību reformas arī turpmāk tiek pilnībā integrētas ANO trijos reformu pīlāros; atbalstīt cilvēktiesību dimensijas iekļaušanu Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā;

| ba) | veicināt deisma un teisma sekotāju brīvību, kā arī to personu brīvību, kuras uzskata sevi par ateistiem, agnostiķiem, humānistiem un brīvdomātājiem; |
| --- | --- |

ba)

veicināt deisma un teisma sekotāju brīvību, kā arī to personu brīvību, kuras uzskata sevi par ateistiem, agnostiķiem, humānistiem un brīvdomātājiem;

| bb) | turpināt atbalstīt reliģijas vai pārliecības brīvību; prasīt pastiprināt centienus aizsargāt reliģisko un citu minoritāšu tiesības; aicināt uzlabot reliģisko minoritāšu aizsardzību pret vajāšanām un vardarbību; aicināt atcelt likumus, kuros zaimošana vai atteikšanās no ticības var tikt atzīta par kriminālnoziegumiem, kas var kalpot par aizbildinājumu reliģisko minoritāšu un neticīgo vajāšanai; atbalstīt ANO īpašā referenta reliģijas vai ticības brīvības jautājumos darbu; aktīvi strādāt, lai ANO atzītu ISIS/Daesh pastrādāto genocīdu pret reliģiskajām un citām minoritātēm, un lai Starptautiskajai Krimināltiesai (ICC) tiktu nodotas lietas par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīdu; |
| --- | --- |

bb)

turpināt atbalstīt reliģijas vai pārliecības brīvību; prasīt pastiprināt centienus aizsargāt reliģisko un citu minoritāšu tiesības; aicināt uzlabot reliģisko minoritāšu aizsardzību pret vajāšanām un vardarbību; aicināt atcelt likumus, kuros zaimošana vai atteikšanās no ticības var tikt atzīta par kriminālnoziegumiem, kas var kalpot par aizbildinājumu reliģisko minoritāšu un neticīgo vajāšanai; atbalstīt ANO īpašā referenta reliģijas vai ticības brīvības jautājumos darbu; aktīvi strādāt, lai ANO atzītu ISIS/Daesh pastrādāto genocīdu pret reliģiskajām un citām minoritātēm, un lai Starptautiskajai Krimināltiesai (ICC) tiktu nodotas lietas par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīdu;

| bc) | mudināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (UNHRC) uzraudzīt cilvēktiesību ievērošanu tās dalībvalstīs, lai nepieļautu pagātnes kļūdu atkārtošanos, piemēram, piešķirot dalībvalsts statusu valstīm, kurās būtiski tiek pārkāptas cilvēktiesības un kuras ieņem antisemītisku politisko nostāju; |
| --- | --- |

bc)

mudināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (UNHRC) uzraudzīt cilvēktiesību ievērošanu tās dalībvalstīs, lai nepieļautu pagātnes kļūdu atkārtošanos, piemēram, piešķirot dalībvalsts statusu valstīm, kurās būtiski tiek pārkāptas cilvēktiesības un kuras ieņem antisemītisku politisko nostāju;

| bd) | mudināt visas ANO dalībvalstis nodrošināt iespēju saviem iedzīvotājiem pilnībā iesaistīties politiskajos, sociālajos un ekonomikas procesos, tostarp izmantot reliģijas vai pārliecības brīvību, tos nediskriminējot; |
| --- | --- |

bd)

mudināt visas ANO dalībvalstis nodrošināt iespēju saviem iedzīvotājiem pilnībā iesaistīties politiskajos, sociālajos un ekonomikas procesos, tostarp izmantot reliģijas vai pārliecības brīvību, tos nediskriminējot;

| be) | prasīt visām valstu un starptautiskajām iestādēm nekavējoties pieņemt saistošus instrumentus, kas paredzēti cilvēktiesību efektīvai aizsardzībai, un nodrošināt visu no starptautiskajiem noteikumiem izrietošo valstu un starptautisko saistību pilnīgu piemērošanu; atgādināt par UNHRC nozīmīgumu; atgādināt par Ģenerālās asamblejas pienākumu UNHRC locekļu ievēlēšanā ņemt vērā to, kā kandidāti ievēro cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas veicināšanu un aizsardzību; aicināt izstrādāt skaidrus uz rezultātiem balstītus cilvēktiesību ievērošanas kritērijus dalībai UNHRC; |
| --- | --- |

be)

prasīt visām valstu un starptautiskajām iestādēm nekavējoties pieņemt saistošus instrumentus, kas paredzēti cilvēktiesību efektīvai aizsardzībai, un nodrošināt visu no starptautiskajiem noteikumiem izrietošo valstu un starptautisko saistību pilnīgu piemērošanu; atgādināt par UNHRC nozīmīgumu; atgādināt par Ģenerālās asamblejas pienākumu UNHRC locekļu ievēlēšanā ņemt vērā to, kā kandidāti ievēro cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas veicināšanu un aizsardzību; aicināt izstrādāt skaidrus uz rezultātiem balstītus cilvēktiesību ievērošanas kritērijus dalībai UNHRC;

| bf) | pauž nožēlu par ASV lēmumu izstāties no UNHRC; atgādina par ES līdzdalību un atbalstu šai neaizvietojamai cilvēktiesību struktūrai un mudina ASV administrāciju pārskatīt savu lēmumu; |
| --- | --- |

bf)

pauž nožēlu par ASV lēmumu izstāties no UNHRC; atgādina par ES līdzdalību un atbalstu šai neaizvietojamai cilvēktiesību struktūrai un mudina ASV administrāciju pārskatīt savu lēmumu;

| bg) | mudināt visas valstis, tostarp ES dalībvalstis, drīz ratificēt Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām fakultatīvo protokolu, ar ko nosaka sūdzību iesniegšanas un to izmeklēšanas mehānismu; |
| --- | --- |

bg)

mudināt visas valstis, tostarp ES dalībvalstis, drīz ratificēt Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām fakultatīvo protokolu, ar ko nosaka sūdzību iesniegšanas un to izmeklēšanas mehānismu;

| bh) | kopā ar visām ANO dalībvalstīm strādāt pie tā, lai tiktu ievēroti vārda brīvības principi, kā minēts Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantā, un uzsvērt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības nozīmi funkcionējošā sabiedrībā un katra tās pilsoņa nozīmi; uzsvērt plašsaziņas līdzekļu, plurālisma un plašsaziņas līdzekļu neatkarības un drošības svarīgo nozīmi jauno problēmu pārvarēšanā; sākt debates par to, lai tiktu atrasts pareizais līdzsvars starp plašsaziņas līdzekļu brīvības un vārda brīvības aizsardzību un cīņu pret nepatiesas informācijas izplatīšanu; censties aizsargāt žurnālistus, kuri izmeklē korupcijas lietas, kuru dēļ viņu dzīvībai draud briesmas; |
| --- | --- |

bh)

kopā ar visām ANO dalībvalstīm strādāt pie tā, lai tiktu ievēroti vārda brīvības principi, kā minēts Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantā, un uzsvērt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības nozīmi funkcionējošā sabiedrībā un katra tās pilsoņa nozīmi; uzsvērt plašsaziņas līdzekļu, plurālisma un plašsaziņas līdzekļu neatkarības un drošības svarīgo nozīmi jauno problēmu pārvarēšanā; sākt debates par to, lai tiktu atrasts pareizais līdzsvars starp plašsaziņas līdzekļu brīvības un vārda brīvības aizsardzību un cīņu pret nepatiesas informācijas izplatīšanu; censties aizsargāt žurnālistus, kuri izmeklē korupcijas lietas, kuru dēļ viņu dzīvībai draud briesmas;

| bi) | turpināt cieši iestāties par nāvessoda izskaušanas veicināšanu visā pasaulē; turpināt atbalstīt nulles toleranci nāvessoda izpildei; aicināt noteikt moratoriju nāvessoda izpildei un turpināt strādāt pie tā vispārējas atcelšanas; nosodīt to, ka aizvien biežāk tiek piespriesti nāvessodi par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar narkotikām, un prasa pieņemt likumus, ar ko par šādiem nodarījumiem pārstātu piemērot nāvessodu un tā tūlītēju izpildi; |
| --- | --- |

bi)

turpināt cieši iestāties par nāvessoda izskaušanas veicināšanu visā pasaulē; turpināt atbalstīt nulles toleranci nāvessoda izpildei; aicināt noteikt moratoriju nāvessoda izpildei un turpināt strādāt pie tā vispārējas atcelšanas; nosodīt to, ka aizvien biežāk tiek piespriesti nāvessodi par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar narkotikām, un prasa pieņemt likumus, ar ko par šādiem nodarījumiem pārstātu piemērot nāvessodu un tā tūlītēju izpildi;

| bj) | atbalstīt un stiprināt starptautiskos centienus ANO ietvaros, lai nodrošinātu dzimumu analīzi, kā arī dzimumu aspekta un cilvēktiesību iekļaušanu visās ANO darbībās; aicināt likvidēt jebkādu vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm, ņemot vērā arī diskrimināciju, kas saistīta ar dzimumidentitāti; atbalstīt un aizsargāt LGBTI tiesību aizsardzību un aicināt atcelt ANO dalībvalstu tiesību aktus, kuros paredzēta kriminālatbildība seksualitātes vai dzimumidentitātes dēļ; aicināt Drošības padomi turpināt risināt jautājumus saistībā ar LGBTI tiesībām un tās stiprināt; |
| --- | --- |

bj)

atbalstīt un stiprināt starptautiskos centienus ANO ietvaros, lai nodrošinātu dzimumu analīzi, kā arī dzimumu aspekta un cilvēktiesību iekļaušanu visās ANO darbībās; aicināt likvidēt jebkādu vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm, ņemot vērā arī diskrimināciju, kas saistīta ar dzimumidentitāti; atbalstīt un aizsargāt LGBTI tiesību aizsardzību un aicināt atcelt ANO dalībvalstu tiesību aktus, kuros paredzēta kriminālatbildība seksualitātes vai dzimumidentitātes dēļ; aicināt Drošības padomi turpināt risināt jautājumus saistībā ar LGBTI tiesībām un tās stiprināt;

| bk) | stiprināt Starptautiskās krimināltiesas (SKT) un starptautiskās krimināltiesiskās sistēmas nozīmi, lai veicinātu pārskatatbildību un izbeigtu nesodāmību; nodrošināt SKT spēcīgu diplomātisko, politisko un finansiālo atbalstu; aicināt visas ANO dalībvalstis pievienoties Starptautiskajai krimināltiesai, ratificējot un piemērojot Romas statūtus, un mudināt ratificēt Kampalas grozījumus; aicināt tos, kuri izstājas no SKT, mainīt savu lēmumu; atbalstīt SKT kā galveno iestādi, kas sauc pie atbildīgas vainīgos un palīdz cietušajiem panākt taisnību, un mudināt izveidot ciešu dialogu un sadarbību starp SKT, ANO un tās aģentūrām un ANO Drošības padomi; |
| --- | --- |

bk)

stiprināt Starptautiskās krimināltiesas (SKT) un starptautiskās krimināltiesiskās sistēmas nozīmi, lai veicinātu pārskatatbildību un izbeigtu nesodāmību; nodrošināt SKT spēcīgu diplomātisko, politisko un finansiālo atbalstu; aicināt visas ANO dalībvalstis pievienoties Starptautiskajai krimināltiesai, ratificējot un piemērojot Romas statūtus, un mudināt ratificēt Kampalas grozījumus; aicināt tos, kuri izstājas no SKT, mainīt savu lēmumu; atbalstīt SKT kā galveno iestādi, kas sauc pie atbildīgas vainīgos un palīdz cietušajiem panākt taisnību, un mudināt izveidot ciešu dialogu un sadarbību starp SKT, ANO un tās aģentūrām un ANO Drošības padomi;

| bl) | asi nosodīt tiesu iestāžu īstenoto cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu, aizturēšanu, nogalināšanu, draudu izteikšanu un iebiedēšanu visā pasaulē par to, ka tie leģitīmi veic savu darbu cilvēktiesību jomā; pieprasīt starptautisku centienu īstenošanu, lai nodrošinātu aizsardzību un atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem un ļautu viņiem darīt savu darbu; pieņemt tādu politiku, kurā sistemātiski un nepārprotami tiktu nosodītas cilvēktiesību aizstāvju slepkavības un visi mēģinājumi pakļaut viņus jebkādai vardarbībai, vajāšanai, draudiem, iebiedēšanai, pazušanai, apcietināšanai vai patvaļīgai aizturēšanai, kā arī nosodīt tos, kas izdara vai pieļauj šādus noziegumus, un pastiprināt publisko diplomātiju, paužot pilnīgu atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem; uzsvērt, ka cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti ir nozīmīgi ilgtspējīgas attīstības veicinātāji; prasīt dalībvalstīm pieņemt politiku, kas nodrošinātu aizsardzību un atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem; atzīt, ka aizvien lielākas briesmas draud cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri darbojas tādās jomās kā vides aizsardzība, tiesības uz zemi un pirmiedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

bl)

asi nosodīt tiesu iestāžu īstenoto cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu, aizturēšanu, nogalināšanu, draudu izteikšanu un iebiedēšanu visā pasaulē par to, ka tie leģitīmi veic savu darbu cilvēktiesību jomā; pieprasīt starptautisku centienu īstenošanu, lai nodrošinātu aizsardzību un atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem un ļautu viņiem darīt savu darbu; pieņemt tādu politiku, kurā sistemātiski un nepārprotami tiktu nosodītas cilvēktiesību aizstāvju slepkavības un visi mēģinājumi pakļaut viņus jebkādai vardarbībai, vajāšanai, draudiem, iebiedēšanai, pazušanai, apcietināšanai vai patvaļīgai aizturēšanai, kā arī nosodīt tos, kas izdara vai pieļauj šādus noziegumus, un pastiprināt publisko diplomātiju, paužot pilnīgu atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem; uzsvērt, ka cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti ir nozīmīgi ilgtspējīgas attīstības veicinātāji; prasīt dalībvalstīm pieņemt politiku, kas nodrošinātu aizsardzību un atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem; atzīt, ka aizvien lielākas briesmas draud cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri darbojas tādās jomās kā vides aizsardzība, tiesības uz zemi un pirmiedzīvotāju tiesības;

| bm) | ņemot vērā ES tiesību aktu kopumu korupcijas apkarošanas jomā, apņemties veicināt un pastiprināt pretkorupcijas pasākumu iekļaušanu ANO programmās; |
| --- | --- |

bm)

ņemot vērā ES tiesību aktu kopumu korupcijas apkarošanas jomā, apņemties veicināt un pastiprināt pretkorupcijas pasākumu iekļaušanu ANO programmās;

| bn) | prasīt, lai ES un tās dalībvalstis sadarbojas ar saviem partneriem, īstenojot ANO pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, mudinot visas valstis, tostarp ES dalībvalstis, izstrādāt un īstenot valstu rīcības plānus, nosakot pienākumu uzņēmumiem nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu; atkārtoti paust savu prasību ES un tās dalībvalstīm aktīvi un konstruktīvi iesaistīties tāda juridiski saistoša starptautiska instrumenta pēc iespējas drīzā izveidē, kas starptautisko cilvēktiesību jomā regulētu pārnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības, lai novērstu un izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus, nodrošinātu tiesisko aizsardzību un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kad notiek šādi pārkāpumi; atbalstīt saistošu ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību līguma, kura mērķis būtu nodrošināt korporatīvo pārskatatbildību; šā iemesla dēļ novērtēt atzinīgi ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jautājumu darba grupas paveikto darbu un atgādināt, ka ANO, ES un tās dalībvalstīm ir konstruktīvi jāsadarbojas, lai paātrinātu šīs sarunas un novērstu atlikušās ES bažas; |
| --- | --- |

bn)

prasīt, lai ES un tās dalībvalstis sadarbojas ar saviem partneriem, īstenojot ANO pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, mudinot visas valstis, tostarp ES dalībvalstis, izstrādāt un īstenot valstu rīcības plānus, nosakot pienākumu uzņēmumiem nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu; atkārtoti paust savu prasību ES un tās dalībvalstīm aktīvi un konstruktīvi iesaistīties tāda juridiski saistoša starptautiska instrumenta pēc iespējas drīzā izveidē, kas starptautisko cilvēktiesību jomā regulētu pārnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības, lai novērstu un izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus, nodrošinātu tiesisko aizsardzību un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kad notiek šādi pārkāpumi; atbalstīt saistošu ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību līguma, kura mērķis būtu nodrošināt korporatīvo pārskatatbildību; šā iemesla dēļ novērtēt atzinīgi ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jautājumu darba grupas paveikto darbu un atgādināt, ka ANO, ES un tās dalībvalstīm ir konstruktīvi jāsadarbojas, lai paātrinātu šīs sarunas un novērstu atlikušās ES bažas;

| bo) | pastiprināt centienus Starptautiskās alianses pret tādu preču tirdzniecību, kuras var izmantot spīdzināšanai, ietvaros, kuras izveidošanu ierosināja ES kopā ar reģionālajiem partneriem; izveidot starptautisku fondu, lai palīdzētu valstīm izstrādāt un īstenot tiesību aktus, ar kuriem tiek aizliegta tādu preču tirdzniecība, kuras var izmantot spīdzināšanai un nāvessoda izpildei; atbalstīt tāda starptautiska instrumenta izveidi, ar ko tiktu aizliegta šādu preču tirdzniecība, izmantojot pieredzi, kas šajā jautājumā ir iegūta, īstenojot Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005; |
| --- | --- |

bo)

pastiprināt centienus Starptautiskās alianses pret tādu preču tirdzniecību, kuras var izmantot spīdzināšanai, ietvaros, kuras izveidošanu ierosināja ES kopā ar reģionālajiem partneriem; izveidot starptautisku fondu, lai palīdzētu valstīm izstrādāt un īstenot tiesību aktus, ar kuriem tiek aizliegta tādu preču tirdzniecība, kuras var izmantot spīdzināšanai un nāvessoda izpildei; atbalstīt tāda starptautiska instrumenta izveidi, ar ko tiktu aizliegta šādu preču tirdzniecība, izmantojot pieredzi, kas šajā jautājumā ir iegūta, īstenojot Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005;

| bp) | nodrošināt, ka sievietēm ir piekļuve ģimenes plānošanai un visiem valsts nodrošinātiem un vispārējiem seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un tiesībām, tostarp mūsdienīgai kontracepcijai un droša un likumīga aborta iespējai; uzsver to, ka universālā piekļuve veselībai, īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei un ar to saistītās tiesības, ir cilvēka pamattiesības, tādējādi vēršoties pret Global Gag Rule, ko 2017. gada sākumā atjaunoja Amerikas Savienoto Valstu valdība; |
| --- | --- |

bp)

nodrošināt, ka sievietēm ir piekļuve ģimenes plānošanai un visiem valsts nodrošinātiem un vispārējiem seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un tiesībām, tostarp mūsdienīgai kontracepcijai un droša un likumīga aborta iespējai; uzsver to, ka universālā piekļuve veselībai, īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei un ar to saistītās tiesības, ir cilvēka pamattiesības, tādējādi vēršoties pret Global Gag Rule, ko 2017. gada sākumā atjaunoja Amerikas Savienoto Valstu valdība;

| bq) | atbalstīt cilvēktiesībās pamatotu pieeju invaliditātei riska situācijās saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD); |
| --- | --- |

bq)

atbalstīt cilvēktiesībās pamatotu pieeju invaliditātei riska situācijās saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD);

| br) | ņemt vērā, ka romi ir viena no visvairāk diskriminētajām minoritātēm pasaulē un ka vairākās valstīs šī diskriminācija kļūst aizvien plašāka; atgādināt, ka romi dzīvo visos kontinentos un tādēļ šī diskriminācija ir globāla problēma; aicināt ANO iecelt īpašo referentu romu jautājumos, lai veicinātu izpratni un nodrošinātu, ka ANO programmas sasniedz arī romus; |
| --- | --- |

br)

ņemt vērā, ka romi ir viena no visvairāk diskriminētajām minoritātēm pasaulē un ka vairākās valstīs šī diskriminācija kļūst aizvien plašāka; atgādināt, ka romi dzīvo visos kontinentos un tādēļ šī diskriminācija ir globāla problēma; aicināt ANO iecelt īpašo referentu romu jautājumos, lai veicinātu izpratni un nodrošinātu, ka ANO programmas sasniedz arī romus;

| bs) | aicināt ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, īstenot ANO īpašā referenta jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un saistītās neiecietības mūsdienu izpausmēm ieteikumus; |
| --- | --- |

bs)

aicināt ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, īstenot ANO īpašā referenta jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un saistītās neiecietības mūsdienu izpausmēm ieteikumus;

Globālie pakti par migrāciju un bēgļiem

| bt) | pilnībā atbalstīt ANO virzītos centienus risināt sarunas par diviem globālajiem paktiem par migrāciju un bēgļiem, kuru pamatā ir 2016. gada septembrī pieņemtā Ņujorkas deklarācija par bēgļiem un migrantiem, lai starptautiskā reakcija uz šīm problēmām būtu efektīvāka, un atbilstošo procesu, lai izstrādātu pasaules mēroga pārvaldības režīmu, uzlabotu koordināciju attiecībā uz starptautisko migrāciju, cilvēku mobilitāti, liela bēgļu skaita pārvietošanos un ieilgušām bēgļu situācijām un ieviestu ilgtspējīgus risinājumus un pieejas, lai skaidri izklāstītu, cik svarīgi ir aizsargāt bēgļu un migrantu tiesības; aicina ES dalībvalstis apvienoties šādā nostājā un aktīvi aizstāvēt un virzīt sarunas par šo svarīgo jautājumu; atgādināt, ka ilgtspējīgas attīstības mērķos, kas ietverti ANO programmā 2030. gadam, ir atzīts, ka plānota un labi pārvaldīta migrācijas politika var palīdzēt sasniegt ilgtspējīgu attīstību un iekļaujošu izaugsmi, kā arī samazināt nevienlīdzību valstu iekšienē un starp valstīm; |
| --- | --- |

bt)

pilnībā atbalstīt ANO virzītos centienus risināt sarunas par diviem globālajiem paktiem par migrāciju un bēgļiem, kuru pamatā ir 2016. gada septembrī pieņemtā Ņujorkas deklarācija par bēgļiem un migrantiem, lai starptautiskā reakcija uz šīm problēmām būtu efektīvāka, un atbilstošo procesu, lai izstrādātu pasaules mēroga pārvaldības režīmu, uzlabotu koordināciju attiecībā uz starptautisko migrāciju, cilvēku mobilitāti, liela bēgļu skaita pārvietošanos un ieilgušām bēgļu situācijām un ieviestu ilgtspējīgus risinājumus un pieejas, lai skaidri izklāstītu, cik svarīgi ir aizsargāt bēgļu un migrantu tiesības; aicina ES dalībvalstis apvienoties šādā nostājā un aktīvi aizstāvēt un virzīt sarunas par šo svarīgo jautājumu; atgādināt, ka ilgtspējīgas attīstības mērķos, kas ietverti ANO programmā 2030. gadam, ir atzīts, ka plānota un labi pārvaldīta migrācijas politika var palīdzēt sasniegt ilgtspējīgu attīstību un iekļaujošu izaugsmi, kā arī samazināt nevienlīdzību valstu iekšienē un starp valstīm;

| bu) | censties panākt vērienīgus un līdzsvarotus noteikumus, kas veicina efektīvāku starptautisko sadarbību un taisnīgāku un paredzamāku globālo atbildības sadali, risinot ar migrācijas kustībām un piespiedu pārvietošanos saistītos jautājumus un nodrošinot pienācīgu atbalstu bēgļiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

bu)

censties panākt vērienīgus un līdzsvarotus noteikumus, kas veicina efektīvāku starptautisko sadarbību un taisnīgāku un paredzamāku globālo atbildības sadali, risinot ar migrācijas kustībām un piespiedu pārvietošanos saistītos jautājumus un nodrošinot pienācīgu atbalstu bēgļiem visā pasaulē;

| bv) | atbalstīt visus centienus nodrošināt stabilu un ilgtspējīgu palīdzību jaunattīstības valstīm, kuras uzņem lielu skaitu bēgļu, un nodrošināt, ka bēgļiem tiek piedāvāti ilgtspējīgi risinājumi, tostarp kļūt patstāvīgiem un tikt integrētiem sabiedrībā, kurā tie dzīvo; atgādināt, ka globālā pakta īstenošana sniedz unikālu iespēju stiprināt saikni starp humānās palīdzības politiku un attīstības politiku; |
| --- | --- |

bv)

atbalstīt visus centienus nodrošināt stabilu un ilgtspējīgu palīdzību jaunattīstības valstīm, kuras uzņem lielu skaitu bēgļu, un nodrošināt, ka bēgļiem tiek piedāvāti ilgtspējīgi risinājumi, tostarp kļūt patstāvīgiem un tikt integrētiem sabiedrībā, kurā tie dzīvo; atgādināt, ka globālā pakta īstenošana sniedz unikālu iespēju stiprināt saikni starp humānās palīdzības politiku un attīstības politiku;

| bw) | nodrošināt, ka globālie pakti ir vērsti uz cilvēkiem un balstās uz cilvēktiesībām un ka tie paredz ilgtermiņa ilgtspējīgus un visaptverošus pasākumus visu iesaistīto pušu interesēs; pievērst īpašu uzmanību migrantiem, kuri ir neaizsargāti, piemēram, bērniem, apdraudētām sievietēm, cilvēku tirdzniecības upuriem un invalīdiem, un citām riska grupām, piemēram, LGBTI kopienai, uzsverot, ka migrācijas politikas veidošanā ir svarīgi ņemt vērā visus aspektus, lai varētu pienācīgi reaģēt arī uz īpašajām vajadzībām; uzsvērt nepieciešamību pilnībā izstrādāt tādu atjaunotu un horizontālu dzimumperspektīvu attiecībā uz kopēju starptautisku rīcību bēgļu jautājumā, kas risina sieviešu īpašās aizsardzības vajadzības, tostarp apkarojot vardarbību pret sievietēm, kā arī uzlabo viņu spējas un prasmes atjaunošanas un izlīguma jomā; aicināt ANO dalībvalstis nodrošināt atsevišķu apņemšanos veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm kā būtisku elementu globālajā paktā saskaņā ar 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi; |
| --- | --- |

bw)

nodrošināt, ka globālie pakti ir vērsti uz cilvēkiem un balstās uz cilvēktiesībām un ka tie paredz ilgtermiņa ilgtspējīgus un visaptverošus pasākumus visu iesaistīto pušu interesēs; pievērst īpašu uzmanību migrantiem, kuri ir neaizsargāti, piemēram, bērniem, apdraudētām sievietēm, cilvēku tirdzniecības upuriem un invalīdiem, un citām riska grupām, piemēram, LGBTI kopienai, uzsverot, ka migrācijas politikas veidošanā ir svarīgi ņemt vērā visus aspektus, lai varētu pienācīgi reaģēt arī uz īpašajām vajadzībām; uzsvērt nepieciešamību pilnībā izstrādāt tādu atjaunotu un horizontālu dzimumperspektīvu attiecībā uz kopēju starptautisku rīcību bēgļu jautājumā, kas risina sieviešu īpašās aizsardzības vajadzības, tostarp apkarojot vardarbību pret sievietēm, kā arī uzlabo viņu spējas un prasmes atjaunošanas un izlīguma jomā; aicināt ANO dalībvalstis nodrošināt atsevišķu apņemšanos veicināt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm kā būtisku elementu globālajā paktā saskaņā ar 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi;

| bx) | pieprasīt pielikt lielākas pūles novērst neatbilstīgu migrāciju un apkarot cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, īpaši cīnoties pret kriminālajiem tīkliem, laikus un efektīvi apkopojot attiecīgo izlūkošanas informāciju; pilnveidot cietušo identificēšanas un aizsardzības metodes un stiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai izsekotu, atsavinātu un atgūtu ienākumus no šajā nozarē veiktajām noziedzīgajām darbībām; ANO līmenī uzstāt uz to, ka ir svarīgi ratificēt un pilnībā īstenot ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās protokolus, lai apkarotu migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem un novērstu, apkarotu un sodītu cilvēku, jo īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecību; |
| --- | --- |

bx)

pieprasīt pielikt lielākas pūles novērst neatbilstīgu migrāciju un apkarot cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, īpaši cīnoties pret kriminālajiem tīkliem, laikus un efektīvi apkopojot attiecīgo izlūkošanas informāciju; pilnveidot cietušo identificēšanas un aizsardzības metodes un stiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai izsekotu, atsavinātu un atgūtu ienākumus no šajā nozarē veiktajām noziedzīgajām darbībām; ANO līmenī uzstāt uz to, ka ir svarīgi ratificēt un pilnībā īstenot ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās protokolus, lai apkarotu migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem un novērstu, apkarotu un sodītu cilvēku, jo īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecību;

| by) | nodrošināt, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām, kuras ir pakļautas dažāda veida diskriminācijai un ir daudz neaizsargātākas pret seksuālo un dzimuma vardarbību gan savās izcelsmes valstīs, gan arī ceļā uz drošāku galamērķi; atgādināt, ka sievietēm un meitenēm, kas meklē patvērumu, ir īpašas vajadzības un no vīriešiem atšķirīgas bažas, un līdz ar to visās patvēruma politikas nostādnēs un procedūrās ir jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts un individuāla pieeja; aicināt stiprināt bērnu aizsardzības sistēmas un atbalstīt konkrētus pasākumus bēgļu un migrantu bērnu interesēs atbilstīgi Konvencijai par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

by)

nodrošināt, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām, kuras ir pakļautas dažāda veida diskriminācijai un ir daudz neaizsargātākas pret seksuālo un dzimuma vardarbību gan savās izcelsmes valstīs, gan arī ceļā uz drošāku galamērķi; atgādināt, ka sievietēm un meitenēm, kas meklē patvērumu, ir īpašas vajadzības un no vīriešiem atšķirīgas bažas, un līdz ar to visās patvēruma politikas nostādnēs un procedūrās ir jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts un individuāla pieeja; aicināt stiprināt bērnu aizsardzības sistēmas un atbalstīt konkrētus pasākumus bēgļu un migrantu bērnu interesēs atbilstīgi Konvencijai par bērna tiesībām;

| bz) | risināt tādu plaši izplatītu parādību kā bezvalstniecība, kas rada akūtas problēmas cilvēktiesību jomā; nodrošināt, ka šis jautājums tiek pienācīgi risināts pašreizējās sarunās par globālo paktu; |
| --- | --- |

bz)

risināt tādu plaši izplatītu parādību kā bezvalstniecība, kas rada akūtas problēmas cilvēktiesību jomā; nodrošināt, ka šis jautājums tiek pienācīgi risināts pašreizējās sarunās par globālo paktu;

| ca) | arī turpmāk sniegt un palielināt atbalstu, kā arī finanšu atbalstu, UNHCR, lai tas var īstenot savas starptautiskās pilnvaras bēgļu aizsardzībā, tostarp pie noziedzīgiem grupējumiem piederošu un tādu indivīdu aizsardzībā, kuri ir iesaistīti cilvēku tirdzniecībā un cilvēku kontrabandā izcelsmes un tranzīta valstīs; |
| --- | --- |

ca)

arī turpmāk sniegt un palielināt atbalstu, kā arī finanšu atbalstu, UNHCR, lai tas var īstenot savas starptautiskās pilnvaras bēgļu aizsardzībā, tostarp pie noziedzīgiem grupējumiem piederošu un tādu indivīdu aizsardzībā, kuri ir iesaistīti cilvēku tirdzniecībā un cilvēku kontrabandā izcelsmes un tranzīta valstīs;

| cb) | sniegt palīdzību Austrumu partnerības valstīm to problēmu risināšanā, ar kurām tās ir saskārušās iedzīvotāju masveida piespiedu iekšējās pārvietošanas dēļ no konfliktu skartajiem reģioniem, un veikt mērķtiecīgus pasākumus pārvietoto personu tiesību, tostarp viņu atgriešanās tiesību, tiesību uz īpašumu un tiesību uz personīgo drošību, aizsardzībai un atjaunošanai; |
| --- | --- |

cb)

sniegt palīdzību Austrumu partnerības valstīm to problēmu risināšanā, ar kurām tās ir saskārušās iedzīvotāju masveida piespiedu iekšējās pārvietošanas dēļ no konfliktu skartajiem reģioniem, un veikt mērķtiecīgus pasākumus pārvietoto personu tiesību, tostarp viņu atgriešanās tiesību, tiesību uz īpašumu un tiesību uz personīgo drošību, aizsardzībai un atjaunošanai;

| cc) | turpināt uzsvērt meiteņu un sieviešu izglītības ārkārtīgi lielo nozīmi ekonomisko iespēju radīšanā; |
| --- | --- |

cc)

turpināt uzsvērt meiteņu un sieviešu izglītības ārkārtīgi lielo nozīmi ekonomisko iespēju radīšanā;

| cd) | atkārtoti paust nopietnas bažas par to, ka vairāki simti tūkstošu iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu, kas ieilgušo konfliktu dēļ pameta savu dzimto vietu, joprojām ir pārvietoti, un atkārtoti apstiprināt visu iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu tiesības atgriezties savā izcelsmes vietā drošībā un cilvēka cieņai atbilstošos apstākļos; |
| --- | --- |

cd)

atkārtoti paust nopietnas bažas par to, ka vairāki simti tūkstošu iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu, kas ieilgušo konfliktu dēļ pameta savu dzimto vietu, joprojām ir pārvietoti, un atkārtoti apstiprināt visu iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu tiesības atgriezties savā izcelsmes vietā drošībā un cilvēka cieņai atbilstošos apstākļos;

| ce) | uzstāt uz nepieciešamību piešķirt finansējumu, kas īpaši paredzēts sieviešu līdzdalībai starptautiskajos lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

ce)

uzstāt uz nepieciešamību piešķirt finansējumu, kas īpaši paredzēts sieviešu līdzdalībai starptautiskajos lēmumu pieņemšanas procesos;

Attīstība

| cf) | īstenot vērienīgo ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus; uzsvērt ES vadošo nozīmi tāda procesa īstenošanā, kura rezultātā tika pieņemta ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un Adisabebas rīcības programma; veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu ANO programmas 2030. gadam un Adisabebas rīcības programmas kā svarīgu attīstības instrumentu efektīvu īstenošanu; nodrošināt, ka ANO programmas 2030. gadam īstenošanas procesā ES un ANO ir galvenās dalībnieces nabadzības izskaušanā un visas sabiedrības labklājības radīšanā, nevienlīdzības novēršanā, drošākas un taisnīgākas pasaules izveidē, kā arī cīņu pret klimata pārmaiņām un vides aizsardzībā; |
| --- | --- |

cf)

īstenot vērienīgo ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus; uzsvērt ES vadošo nozīmi tāda procesa īstenošanā, kura rezultātā tika pieņemta ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un Adisabebas rīcības programma; veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu ANO programmas 2030. gadam un Adisabebas rīcības programmas kā svarīgu attīstības instrumentu efektīvu īstenošanu; nodrošināt, ka ANO programmas 2030. gadam īstenošanas procesā ES un ANO ir galvenās dalībnieces nabadzības izskaušanā un visas sabiedrības labklājības radīšanā, nevienlīdzības novēršanā, drošākas un taisnīgākas pasaules izveidē, kā arī cīņu pret klimata pārmaiņām un vides aizsardzībā;

| cg) | veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu ANO programmas 2030. gadam un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu kā svarīgu novēršanas un ilgtspējīgas attīstības instrumentu īstenošanu; mudināt un atbalstīt valstis uzņemties iniciatīvu un izveidot valstu programmas 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai; aicināt ANO dalībvalstis pārorientēt valsts budžetu atbilstīgi ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanai; vēlreiz uzsvērt, ka ES joprojām ir pasaulē vadošā līdzekļu devēja palīdzībai attīstības jomā, nodrošinot EUR 75,7 miljardus, un sekmēt ES kolektīvā atbalsta nepārtrauktu palielināšanu, kas ir pamatā dalībvalstu pastāvīgajiem centieniem veicināt mieru, uzplaukumu un ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē; prasīt ANO dalībvalstīm izpildīt savas saistības attīstības palīdzības sniegšanā un aicināt pieņemt stingru rādītāju sistēmu un izmantot statistikas datus, lai novērtētu jaunattīstības valstu situāciju, uzraudzītu panākto progresu un nodrošinātu pārskatatbildību; īstenot centienus, lai panāktu attīstības politikas saskaņotību visās ES politikas jomās, tādējādi būtiski veicinot IAM sasniegšanu, un uzstāt, lai arī ANO līmenī politika tiktu labāk saskaņota atbilstīgi 17. mērķim; |
| --- | --- |

cg)

veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu ANO programmas 2030. gadam un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu kā svarīgu novēršanas un ilgtspējīgas attīstības instrumentu īstenošanu; mudināt un atbalstīt valstis uzņemties iniciatīvu un izveidot valstu programmas 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai; aicināt ANO dalībvalstis pārorientēt valsts budžetu atbilstīgi ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanai; vēlreiz uzsvērt, ka ES joprojām ir pasaulē vadošā līdzekļu devēja palīdzībai attīstības jomā, nodrošinot EUR 75,7 miljardus, un sekmēt ES kolektīvā atbalsta nepārtrauktu palielināšanu, kas ir pamatā dalībvalstu pastāvīgajiem centieniem veicināt mieru, uzplaukumu un ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē; prasīt ANO dalībvalstīm izpildīt savas saistības attīstības palīdzības sniegšanā un aicināt pieņemt stingru rādītāju sistēmu un izmantot statistikas datus, lai novērtētu jaunattīstības valstu situāciju, uzraudzītu panākto progresu un nodrošinātu pārskatatbildību; īstenot centienus, lai panāktu attīstības politikas saskaņotību visās ES politikas jomās, tādējādi būtiski veicinot IAM sasniegšanu, un uzstāt, lai arī ANO līmenī politika tiktu labāk saskaņota atbilstīgi 17. mērķim;

Klimata pārmaiņas un klimata diplomātija

| ch) | vēlreiz apliecināt ES apņemšanos pildīt Parīzes nolīgumu, mudināt visas ANO dalībvalstis to ratificēt un efektīvi īstenot, kā arī uzsvērt, ka Parīzes nolīgums ir jāīsteno visā pasaulē un visām ANO dalībvalstīm; atkārtoti apstiprināt nepieciešamību pieņemt vērienīgu ES klimata politiku un ES gatavību palielināt pašreizējo ES nacionāli noteikto devumu 2030. gadam, kā arī savlaicīgi izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju 2050. gadam un atbalstīt visas iniciatīvas, kas uz to virzītas; censties īstenot efektīvākus pasākumus vides ilgtspējas nodrošināšanai, jo īpaši cīņā pret klimata pārmaiņām, veicinot tādus starptautiskus pasākumus un darbības, kas vērstas uz vides kvalitātes saglabāšanu un uzlabošanu un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; noteikt vēl vērienīgākus emisiju samazinājumus un uzsvērt ES kā pasaules mēroga līderes nozīmi rīcības īstenošanā klimata politikas jomā; |
| --- | --- |

ch)

vēlreiz apliecināt ES apņemšanos pildīt Parīzes nolīgumu, mudināt visas ANO dalībvalstis to ratificēt un efektīvi īstenot, kā arī uzsvērt, ka Parīzes nolīgums ir jāīsteno visā pasaulē un visām ANO dalībvalstīm; atkārtoti apstiprināt nepieciešamību pieņemt vērienīgu ES klimata politiku un ES gatavību palielināt pašreizējo ES nacionāli noteikto devumu 2030. gadam, kā arī savlaicīgi izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju 2050. gadam un atbalstīt visas iniciatīvas, kas uz to virzītas; censties īstenot efektīvākus pasākumus vides ilgtspējas nodrošināšanai, jo īpaši cīņā pret klimata pārmaiņām, veicinot tādus starptautiskus pasākumus un darbības, kas vērstas uz vides kvalitātes saglabāšanu un uzlabošanu un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; noteikt vēl vērienīgākus emisiju samazinājumus un uzsvērt ES kā pasaules mēroga līderes nozīmi rīcības īstenošanā klimata politikas jomā;

| ci) | atkārtoti uzsvērt, ka rīcība klimata politikas jomā ir Eiropas Savienības galvenā prioritāte; nodrošināt, ka ES saglabā vadošo vietu cīņā pret klimata pārmaiņām un turpina sadarbību šajā jomā ar ANO; aicināt visas ANO dalībvalstis ievērot Parīzes nolīgumu un nodrošināt, ka tiek strauji īstenoti lēmumi, kas pieņemti 2016. gada ANO Klimata pārmaiņu konferencē; pastiprināt centienus no jauna iesaistīt ASV daudzpusējā sadarbībā klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

ci)

atkārtoti uzsvērt, ka rīcība klimata politikas jomā ir Eiropas Savienības galvenā prioritāte; nodrošināt, ka ES saglabā vadošo vietu cīņā pret klimata pārmaiņām un turpina sadarbību šajā jomā ar ANO; aicināt visas ANO dalībvalstis ievērot Parīzes nolīgumu un nodrošināt, ka tiek strauji īstenoti lēmumi, kas pieņemti 2016. gada ANO Klimata pārmaiņu konferencē; pastiprināt centienus no jauna iesaistīt ASV daudzpusējā sadarbībā klimata pārmaiņu jomā;

| cj) | būt proaktīvam partnerim, kas atbalsta visus ANO centienus veicināt globālas partnerības klimata pārmaiņu problēmu novēršanai, uzsverot, ka klimata jautājumu risināšana var kalpot kā sākumpunkts diplomātisko attiecību izveidei ar partnervalstīm, ar kurām ES ir būtiski strīdīga nostāja citos darba kārtības jautājumos, tādējādi nodrošinot iespēju veicināt stabilitāti un mieru; |
| --- | --- |

cj)

būt proaktīvam partnerim, kas atbalsta visus ANO centienus veicināt globālas partnerības klimata pārmaiņu problēmu novēršanai, uzsverot, ka klimata jautājumu risināšana var kalpot kā sākumpunkts diplomātisko attiecību izveidei ar partnervalstīm, ar kurām ES ir būtiski strīdīga nostāja citos darba kārtības jautājumos, tādējādi nodrošinot iespēju veicināt stabilitāti un mieru;

| ck) | palielināt klimata diplomātijas pasākumus, izveidojot visaptverošu klimata diplomātijas stratēģiju, un iekļaut klimata aspektus visās ES ārējās darbības jomās, tostarp tirdzniecības, attīstības sadarbības, humānās palīdzības, kā arī drošības un aizsardzības jomā, ņemot vērā to, ka vides ziņā neilgtspējīga sistēma rada nestabilitāti; izveidot spēcīgu valstu un nevalstisko dalībnieku apvienību, kura turpinās atbalstīt un veicināt mērķi ierobežot globālo sasilšanu krietni zem 2 oC atzīmes, vienlaikus īstenojot centienus ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC; |
| --- | --- |

ck)

palielināt klimata diplomātijas pasākumus, izveidojot visaptverošu klimata diplomātijas stratēģiju, un iekļaut klimata aspektus visās ES ārējās darbības jomās, tostarp tirdzniecības, attīstības sadarbības, humānās palīdzības, kā arī drošības un aizsardzības jomā, ņemot vērā to, ka vides ziņā neilgtspējīga sistēma rada nestabilitāti; izveidot spēcīgu valstu un nevalstisko dalībnieku apvienību, kura turpinās atbalstīt un veicināt mērķi ierobežot globālo sasilšanu krietni zem 2 oC atzīmes, vienlaikus īstenojot centienus ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC;

| cl) | atgādināt, ka klimata pārmaiņas sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi; uzsvērt, ka sievietes ir vairāk neaizsargātas un saskaras ar lielāku risku un slogu dažādu iemeslu dēļ — no nevienlīdzīgas piekļuves resursiem, izglītībai, darba iespējām un tiesībām uz zemi līdz sociālajām un kultūras normām; uzsvērt, ka tas būtu attiecīgi jāatspoguļo; nodrošināt, ka sievietēm ir būtiska nozīme mēģinājumos rast risinājumu, kā mazināt klimata pārmaiņu radītās sekas un kā tām pielāgoties, arī starptautiskajās sarunās klimata jomā, nolūkā izstrādāt dzimumsensitīvus reaģēšanas pasākumus, lai novērstu šo problēmu pamatā esošos nevienlīdzības veidus; |
| --- | --- |

cl)

atgādināt, ka klimata pārmaiņas sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi; uzsvērt, ka sievietes ir vairāk neaizsargātas un saskaras ar lielāku risku un slogu dažādu iemeslu dēļ — no nevienlīdzīgas piekļuves resursiem, izglītībai, darba iespējām un tiesībām uz zemi līdz sociālajām un kultūras normām; uzsvērt, ka tas būtu attiecīgi jāatspoguļo; nodrošināt, ka sievietēm ir būtiska nozīme mēģinājumos rast risinājumu, kā mazināt klimata pārmaiņu radītās sekas un kā tām pielāgoties, arī starptautiskajās sarunās klimata jomā, nolūkā izstrādāt dzimumsensitīvus reaģēšanas pasākumus, lai novērstu šo problēmu pamatā esošos nevienlīdzības veidus;

| cm) | atgādināt — tas, ka sievietēm ir ierobežota piekļuve ražošanas resursiem un kontrole pār tiem un ierobežotākas tiesības, vājina viņu iespējas ietekmēt lēmumus un politiku, kā tas oficiāli atzīts kopš 13. pušu konferences par klimata pārmaiņām (COP 13), kas notika 2007. gadā Bali; |
| --- | --- |

cm)

atgādināt — tas, ka sievietēm ir ierobežota piekļuve ražošanas resursiem un kontrole pār tiem un ierobežotākas tiesības, vājina viņu iespējas ietekmēt lēmumus un politiku, kā tas oficiāli atzīts kopš 13. pušu konferences par klimata pārmaiņām (COP 13), kas notika 2007. gadā Bali;

| cn) | cieši sadarboties ar mazo salu valstīm un citām valstīm, kuras vissmagāk ietekmējušas klimata pārmaiņas, lai nodrošinātu, ka tās tiek uzklausītas un to vajadzības tiek ņemtas vērā dažādos ANO forumos; |
| --- | --- |

cn)

cieši sadarboties ar mazo salu valstīm un citām valstīm, kuras vissmagāk ietekmējušas klimata pārmaiņas, lai nodrošinātu, ka tās tiek uzklausītas un to vajadzības tiek ņemtas vērā dažādos ANO forumos;

| co) | iesaistīties vispusīgās publiskās debatēs ar visām ANO dalībvalstīm par to, cik svarīgi ir ievērot konstitucionālos ierobežojumus attiecībā uz valsts prezidenta pilnvarām visā pasaulē; |
| --- | --- |

co)

iesaistīties vispusīgās publiskās debatēs ar visām ANO dalībvalstīm par to, cik svarīgi ir ievērot konstitucionālos ierobežojumus attiecībā uz valsts prezidenta pilnvarām visā pasaulē;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijai un informēšanas nolūkā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0304.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(3)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 1. marta ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par džihādistu ienākumu avotu likvidēšanu — vēršanos pret terorisma finansēšanu, pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0059.

(4)  Pasaules Veselības organizācijas ziņojums par vardarbību un veselības stāvokli pasaulē (World Report on Violence and Health), Ženēva, 2002. gads, 154. lpp.; Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) “Diskusiju dokuments Nr. 2: bruņotos konfliktos pret vīriešiem un zēniem vērstas vardarbības raksturs, apmēri un motivācija” (Discussion paper 2: the nature, scope and motivation for sexual violence against men and boys in armed conflict), dokuments, ar kuru ANO OCHA iepazīstināja pētniecības sanāksmē par seksuālās vardarbības izmantošanu bruņotos konfliktos: nepilnību atklāšana pētniecībā informēšanai par efektīvākiem intervences veidiem (Use of Sexual Violence in Armed Conflict: Identifying Gaps in Research to Inform More Effective Interventions), 2008. gada 26. jūnijs.

(5)  Saskaņā ar ANO DP 2017. gada 10. janvāra pirmo paziņojumu.

(6)  OV C 215, 19.6.2018., 202. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2018. gada 3. jūlija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/180 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/180

---

P8_TA(2018)0269

Sadarbības nolīgums starp ES un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp ES un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 118/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (11351/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (11351/2017),

| — | ņemot vērā projektu Sadarbības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai (13661/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Sadarbības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai (13661/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C8-0018/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C8-0018/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0213/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0213/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ASECNA. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/181

---

P8_TA(2018)0270

ES un ASV Nolīguma par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību pagarināšana ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par priekšlikumu pagarināt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 118/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (08166/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (08166/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 13. oktobra Lēmumu 98/591/EK par Zinātniski tehniskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 13. oktobra Lēmumu 98/591/EK par Zinātniski tehniskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību (1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0259/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0259/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0212/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0212/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma pagarināšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 284, 22.10.1998., 35. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/182

---

P8_TA(2018)0271

Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmums *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 118/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0008),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0037/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0217/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0217/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (15) tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”. Tās mērķis ir pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” kombinēt ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās, lai panāktu lielāku ietekmi izšķirīgās jomās, kur pētniecība un inovācija var veicināt plašāku Eiropas konkurētspējas mērķu sasniegšanu, piesaistīt privātus ieguldījumus un palīdzēt risināt sabiedrības problēmas. Tādu partnerību pamatā jābūt ilgtermiņa saistībām ar visu partneru līdzsvarotu ieguldījumu, un tām jāatbild par savu mērķu sasniegšanu un jāpieskaņojas Savienības pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģiskajiem mērķiem. Partnerību pārvaldībai un darbībai jābūt atklātai, pārredzamai, lietderīgai un efektīvai un jādod iespēja piedalīties plašam ieinteresētu personu lokam, kas darbojas savās specifiskajās jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (15) tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”. Tās mērķis ir pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” kombinēt ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās, lai panāktu lielāku ietekmi izšķirīgās jomās, kur pētniecība un inovācija var veicināt plašāku Eiropas konkurētspējas mērķu sasniegšanu, piesaistīt privātus ieguldījumus un palīdzēt risināt sabiedrības problēmas. Tādu partnerību pamatā jābūt ilgtermiņa saistībām ar visu partneru līdzsvarotu ieguldījumu, un tām jāatbild par savu mērķu sasniegšanu un jāpieskaņojas Savienības pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģiskajiem mērķiem. Partnerību pārvaldībai un darbībai jābūt atklātai, pārredzamai, lietderīgai un efektīvai un jādod iespēja piedalīties plašam ieinteresētu personu lokam, kas darbojas savās specifiskajās jomās.

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (15) tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”. Tās mērķis ir pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” kombinēt ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās, lai panāktu lielāku ietekmi izšķirīgās jomās, kur pētniecība un inovācija var veicināt plašāku Eiropas konkurētspējas mērķu sasniegšanu, piesaistīt privātus ieguldījumus un palīdzēt risināt sabiedrības problēmas. Tādu partnerību pamatā jābūt ilgtermiņa saistībām ar visu partneru līdzsvarotu ieguldījumu, un tām jāatbild par savu mērķu sasniegšanu un jāpieskaņojas Savienības pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģiskajiem mērķiem. Partnerību pārvaldībai un darbībai jābūt atklātai, pārredzamai, lietderīgai un efektīvai un jādod iespēja piedalīties plašam ieinteresētu personu lokam, kas darbojas savās specifiskajās jomās
  , un lēmumu pieņemšanas procesā pienācīgi jāapspriežas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iedzīvotāju grupām
  . |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (15) tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”. Tās mērķis ir pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” kombinēt ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās, lai panāktu lielāku ietekmi izšķirīgās jomās, kur pētniecība un inovācija var veicināt plašāku Eiropas konkurētspējas mērķu sasniegšanu, piesaistīt privātus ieguldījumus un palīdzēt risināt sabiedrības problēmas. Tādu partnerību pamatā jābūt ilgtermiņa saistībām ar visu partneru līdzsvarotu ieguldījumu, un tām jāatbild par savu mērķu sasniegšanu un jāpieskaņojas Savienības pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģiskajiem mērķiem. Partnerību pārvaldībai un darbībai jābūt atklātai, pārredzamai, lietderīgai un efektīvai un jādod iespēja piedalīties plašam ieinteresētu personu lokam, kas darbojas savās specifiskajās jomās
  , un lēmumu pieņemšanas procesā pienācīgi jāapspriežas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iedzīvotāju grupām
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumā “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (22) aicināts izveidot Eiropas datu infrastruktūru, balstoties uz augstākās klases augstas veiktspējas datošanas jaudām un pilnīgu Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas spētu attīstīt jaunu Eiropas tehnoloģiju un ieviest eksalīmeņa superdatorus. Šī nozare ir svarīga, taču ieinteresētās personas Savienībā sastopas ar grūtībām, tāpēc Savienībai ir steidzami jārīkojas, savācot vajadzīgos resursus un mobilizējot spējas, kas noslēgtu ķēdi no eksalīmeņa augstas veiktspējas datošanas sistēmu izpētes un izstrādes līdz to sagādei un ekspluatācijai. Tālab Savienības līmenī jāizveido mehānisms, kas apvienotu un koncentrētu atbalsta sniegšanu pasaules līmeņa augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras izveidei Eiropā, kā arī dalībvalstu, Savienības un privātā sektora augstas veiktspējas datošanas pētniecībai un inovācijai. Šai infrastruktūrai jānodrošina piekļuve lietotājiem no publiskā sektora, rūpniecības un zinātnes pasaules, ieskaitot zinātnieku grupas, kas piedalās Eiropas atvērtās zinātnes mākonī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumā “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (22) aicināts izveidot Eiropas datu infrastruktūru, balstoties uz augstākās klases augstas veiktspējas datošanas jaudām un pilnīgu Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas spētu attīstīt jaunu Eiropas tehnoloģiju un ieviest eksalīmeņa superdatorus. Šī nozare ir svarīga, taču ieinteresētās personas Savienībā sastopas ar grūtībām, tāpēc Savienībai ir steidzami jārīkojas, savācot vajadzīgos resursus un mobilizējot spējas, kas noslēgtu ķēdi no eksalīmeņa augstas veiktspējas datošanas sistēmu izpētes un izstrādes līdz to sagādei un ekspluatācijai. Tālab Savienības līmenī jāizveido mehānisms, kas apvienotu un koncentrētu atbalsta sniegšanu pasaules līmeņa augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras izveidei Eiropā, kā arī dalībvalstu, Savienības un privātā sektora augstas veiktspējas datošanas pētniecībai un inovācijai. Šai infrastruktūrai jānodrošina piekļuve lietotājiem no publiskā sektora, rūpniecības un zinātnes pasaules, ieskaitot zinātnieku grupas, kas piedalās Eiropas atvērtās zinātnes mākonī.

| (8) | Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumā “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (22) aicināts izveidot Eiropas datu infrastruktūru, balstoties uz augstākās klases augstas veiktspējas datošanas jaudām un pilnīgu Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas spētu attīstīt jaunu Eiropas tehnoloģiju un ieviest eksalīmeņa superdatorus. Šī nozare ir svarīga, taču ieinteresētās personas Savienībā sastopas ar grūtībām, tāpēc Savienībai ir steidzami jārīkojas, savācot vajadzīgos resursus un mobilizējot spējas, kas noslēgtu ķēdi no eksalīmeņa augstas veiktspējas datošanas sistēmu izpētes un izstrādes līdz to sagādei un ekspluatācijai. Tālab Savienības līmenī jāizveido mehānisms, kas apvienotu un koncentrētu atbalsta sniegšanu pasaules līmeņa augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras izveidei Eiropā, kā arī dalībvalstu, Savienības un privātā sektora augstas veiktspējas datošanas pētniecībai un inovācijai. Šai infrastruktūrai jānodrošina piekļuve lietotājiem no publiskā sektora, rūpniecības
  , tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU),
  un zinātnes pasaules, ieskaitot zinātnieku grupas, kas piedalās Eiropas atvērtās zinātnes mākonī. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumā “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (22) aicināts izveidot Eiropas datu infrastruktūru, balstoties uz augstākās klases augstas veiktspējas datošanas jaudām un pilnīgu Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas spētu attīstīt jaunu Eiropas tehnoloģiju un ieviest eksalīmeņa superdatorus. Šī nozare ir svarīga, taču ieinteresētās personas Savienībā sastopas ar grūtībām, tāpēc Savienībai ir steidzami jārīkojas, savācot vajadzīgos resursus un mobilizējot spējas, kas noslēgtu ķēdi no eksalīmeņa augstas veiktspējas datošanas sistēmu izpētes un izstrādes līdz to sagādei un ekspluatācijai. Tālab Savienības līmenī jāizveido mehānisms, kas apvienotu un koncentrētu atbalsta sniegšanu pasaules līmeņa augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras izveidei Eiropā, kā arī dalībvalstu, Savienības un privātā sektora augstas veiktspējas datošanas pētniecībai un inovācijai. Šai infrastruktūrai jānodrošina piekļuve lietotājiem no publiskā sektora, rūpniecības
  , tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU),
  un zinātnes pasaules, ieskaitot zinātnieku grupas, kas piedalās Eiropas atvērtās zinātnes mākonī.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Ir ārkārtīgi svarīgi līdz 2022. gadam nodrošināt Savienībai vietu starp labākajām superdatošanas lielvarām pasaulē. Pašlaik Savienība atpaliek augstas veiktspējas datošanas attīstībā, jo netiek pietiekami investēts pilnīgas sistēmas izveidē. Lai šo plaisu novērstu, Savienībai ir jāiegādājas pasaules klases superdatori, jānodrošina piegādes sistēma un jāsniedz pakalpojumi nozarei un MVU simulācijas, vizualizēšanas un prototipu izstrādes vajadzībām, vienlaikus nodrošinot HCP sistēmu saskaņā ar Savienības vērtībām un principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Ir ārkārtīgi svarīgi līdz 2022. gadam nodrošināt Savienībai vietu starp labākajām superdatošanas lielvarām pasaulē. Pašlaik Savienība atpaliek augstas veiktspējas datošanas attīstībā, jo netiek pietiekami investēts pilnīgas sistēmas izveidē. Lai šo plaisu novērstu, Savienībai ir jāiegādājas pasaules klases superdatori, jānodrošina piegādes sistēma un jāsniedz pakalpojumi nozarei un MVU simulācijas, vizualizēšanas un prototipu izstrādes vajadzībām, vienlaikus nodrošinot HCP sistēmu saskaņā ar Savienības vērtībām un principiem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Lai apgādātu Savienību ar datošanas veiktspēju, kas tai vajadzīga, lai pētniecība paliktu pirmajās rindās, jākoordinē dalībvalstu ieguldījumi augstas veiktspējas datošanā un jāpastiprina augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas ienākšana rūpniecībā. Savienībai savas tehnoloģiskās izstrādes efektīvāk jāpārvērš Eiropā iepērkamās augstas veiktspējas datošanas sistēmās, tā izveidojot efektīvu saikni starp tehnoloģiju piegādi, kopizstrādi ar lietotājiem un pasaules klases sistēmu apvienotu iepirkumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Lai apgādātu Savienību ar datošanas veiktspēju, kas tai vajadzīga, lai pētniecība paliktu pirmajās rindās, jākoordinē dalībvalstu ieguldījumi augstas veiktspējas datošanā un jāpastiprina augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas ienākšana rūpniecībā. Savienībai savas tehnoloģiskās izstrādes efektīvāk jāpārvērš Eiropā iepērkamās augstas veiktspējas datošanas sistēmās, tā izveidojot efektīvu saikni starp tehnoloģiju piegādi, kopizstrādi ar lietotājiem un pasaules klases sistēmu apvienotu iepirkumu.

| (10) | Lai apgādātu Savienību ar datošanas veiktspēju, kas tai vajadzīga, lai pētniecība paliktu pirmajās rindās
  un izmantotu Savienības līmeņa kopīgās rīcības pievienoto vērtību
  , jākoordinē dalībvalstu ieguldījumi augstas veiktspējas datošanā un jāpastiprina augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas ienākšana rūpniecībā. Savienībai savas tehnoloģiskās izstrādes efektīvāk jāpārvērš Eiropā iepērkamās augstas veiktspējas datošanas sistēmās, tā izveidojot efektīvu saikni starp tehnoloģiju piegādi, kopizstrādi ar lietotājiem un pasaules klases sistēmu apvienotu iepirkumu. |
| --- | --- |

(10)

Lai apgādātu Savienību ar datošanas veiktspēju, kas tai vajadzīga, lai pētniecība paliktu pirmajās rindās
  un izmantotu Savienības līmeņa kopīgās rīcības pievienoto vērtību
  , jākoordinē dalībvalstu ieguldījumi augstas veiktspējas datošanā un jāpastiprina augstas veiktspējas datošanas tehnoloģijas ienākšana rūpniecībā. Savienībai savas tehnoloģiskās izstrādes efektīvāk jāpārvērš Eiropā iepērkamās augstas veiktspējas datošanas sistēmās, tā izveidojot efektīvu saikni starp tehnoloģiju piegādi, kopizstrādi ar lietotājiem un pasaules klases sistēmu apvienotu iepirkumu.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Komisijai un dalībvalstīm ir nepieciešams apsvērt piemērotas pārvaldības un finansēšanas sistēmas, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma iniciatīvu un tā ilgtspēju, kā arī vienlīdzīgu konkurences apstākļu nepieciešamību visā Savienībā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāapsver finansējuma programmu veidošana tādā veidā, kas pielāgots Komisijas pieejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Komisijai un dalībvalstīm ir nepieciešams apsvērt piemērotas pārvaldības un finansēšanas sistēmas, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma iniciatīvu un tā ilgtspēju, kā arī vienlīdzīgu konkurences apstākļu nepieciešamību visā Savienībā. Turklāt dalībvalstīm būtu jāapsver finansējuma programmu veidošana tādā veidā, kas pielāgots Komisijas pieejai.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10b) | Eiropas tehnoloģiju platforma un līgumiskā publiskā un privātā partnerība HPC jomā ir ārkārtīgi svarīga, definējot Savienības pētniecības prioritātes, lai izstrādātu Savienības tehnoloģijas visos HPC risinājumu piegādes ķēdes posmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10b)

Eiropas tehnoloģiju platforma un līgumiskā publiskā un privātā partnerība HPC jomā ir ārkārtīgi svarīga, definējot Savienības pētniecības prioritātes, lai izstrādātu Savienības tehnoloģijas visos HPC risinājumu piegādes ķēdes posmos.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Kopuzņēmuma uzdevums ir izveidot un uzturēt Savienībā integrētu pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un lielo datu ekosistēmu, kas balstīta uz Savienības vadošo lomu HPC, mākoņdatošanas un lielo datu tehnoloģijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Kopuzņēmuma uzdevums ir izveidot un uzturēt Savienībā integrētu pasaules klases augstas veiktspējas datošanas un lielo datu ekosistēmu, kas balstīta uz Savienības vadošo lomu HPC, mākoņdatošanas un lielo datu tehnoloģijās.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Kopuzņēmumam jābūt izveidotam un jāsāk darboties 2019. gadā, lai sasniegtu mērķi pirmseksalīmeņa infrastruktūru Savienībai sagādāt līdz 2020. gadam un eksalīmeņa jaudu sasniegšanai nepieciešamās tehnoloģijas izstrādāt līdz 2022./2023. gadam. Tehnoloģijā jaunas paaudzes izstrādes cikls parasti aizņem 4–5 gadus, tāpēc šā mērķa sasniegšanai vajadzīgajām darbībām jāsākas tagad, lai nezustu spēja konkurēt pasaules tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Kopuzņēmumam jābūt izveidotam un jāsāk darboties 2019. gadā, lai sasniegtu mērķi pirmseksalīmeņa infrastruktūru Savienībai sagādāt līdz 2020. gadam un eksalīmeņa jaudu sasniegšanai nepieciešamās tehnoloģijas izstrādāt līdz 2022./2023. gadam. Tehnoloģijā jaunas paaudzes izstrādes cikls parasti aizņem 4–5 gadus, tāpēc šā mērķa sasniegšanai vajadzīgajām darbībām jāsākas tagad, lai nezustu spēja konkurēt pasaules tirgū.

| (12) | Kopuzņēmumam jābūt izveidotam un jāsāk darboties 2019. gadā, lai sasniegtu mērķi pirmseksalīmeņa infrastruktūru Savienībai sagādāt līdz 2020. gadam un
  , ja iespējams, autonoma
  eksalīmeņa jaudu sasniegšanai nepieciešamās tehnoloģijas izstrādāt līdz 2022./2023. gadam. Tehnoloģijā jaunas paaudzes izstrādes cikls parasti aizņem 4–5 gadus, tāpēc šā mērķa sasniegšanai vajadzīgajām darbībām jāsākas tagad, lai nezustu spēja konkurēt pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Kopuzņēmumam jābūt izveidotam un jāsāk darboties 2019. gadā, lai sasniegtu mērķi pirmseksalīmeņa infrastruktūru Savienībai sagādāt līdz 2020. gadam un
  , ja iespējams, autonoma
  eksalīmeņa jaudu sasniegšanai nepieciešamās tehnoloģijas izstrādāt līdz 2022./2023. gadam. Tehnoloģijā jaunas paaudzes izstrādes cikls parasti aizņem 4–5 gadus, tāpēc šā mērķa sasniegšanai vajadzīgajām darbībām jāsākas tagad, lai nezustu spēja konkurēt pasaules tirgū.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmums būtu jāuzskata par neatņemamu Savienības datu infrastruktūras daļu visā ekosistēmā, un vajadzētu plaši popularizēt tā priekšrocības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmums būtu jāuzskata par neatņemamu Savienības datu infrastruktūras daļu visā ekosistēmā, un vajadzētu plaši popularizēt tā priekšrocības.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisijai būtu jāmudina vairāk dalībvalstīm pievienoties Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumam un izmantot to kā prioritāru jomu pētniecības un izstrādes programmām atbilstīgi valstu pasākumiem. Komisijai būtu arī jāpopularizē šī iniciatīva visās dalībvalstīs kā daļa no stingras politiskās un ekonomiskās apņemšanās veicināt digitālo inovāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Komisijai būtu jāmudina vairāk dalībvalstīm pievienoties Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumam un izmantot to kā prioritāru jomu pētniecības un izstrādes programmām atbilstīgi valstu pasākumiem. Komisijai būtu arī jāpopularizē šī iniciatīva visās dalībvalstīs kā daļa no stingras politiskās un ekonomiskās apņemšanās veicināt digitālo inovāciju.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Savienībai, piedalīgajām valstīm un kopuzņēmuma privātā sektora locekļiem katram būtu jāizdara finansiāls ieguldījums kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam Savienības ieguldījums administratīvajās izmaksās var būt priekšmaksa darbības izdevumu segšanai tikai līdz 2023. gadam, tāpēc no 2024. gada kopuzņēmuma administratīvās izmaksas pilnībā jāsedz piedalīgajām valstīm un kopuzņēmuma privātā sektora locekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Savienībai, piedalīgajām valstīm un kopuzņēmuma privātā sektora locekļiem katram būtu jāizdara finansiāls ieguldījums kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam Savienības ieguldījums administratīvajās izmaksās var būt priekšmaksa darbības izdevumu segšanai tikai līdz 2023. gadam, tāpēc no 2024. gada kopuzņēmuma administratīvās izmaksas pilnībā jāsedz piedalīgajām valstīm un kopuzņēmuma privātā sektora locekļiem.

| (14) | Savienībai, piedalīgajām valstīm un kopuzņēmuma privātā sektora locekļiem katram būtu jāizdara finansiāls ieguldījums kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam Savienības ieguldījums administratīvajās izmaksās var būt priekšmaksa darbības izdevumu segšanai tikai līdz 2023. gadam, tāpēc no 2024. gada kopuzņēmuma administratīvās izmaksas pilnībā jāsedz piedalīgajām valstīm un kopuzņēmuma privātā sektora locekļiem
  , lai ilgtermiņā nodrošinātu kopuzņēmuma ilgtspēju
  . |
| --- | --- |

(14)

Savienībai, piedalīgajām valstīm un kopuzņēmuma privātā sektora locekļiem katram būtu jāizdara finansiāls ieguldījums kopuzņēmuma administratīvajās izmaksās. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam Savienības ieguldījums administratīvajās izmaksās var būt priekšmaksa darbības izdevumu segšanai tikai līdz 2023. gadam, tāpēc no 2024. gada kopuzņēmuma administratīvās izmaksas pilnībā jāsedz piedalīgajām valstīm un kopuzņēmuma privātā sektora locekļiem
  , lai ilgtermiņā nodrošinātu kopuzņēmuma ilgtspēju
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Būtu jāizpēta un jāveicina visas potenciālās sinerģijas starp Eiropas HPC un Savienības un valstu pētniecības programmām. Kopuzņēmums būtu jāintegrē ar esošajām vadošajām pētniecības un izstrādes struktūrām, piemēram, Eiropas Tehnoloģiju platformu augstas veiktspējas skaitļošanas vērtības publisko un privāto partnerību un lielo datu tehnoloģiju, lai maksimizētu efektivitāti un veicinātu tā izmantošanu, kā arī lai radītu pamatu plaukstošai uz datiem balstītai ekonomikai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Būtu jāizpēta un jāveicina visas potenciālās sinerģijas starp Eiropas HPC un Savienības un valstu pētniecības programmām. Kopuzņēmums būtu jāintegrē ar esošajām vadošajām pētniecības un izstrādes struktūrām, piemēram, Eiropas Tehnoloģiju platformu augstas veiktspējas skaitļošanas vērtības publisko un privāto partnerību un lielo datu tehnoloģiju, lai maksimizētu efektivitāti un veicinātu tā izmantošanu, kā arī lai radītu pamatu plaukstošai uz datiem balstītai ekonomikai.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15b) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāstiprina pašreizējās Eiropas Mākoņdatošanas partnerības darbs, pamatojoties uz spēkā esošajiem PRACE un GEANT pīlāriem, jāizvairās no interešu konflikta un jāatzīst to izšķirīgā papildinošā loma Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmas īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15b)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāstiprina pašreizējās Eiropas Mākoņdatošanas partnerības darbs, pamatojoties uz spēkā esošajiem PRACE un GEANT pīlāriem, jāizvairās no interešu konflikta un jāatzīst to izšķirīgā papildinošā loma Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmas īstenošanā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Kopuzņēmumam jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas zinātnieku aprindām
  un
  Eiropas rūpniecībai visplašākā nozīmē ļautu projektēt, izstrādāt un izmantot pašas novatoriskākās tehnoloģijas augstas veiktspējas datošanā un izveidot visā Savienībā integrētu infrastruktūru ar pasaules klases augstas veiktspējas superdatoru jaudām, ātrdarbīgiem savienojumiem un pirmrindas lietojumiem un datu un programmatūras pakalpojumiem tās zinātniekiem un citiem vadošiem rūpniecības nozares lietotājiem,
  ieskaitot
  MVU un
  publisko sektoru
  . Kopuzņēmumam jācenšas samazināt HPC vajadzīgo īpašo prasmju trūkumu. Kopuzņēmumam jāieliek pamati pirmās hibrīdās augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras izveidei Eiropā, klasisko datošanas arhitektūru apvienojot ar kvantu datošanas ierīcēm, piemēram, izmantojot kvantu datoru par augstas veiktspējas datošanas pavedienu paātrinātāju. Lai ar pasaules klases rezultātiem un to iestrādāšanu konkurētspējīgās sistēmās palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības uzņēmumiem saglabāt vadošo pozīciju starptautiskajā vidē, kurā pastāv sīva konkurence, visā Savienībā nodrošinātu Eiropas tehnoloģiju ātru un plašu izmantošanu rūpniecībā, radot būtisku pārnesi sabiedrībai, kopā uzņemtos riskus un sakopotu spēkus, saskaņojot stratēģiju un ieguldījumus kopīgu Eiropas interešu īstenošanai, ir vajadzīgs strukturēts un saskaņots Eiropas līmeņa finansiālais atbalsts. Komisija varētu uz kādas dalībvalsts vai attiecīgu dalībvalstu grupas paziņojuma pamata apsvērt iespēju kopuzņēmuma iniciatīvas kvalificēt kā “svarīgus projektus visas Eiropas interesēs”, ja vien saskaņā ar Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (25) ir izpildīti visi attiecīgie nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Kopuzņēmumam jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas zinātnieku aprindām
  un
  Eiropas rūpniecībai visplašākā nozīmē ļautu projektēt, izstrādāt un izmantot pašas novatoriskākās tehnoloģijas augstas veiktspējas datošanā un izveidot visā Savienībā integrētu infrastruktūru ar pasaules klases augstas veiktspējas superdatoru jaudām, ātrdarbīgiem savienojumiem un pirmrindas lietojumiem un datu un programmatūras pakalpojumiem tās zinātniekiem un citiem vadošiem rūpniecības nozares lietotājiem,
  ieskaitot
  MVU un
  publisko sektoru
  . Kopuzņēmumam jācenšas samazināt HPC vajadzīgo īpašo prasmju trūkumu. Kopuzņēmumam jāieliek pamati pirmās hibrīdās augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras izveidei Eiropā, klasisko datošanas arhitektūru apvienojot ar kvantu datošanas ierīcēm, piemēram, izmantojot kvantu datoru par augstas veiktspējas datošanas pavedienu paātrinātāju. Lai ar pasaules klases rezultātiem un to iestrādāšanu konkurētspējīgās sistēmās palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības uzņēmumiem saglabāt vadošo pozīciju starptautiskajā vidē, kurā pastāv sīva konkurence, visā Savienībā nodrošinātu Eiropas tehnoloģiju ātru un plašu izmantošanu rūpniecībā, radot būtisku pārnesi sabiedrībai, kopā uzņemtos riskus un sakopotu spēkus, saskaņojot stratēģiju un ieguldījumus kopīgu Eiropas interešu īstenošanai, ir vajadzīgs strukturēts un saskaņots Eiropas līmeņa finansiālais atbalsts. Komisija varētu uz kādas dalībvalsts vai attiecīgu dalībvalstu grupas paziņojuma pamata apsvērt iespēju kopuzņēmuma iniciatīvas kvalificēt kā “svarīgus projektus visas Eiropas interesēs”, ja vien saskaņā ar Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (25) ir izpildīti visi attiecīgie nosacījumi.

| (18) | Kopuzņēmumam jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas zinātnieku aprindām
  , kā arī
  Eiropas rūpniecībai visplašākā nozīmē ļautu projektēt, izstrādāt un izmantot pašas novatoriskākās tehnoloģijas augstas veiktspējas datošanā un izveidot visā Savienībā integrētu infrastruktūru ar pasaules klases augstas veiktspējas superdatoru jaudām, ātrdarbīgiem savienojumiem un pirmrindas lietojumiem un datu un programmatūras pakalpojumiem tās zinātniekiem un citiem vadošiem rūpniecības nozares lietotājiem,
  jo īpaši mikrouzņēmumiem,
  MVU
  , jaunuzņēmumiem
  un
  publiskajam sektoram
  . Kopuzņēmumam jācenšas samazināt HPC vajadzīgo īpašo prasmju trūkumu
  , veicinot kvalifikācijas iegūšanu un ar HPC saistītas profesionālās izaugsmes iespējas un piedāvājot īpašas programmas, lai sekmētu vīriešu un sieviešu pārstāvības līdzsvaru HPC karjeras virzībā
  . Kopuzņēmumam jāieliek pamati pirmās hibrīdās augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras izveidei Eiropā, klasisko datošanas arhitektūru apvienojot ar kvantu datošanas ierīcēm, piemēram, izmantojot kvantu datoru par augstas veiktspējas datošanas pavedienu paātrinātāju. Lai ar pasaules klases rezultātiem un to iestrādāšanu konkurētspējīgās sistēmās palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības uzņēmumiem saglabāt vadošo pozīciju starptautiskajā vidē, kurā pastāv sīva konkurence, visā Savienībā nodrošinātu Eiropas tehnoloģiju ātru un plašu izmantošanu rūpniecībā, radot būtisku
  labvēlīgu
  pārnesi sabiedrībai, kopā uzņemtos riskus un sakopotu spēkus, saskaņojot stratēģiju un ieguldījumus kopīgu Eiropas interešu īstenošanai, ir vajadzīgs strukturēts un saskaņots Eiropas līmeņa finansiālais atbalsts. Komisija varētu uz kādas dalībvalsts vai attiecīgu dalībvalstu grupas paziņojuma pamata apsvērt iespēju kopuzņēmuma iniciatīvas kvalificēt kā “svarīgus projektus visas Eiropas interesēs”, ja vien saskaņā ar Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (25) ir izpildīti visi attiecīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

(18)

Kopuzņēmumam jārisina skaidri noteikti jautājumi, kas zinātnieku aprindām
  , kā arī
  Eiropas rūpniecībai visplašākā nozīmē ļautu projektēt, izstrādāt un izmantot pašas novatoriskākās tehnoloģijas augstas veiktspējas datošanā un izveidot visā Savienībā integrētu infrastruktūru ar pasaules klases augstas veiktspējas superdatoru jaudām, ātrdarbīgiem savienojumiem un pirmrindas lietojumiem un datu un programmatūras pakalpojumiem tās zinātniekiem un citiem vadošiem rūpniecības nozares lietotājiem,
  jo īpaši mikrouzņēmumiem,
  MVU
  , jaunuzņēmumiem
  un
  publiskajam sektoram
  . Kopuzņēmumam jācenšas samazināt HPC vajadzīgo īpašo prasmju trūkumu
  , veicinot kvalifikācijas iegūšanu un ar HPC saistītas profesionālās izaugsmes iespējas un piedāvājot īpašas programmas, lai sekmētu vīriešu un sieviešu pārstāvības līdzsvaru HPC karjeras virzībā
  . Kopuzņēmumam jāieliek pamati pirmās hibrīdās augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras izveidei Eiropā, klasisko datošanas arhitektūru apvienojot ar kvantu datošanas ierīcēm, piemēram, izmantojot kvantu datoru par augstas veiktspējas datošanas pavedienu paātrinātāju. Lai ar pasaules klases rezultātiem un to iestrādāšanu konkurētspējīgās sistēmās palīdzētu pētniecības grupām un Eiropas rūpniecības uzņēmumiem saglabāt vadošo pozīciju starptautiskajā vidē, kurā pastāv sīva konkurence, visā Savienībā nodrošinātu Eiropas tehnoloģiju ātru un plašu izmantošanu rūpniecībā, radot būtisku
  labvēlīgu
  pārnesi sabiedrībai, kopā uzņemtos riskus un sakopotu spēkus, saskaņojot stratēģiju un ieguldījumus kopīgu Eiropas interešu īstenošanai, ir vajadzīgs strukturēts un saskaņots Eiropas līmeņa finansiālais atbalsts. Komisija varētu uz kādas dalībvalsts vai attiecīgu dalībvalstu grupas paziņojuma pamata apsvērt iespēju kopuzņēmuma iniciatīvas kvalificēt kā “svarīgus projektus visas Eiropas interesēs”, ja vien saskaņā ar Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai (25) ir izpildīti visi attiecīgie nosacījumi.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | Kopuzņēmumam vajadzētu veicināt un nodrošināt Savienības zinātniekiem, rūpniecībai un publiskajam sektoram piekļuvi pasaules klases superdatoriem un saistītajiem pakalpojumiem, sniedzot tiem instrumentus, kas ļauj saglabāt vadošu pozīciju zinātnes un rūpniecības konkurencē, uzturot un atbalstot integrētas zinātnisko datu infrastruktūras un augstas veiktspējas datošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Kopuzņēmumam vajadzētu veicināt un nodrošināt Savienības zinātniekiem, rūpniecībai un publiskajam sektoram piekļuvi pasaules klases superdatoriem un saistītajiem pakalpojumiem, sniedzot tiem instrumentus, kas ļauj saglabāt vadošu pozīciju zinātnes un rūpniecības konkurencē, uzturot un atbalstot integrētas zinātnisko datu infrastruktūras un augstas veiktspējas datošanu.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

18.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18b) | Kopuzņēmumam vajadzētu būt atvērtam visām dalībvalstīm un jāmudina tās pievienoties kopuzņēmumam un izmantot to kā prioritāru jomu pētniecības un izstrādes programmām atbilstīgi valstu pasākumiem. Kopuzņēmumam būtu jāpopularizē superdatora darbība kā daļa no spēcīgas politiskās un ekonomiskās apņemšanās veicināt digitālo inovāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18b)

Kopuzņēmumam vajadzētu būt atvērtam visām dalībvalstīm un jāmudina tās pievienoties kopuzņēmumam un izmantot to kā prioritāru jomu pētniecības un izstrādes programmām atbilstīgi valstu pasākumiem. Kopuzņēmumam būtu jāpopularizē superdatora darbība kā daļa no spēcīgas politiskās un ekonomiskās apņemšanās veicināt digitālo inovāciju.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

18.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18c) | Lai veidotu vajadzīgās spējas dalībvalstīs un nodrošinātu visu dalībvalstu piedalīšanos, katrā dalībvalstī vajadzētu izveidot vienu HPC kompetences centru (Centrs), kas ir saistīts ar valsts superdatošanas centru. Šo centru uzdevums būtu veicināt un sekmēt piekļuvi HPC ekosistēmai, sākot no piekļuves superdatoriem līdz piekļuvei lietotnēm un pakalpojumiem. Tiem arī vajadzētu nodrošināt HPC lietotājiem mācību un apmācības kursus HPC prasmju pilnveidei, kā arī veicināt izpratnes palielināšanu un mācību un informēšanas pasākumus saistībā ar HPC priekšrocībām, jo īpaši MVU, un sākt sadarbības tīklu veidošanas pasākumus ar ieinteresētajām personām un citiem kompetences centriem, lai veicinātu plašāku inovāciju, kas ļauj izmantot HPC vēl vairāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18c)

Lai veidotu vajadzīgās spējas dalībvalstīs un nodrošinātu visu dalībvalstu piedalīšanos, katrā dalībvalstī vajadzētu izveidot vienu HPC kompetences centru (Centrs), kas ir saistīts ar valsts superdatošanas centru. Šo centru uzdevums būtu veicināt un sekmēt piekļuvi HPC ekosistēmai, sākot no piekļuves superdatoriem līdz piekļuvei lietotnēm un pakalpojumiem. Tiem arī vajadzētu nodrošināt HPC lietotājiem mācību un apmācības kursus HPC prasmju pilnveidei, kā arī veicināt izpratnes palielināšanu un mācību un informēšanas pasākumus saistībā ar HPC priekšrocībām, jo īpaši MVU, un sākt sadarbības tīklu veidošanas pasākumus ar ieinteresētajām personām un citiem kompetences centriem, lai veicinātu plašāku inovāciju, kas ļauj izmantot HPC vēl vairāk.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

18.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18d) | Svarīgi nodrošināt plašu līdzdalību visā Savienībā un taisnīgu un pamatotu piekļuvi dalībniekiem no trešām valstīm, lai pilnībā izmantotu Savienības superdatora iespējas sniegt devumu Savienības zinātnes izcilībā un reģionālās konkurētspējas palielināšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18d)

Svarīgi nodrošināt plašu līdzdalību visā Savienībā un taisnīgu un pamatotu piekļuvi dalībniekiem no trešām valstīm, lai pilnībā izmantotu Savienības superdatora iespējas sniegt devumu Savienības zinātnes izcilībā un reģionālās konkurētspējas palielināšanā.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

18.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18e) | Lai gan piekļuves laiks superdatoriem ir proporcionāls finanšu iemaksām, Savienībā būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi visām dalībvalstīm, zinātniekiem un nozarēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18e)

Lai gan piekļuves laiks superdatoriem ir proporcionāls finanšu iemaksām, Savienībā būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi visām dalībvalstīm, zinātniekiem un nozarēm.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

18.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18f) | Savienības piekļuves laiks būtu jāpiešķir saskaņā ar uzaicinājumiem uz konkursu, pamatojoties uz izcilību un neatkarīgi no pieteikuma iesniedzēja Savienības pilsonības. Turklāt piedalīgās dalībvalstis var arī darīt pieejamu savu piekļuves laiku citiem Savienības zinātniekiem, rūpniecībai vai pētniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18f)

Savienības piekļuves laiks būtu jāpiešķir saskaņā ar uzaicinājumiem uz konkursu, pamatojoties uz izcilību un neatkarīgi no pieteikuma iesniedzēja Savienības pilsonības. Turklāt piedalīgās dalībvalstis var arī darīt pieejamu savu piekļuves laiku citiem Savienības zinātniekiem, rūpniecībai vai pētniekiem.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Kopuzņēmuma iegādātie un atbalstītie superdatori būtu jāizstrādā un jāizraugās tā, lai tos padarītu pēc iespējas efektīvākus izmantošanai zinātniskiem mērķiem, kā arī to izmantošanai rūpniecībā. Šajā sakarā Komisijai jāveic pasākumi, lai vēl vairāk uzlabotu efektivitātes un izmaksu lietderības izvērtēšanu, veicot novērtējumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Kopuzņēmuma iegādātie un atbalstītie superdatori būtu jāizstrādā un jāizraugās tā, lai tos padarītu pēc iespējas efektīvākus izmantošanai zinātniskiem mērķiem, kā arī to izmantošanai rūpniecībā. Šajā sakarā Komisijai jāveic pasākumi, lai vēl vairāk uzlabotu efektivitātes un izmaksu lietderības izvērtēšanu, veicot novērtējumus.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Pirmseksalīmeņa un petalīmeņa superdatori pirmām kārtām jāizmanto publiskā sektora pētniecības un inovācijas vajadzībām, visdažādākajiem lietotājiem no zinātnes pasaules, rūpniecības uzņēmumiem vai publiskā sektora. Jāatļauj kopuzņēmumam veikt ierobežotu saimniecisko darbību privātām vajadzībām. Piekļuve jāpiešķir Savienībā vai “Apvāršņa 2020” asociētā valstī iedibinātiem lietotājiem. Piekļuves tiesībās visiem lietotājiem jābūt līdztiesīgiem, un tās jāpiešķir pārredzami. Valdei jādefinē tiesības piekļūt katra superdatora piekļuves laika Savienības daļai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Pirmseksalīmeņa un petalīmeņa superdatori pirmām kārtām jāizmanto publiskā sektora pētniecības un inovācijas vajadzībām, visdažādākajiem lietotājiem no zinātnes pasaules, rūpniecības uzņēmumiem vai publiskā sektora. Jāatļauj kopuzņēmumam veikt ierobežotu saimniecisko darbību privātām vajadzībām. Piekļuve jāpiešķir Savienībā vai “Apvāršņa 2020” asociētā valstī iedibinātiem lietotājiem. Piekļuves tiesībās visiem lietotājiem jābūt līdztiesīgiem, un tās jāpiešķir pārredzami. Valdei jādefinē tiesības piekļūt katra superdatora piekļuves laika Savienības daļai.

| (22) | Pirmseksalīmeņa un petalīmeņa superdatori pirmām kārtām jāizmanto publiskā sektora
  civilās
  pētniecības un inovācijas vajadzībām, visdažādākajiem lietotājiem no zinātnes pasaules, rūpniecības uzņēmumiem
  , tostarp MVU,
  vai publiskā sektora. Jāatļauj kopuzņēmumam veikt ierobežotu saimniecisko darbību privātām vajadzībām. Piekļuve jāpiešķir Savienībā vai “Apvāršņa 2020” asociētā valstī iedibinātiem lietotājiem. Piekļuves tiesībās visiem lietotājiem jābūt līdztiesīgiem, un tās jāpiešķir pārredzami. Valdei jādefinē tiesības piekļūt katra superdatora piekļuves laika Savienības daļai. |
| --- | --- |

(22)

Pirmseksalīmeņa un petalīmeņa superdatori pirmām kārtām jāizmanto publiskā sektora
  civilās
  pētniecības un inovācijas vajadzībām, visdažādākajiem lietotājiem no zinātnes pasaules, rūpniecības uzņēmumiem
  , tostarp MVU,
  vai publiskā sektora. Jāatļauj kopuzņēmumam veikt ierobežotu saimniecisko darbību privātām vajadzībām. Piekļuve jāpiešķir Savienībā vai “Apvāršņa 2020” asociētā valstī iedibinātiem lietotājiem. Piekļuves tiesībās visiem lietotājiem jābūt līdztiesīgiem, un tās jāpiešķir pārredzami. Valdei jādefinē tiesības piekļūt katra superdatora piekļuves laika Savienības daļai.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām, īpašumtiesību nodošanu, licencēšanu un izmantošanu būtu jāpiemēro vismaz Savienības ekonomisko interešu aizsardzības nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām, īpašumtiesību nodošanu, licencēšanu un izmantošanu būtu jāpiemēro vismaz Savienības ekonomisko interešu aizsardzības nolūkā.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

29.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (29a) | Superdatora iegādei nepieciešamajā summā būtu jāietver arī investīcijas datplūsmas un tīkla savienojuma uzlabošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29a)

Superdatora iegādei nepieciešamajā summā būtu jāietver arī investīcijas datplūsmas un tīkla savienojuma uzlabošanai.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30a) | HPC iniciatīvas pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas Savienībā, ir jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi, nosakot visiem vienādas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30a)

HPC iniciatīvas pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas Savienībā, ir jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi, nosakot visiem vienādas prasības.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

30.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30b) | Lai nodrošinātu konsekvenci un novērstu dublēšanos ar citām esošajām iniciatīvām augstas veiktspējas datošanas un lielo datu jomā, jo īpaši ar līgumiskām publiskā un privātā sektora partnerībām augstas veiktspējas datošanas un lielo datu jomā, kas izveidotas 2014. gadā, un PRACE, šīs iniciatīvas būtu jāoptimizē, satvarā laikposmam pēc 2020. gada iekļaujot tās kopuzņēmumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30b)

Lai nodrošinātu konsekvenci un novērstu dublēšanos ar citām esošajām iniciatīvām augstas veiktspējas datošanas un lielo datu jomā, jo īpaši ar līgumiskām publiskā un privātā sektora partnerībām augstas veiktspējas datošanas un lielo datu jomā, kas izveidotas 2014. gadā, un PRACE, šīs iniciatīvas būtu jāoptimizē, satvarā laikposmam pēc 2020. gada iekļaujot tās kopuzņēmumā.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Sniedzot pasākumiem finansiālu atbalstu
  no
  Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmas
  ,
  jāievēro šīs programmas noteikumi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Sniedzot pasākumiem finansiālu atbalstu
  no
  Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmas
  ,
  jāievēro šīs programmas noteikumi
  .

| (32) | Būtu jācenšas panākt administratīvu vienkāršošanu, un būtu jāizvairās no atšķirīgu noteikumu līdzāspastāvēšanas vienā un tajā pašā kopuzņēmumā. Būtu jānosaka vienots noteikumu kopums attiecībā uz visām kopuzņēmuma darbībām
  ,
  nevis pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un EISI noteikumu līdzāspastāvēšana
  . |
| --- | --- |

(32)

Būtu jācenšas panākt administratīvu vienkāršošanu, un būtu jāizvairās no atšķirīgu noteikumu līdzāspastāvēšanas vienā un tajā pašā kopuzņēmumā. Būtu jānosaka vienots noteikumu kopums attiecībā uz visām kopuzņēmuma darbībām
  ,
  nevis pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un EISI noteikumu līdzāspastāvēšana
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Visos kopuzņēmuma uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus jāņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmas ilgums, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Visos kopuzņēmuma uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus jāņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmas ilgums, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.

| (40) | Visos kopuzņēmuma uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus jāņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmas ilgums, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.
  Attiecībā uz laikposmu, uz ko neattiecas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programma, vajadzētu veikt attiecīgus pielāgojumus, ņemot vērā DFS laikposmam pēc 2020. gada, lai turpinātu kopuzņēmuma darbības. |
| --- | --- |

(40)

Visos kopuzņēmuma uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus jāņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmas ilgums, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.
  Attiecībā uz laikposmu, uz ko neattiecas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programma, vajadzētu veikt attiecīgus pielāgojumus, ņemot vērā DFS laikposmam pēc 2020. gada, lai turpinātu kopuzņēmuma darbības.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

41.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (41a) | Augstas veiktspējas datošana ir svarīga mākoņdatošanas attīstībai, un tās potenciālu var pilnībā izmantot tikai tad, ja dati var brīvi plūst visā Savienībā un ir pieejami skaidri noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41a)

Augstas veiktspējas datošana ir svarīga mākoņdatošanas attīstībai, un tās potenciālu var pilnībā izmantot tikai tad, ja dati var brīvi plūst visā Savienībā un ir pieejami skaidri noteikumi.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

41.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (41b) | Turklāt Savienības datu aizsardzības, privātuma un drošības tiesību akti būtu jāpiemēro visiem superdatoriem, kuri pilnībā vai daļēji pieder kopuzņēmumam, vai visiem superdatoriem, kas nodrošina piekļuves laiku kopuzņēmumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41b)

Turklāt Savienības datu aizsardzības, privātuma un drošības tiesību akti būtu jāpiemēro visiem superdatoriem, kuri pilnībā vai daļēji pieder kopuzņēmumam, vai visiem superdatoriem, kas nodrošina piekļuves laiku kopuzņēmumam.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

41.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (41c) | Kopuzņēmumam būtu jānodrošina, ka augstas veiktspējas datošanas superdatori Savienībā ir pieejami tikai struktūrām, kas ievēro Savienības tiesību aktus par datu aizsardzību, privātumu un drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41c)

Kopuzņēmumam būtu jānodrošina, ka augstas veiktspējas datošanas superdatori Savienībā ir pieejami tikai struktūrām, kas ievēro Savienības tiesību aktus par datu aizsardzību, privātumu un drošību.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

41.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (41d) | Kopuzņēmumam būtu jāgarantē, ka augstas veiktspējas datošanas superdatori Savienībā ir pieejami tikai struktūrām, kas ir reģistrētas dalībvalstīs vai asociētajās valstīs un kas ievēro Savienības tiesību aktus par datu aizsardzību, privātumu un drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41d)

Kopuzņēmumam būtu jāgarantē, ka augstas veiktspējas datošanas superdatori Savienībā ir pieejami tikai struktūrām, kas ir reģistrētas dalībvalstīs vai asociētajās valstīs un kas ievēro Savienības tiesību aktus par datu aizsardzību, privātumu un drošību.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

41.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (41e) | Vajadzības gadījumā būtu jāveicina starptautiska sadarbība ar trešām valstīm un starp piedalīgajām valstīm. Piekļuve superdatoriem Savienībā nebūtu jāpiešķir struktūrām, kas reģistrētas trešās valstīs, ja vien šīs valstis nenodrošina līdzvērtīgu piekļuvi saviem superdatoriem. Savienībā esošo superdatoru datu izmantošana būtu jāveicina, vienlaikus nodrošinot atbilstību Savienības tiesību aktiem par datu aizsardzību, privātumu un drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41e)

Vajadzības gadījumā būtu jāveicina starptautiska sadarbība ar trešām valstīm un starp piedalīgajām valstīm. Piekļuve superdatoriem Savienībā nebūtu jāpiešķir struktūrām, kas reģistrētas trešās valstīs, ja vien šīs valstis nenodrošina līdzvērtīgu piekļuvi saviem superdatoriem. Savienībā esošo superdatoru datu izmantošana būtu jāveicina, vienlaikus nodrošinot atbilstību Savienības tiesību aktiem par datu aizsardzību, privātumu un drošību.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | “mitinātājs” — juridiska persona, kas iedibināta dalībvalstī, kura piedalās kopuzņēmumā, un kam ir aprīkojums pirmseksalīmeņa superdatoru mitināšanai un darbināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

“mitinātājs” — juridiska persona, kas iedibināta dalībvalstī, kura piedalās kopuzņēmumā, un kam ir aprīkojums pirmseksalīmeņa superdatoru mitināšanai un darbināšanai;

| (7) | “mitinātājs” — juridiska persona, kas iedibināta dalībvalstī, kura piedalās kopuzņēmumā, un kam ir aprīkojums
  petalīmeņa vai
  pirmseksalīmeņa superdatoru mitināšanai un darbināšanai; |
| --- | --- |

(7)

“mitinātājs” — juridiska persona, kas iedibināta dalībvalstī, kura piedalās kopuzņēmumā, un kam ir aprīkojums
  petalīmeņa vai
  pirmseksalīmeņa superdatoru mitināšanai un darbināšanai;

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošināt zinātnei, rūpniecībai un Savienības vai kādas “Apvāršņa 2020” asociētās valsts publiskajam sektoram jaunāko augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūru un visdažādākajās jomās atbalstīt tās tehnoloģiju un lietojumu attīstību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

nodrošināt zinātnei, rūpniecībai un Savienības vai kādas “Apvāršņa 2020” asociētās valsts publiskajam sektoram jaunāko augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūru un visdažādākajās jomās atbalstīt tās tehnoloģiju un lietojumu attīstību;

| (a) | nodrošināt zinātnei
  un pētniekiem
  , rūpniecībai
  , tostarp jaunuzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un MVU,
  un Savienības vai kādas “Apvāršņa 2020” asociētās valsts publiskajam sektoram jaunāko augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūru un visdažādākajās jomās
  primāri civiliem lietojumiem, piemēram, veselības aprūpes, enerģētikas, viedo pilsētu, autonomā transporta un kosmosa jomā,
  atbalstīt tās tehnoloģiju un lietojumu attīstību; |
| --- | --- |

(a)

nodrošināt zinātnei
  un pētniekiem
  , rūpniecībai
  , tostarp jaunuzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un MVU,
  un Savienības vai kādas “Apvāršņa 2020” asociētās valsts publiskajam sektoram jaunāko augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūru un visdažādākajās jomās
  primāri civiliem lietojumiem, piemēram, veselības aprūpes, enerģētikas, viedo pilsētu, autonomā transporta un kosmosa jomā,
  atbalstīt tās tehnoloģiju un lietojumu attīstību;

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošināt Savienībā satvaru integrētas pasaules klases pirmseksalīmeņa superdatošanas un datu infrastruktūras iegādei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

nodrošināt Savienībā satvaru integrētas pasaules klases pirmseksalīmeņa superdatošanas un datu infrastruktūras iegādei;

| (b) | nodrošināt Savienībā satvaru integrētas pasaules klases pirmseksalīmeņa superdatošanas un datu infrastruktūras iegādei
  , tostarp atbalstot petalīmeņa superdatoru iegādi
  ; |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt Savienībā satvaru integrētas pasaules klases pirmseksalīmeņa superdatošanas un datu infrastruktūras iegādei
  , tostarp atbalstot petalīmeņa superdatoru iegādi
  ;

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | atbalstīt integrētas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmas izstrādi Savienībā, aptverot visus zinātnes un rūpniecības vērtības ķēdes posmus, sevišķi aparatūru, programmatūru, lietojumus, pakalpojumus, inženieriju, starpsavienojumus, zinības un prasmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

atbalstīt integrētas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmas izstrādi Savienībā, aptverot visus zinātnes un rūpniecības vērtības ķēdes posmus, sevišķi aparatūru, programmatūru, lietojumus, pakalpojumus, inženieriju, starpsavienojumus, zinības un prasmes.

| (d) | atbalstīt integrētas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmas izstrādi Savienībā, aptverot visus zinātnes un rūpniecības vērtības ķēdes posmus, sevišķi aparatūru, programmatūru, lietojumus, pakalpojumus, inženieriju, starpsavienojumus, zinības un prasmes
  , lai nostiprinātu Savienības kā globāla inovācijas centra nozīmi, veicinot konkurētspēju un uzlabojot pētniecības un izstrādes spēju; |
| --- | --- |

(d)

atbalstīt integrētas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmas izstrādi Savienībā, aptverot visus zinātnes un rūpniecības vērtības ķēdes posmus, sevišķi aparatūru, programmatūru, lietojumus, pakalpojumus, inženieriju, starpsavienojumus, zinības un prasmes
  , lai nostiprinātu Savienības kā globāla inovācijas centra nozīmi, veicinot konkurētspēju un uzlabojot pētniecības un izstrādes spēju;

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | nodrošināt sinerģijas un pievienoto vērtību sadarbībai starp piedalīgajām dalībvalstīm un citiem dalībniekiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

nodrošināt sinerģijas un pievienoto vērtību sadarbībai starp piedalīgajām dalībvalstīm un citiem dalībniekiem;

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | sadarboties ar esošām līgumiskām publiskā un privātā sektora partnerībām attiecībā uz augstas veiktspējas datošanu un lielajiem datiem, lai veidotu sinerģijas un integrāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(db)

sadarboties ar esošām līgumiskām publiskā un privātā sektora partnerībām attiecībā uz augstas veiktspējas datošanu un lielajiem datiem, lai veidotu sinerģijas un integrāciju.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | izveidot un ekspluatēt vadošas klases integrētu superdatošanas un datu infrastruktūru visā Savienībā
  kā būtisku elementu
  zinātniskajā izcilībā, rūpniecības un publiskā sektora digitalizācijā, inovētspējas un spējas konkurēt pasaulē stiprināšanā ekonomikas un nodarbinātības izaugsmei Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

izveidot un ekspluatēt vadošas klases integrētu superdatošanas un datu infrastruktūru visā Savienībā
  kā būtisku elementu
  zinātniskajā izcilībā, rūpniecības un publiskā sektora digitalizācijā, inovētspējas un spējas konkurēt pasaulē stiprināšanā ekonomikas un nodarbinātības izaugsmei Savienībā;

| (d) | izveidot un ekspluatēt vadošas klases integrētu superdatošanas un datu infrastruktūru visā Savienībā
  , ja šī infrastruktūra ir efektīvi izstrādāta zinātniskiem nolūkiem un ir būtisks elements
  zinātniskajā izcilībā, rūpniecības un publiskā sektora digitalizācijā, inovētspējas un spējas konkurēt pasaulē stiprināšanā ekonomikas un nodarbinātības izaugsmei Savienībā; |
| --- | --- |

(d)

izveidot un ekspluatēt vadošas klases integrētu superdatošanas un datu infrastruktūru visā Savienībā
  , ja šī infrastruktūra ir efektīvi izstrādāta zinātniskiem nolūkiem un ir būtisks elements
  zinātniskajā izcilībā, rūpniecības un publiskā sektora digitalizācijā, inovētspējas un spējas konkurēt pasaulē stiprināšanā ekonomikas un nodarbinātības izaugsmei Savienībā;

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | nodrošināt piekļuvi augstas veiktspējas datošanā balstītai infrastruktūrai un pakalpojumiem plašam lietotāju lokam no pētniecības un zinātnes aprindām, kā arī rūpniecības,
  ieskaitot
  MVU, un publiskajam sektoram jaunu un topošu datu un intensīvas datošanas lietojumu un pakalpojumu vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

nodrošināt piekļuvi augstas veiktspējas datošanā balstītai infrastruktūrai un pakalpojumiem plašam lietotāju lokam no pētniecības un zinātnes aprindām, kā arī rūpniecības,
  ieskaitot
  MVU, un publiskajam sektoram jaunu un topošu datu un intensīvas datošanas lietojumu un pakalpojumu vajadzībām;

| (e) | nodrošināt piekļuvi augstas veiktspējas datošanā balstītai infrastruktūrai un pakalpojumiem plašam lietotāju lokam no pētniecības un zinātnes aprindām, kā arī rūpniecības,
  mikrouzņēmumu,
  MVU un publiskajam sektoram jaunu un topošu datu un intensīvas datošanas lietojumu un pakalpojumu vajadzībām; |
| --- | --- |

(e)

nodrošināt piekļuvi augstas veiktspējas datošanā balstītai infrastruktūrai un pakalpojumiem plašam lietotāju lokam no pētniecības un zinātnes aprindām, kā arī rūpniecības,
  mikrouzņēmumu,
  MVU un publiskajam sektoram jaunu un topošu datu un intensīvas datošanas lietojumu un pakalpojumu vajadzībām;

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | pārvarēt plaisu starp pētniecību un izstrādi un augstas veiktspējas datošanas eksalīmeņa sistēmu īstenojumu, stiprinot ciparu tehnoloģiju piegādes ķēdi Savienībā un ļaujot kopuzņēmumam iegādāties
  augstākās
  klases superdatorus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(f)

pārvarēt plaisu starp pētniecību un izstrādi un augstas veiktspējas datošanas eksalīmeņa sistēmu īstenojumu, stiprinot ciparu tehnoloģiju piegādes ķēdi Savienībā un ļaujot kopuzņēmumam iegādāties
  augstākās
  klases superdatorus;

| (f) | pārvarēt plaisu starp pētniecību un izstrādi un augstas veiktspējas datošanas eksalīmeņa sistēmu īstenojumu, stiprinot ciparu tehnoloģiju piegādes ķēdi Savienībā un ļaujot kopuzņēmumam iegādāties
  pasaules
  klases superdatorus; |
| --- | --- |

(f)

pārvarēt plaisu starp pētniecību un izstrādi un augstas veiktspējas datošanas eksalīmeņa sistēmu īstenojumu, stiprinot ciparu tehnoloģiju piegādes ķēdi Savienībā un ļaujot kopuzņēmumam iegādāties
  pasaules
  klases superdatorus;

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | savstarpēji savienot un apvienot reģionu, valstu un Eiropas augstas veiktspējas datošanas superdatorus un citas datošanas sistēmas, datu centrus un ar tiem saistītu programmatūru un lietojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(h)

savstarpēji savienot un apvienot reģionu, valstu un Eiropas augstas veiktspējas datošanas superdatorus un citas datošanas sistēmas, datu centrus un ar tiem saistītu programmatūru un lietojumus;

| (h) | savstarpēji savienot un apvienot reģionu, valstu un Eiropas augstas veiktspējas datošanas superdatorus un citas datošanas sistēmas, datu centrus un ar tiem saistītu programmatūru un lietojumus
  , neapdraudot datu aizsardzību un privātumu
  ; |
| --- | --- |

(h)

savstarpēji savienot un apvienot reģionu, valstu un Eiropas augstas veiktspējas datošanas superdatorus un citas datošanas sistēmas, datu centrus un ar tiem saistītu programmatūru un lietojumus
  , neapdraudot datu aizsardzību un privātumu
  ;

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | palielināt rūpniecības inovācijas potenciālu, it īpaši MVU, izmantojot modernas augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras un pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

palielināt rūpniecības inovācijas potenciālu, it īpaši MVU, izmantojot modernas augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras un pakalpojumus;

| (i) | palielināt rūpniecības inovācijas potenciālu, it īpaši
  mikrouzņēmumiem un
  MVU
  , kā arī pētniecības un zinātnes aprindām
  , izmantojot modernas augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras un pakalpojumus
  , tostarp valsts augstas veiktspējas datošanas un superdatošanas centrus
  ; |
| --- | --- |

(i)

palielināt rūpniecības inovācijas potenciālu, it īpaši
  mikrouzņēmumiem un
  MVU
  , kā arī pētniecības un zinātnes aprindām
  , izmantojot modernas augstas veiktspējas datošanas infrastruktūras un pakalpojumus
  , tostarp valsts augstas veiktspējas datošanas un superdatošanas centrus
  ;

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | uzlabot augstas veiktspējas datošanas izpratni un palīdzēt Savienībā pārvarēt augstas veiktspējas datošanas prasmju trūkumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(j)

uzlabot augstas veiktspējas datošanas izpratni un palīdzēt Savienībā pārvarēt augstas veiktspējas datošanas prasmju trūkumu;

| (j) | uzlabot augstas veiktspējas datošanas izpratni un palīdzēt Savienībā pārvarēt augstas veiktspējas datošanas prasmju trūkumu
  , veicinot kvalifikācijas iegūšanu un vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību augstas veiktspējas datošanas karjerā
  ; |
| --- | --- |

(j)

uzlabot augstas veiktspējas datošanas izpratni un palīdzēt Savienībā pārvarēt augstas veiktspējas datošanas prasmju trūkumu
  , veicinot kvalifikācijas iegūšanu un vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību augstas veiktspējas datošanas karjerā
  ;

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Katra atsevišķa kopuzņēmumam piederoša pirmseksalīmeņa superdatora ekspluatāciju tas uztic mitinātājam, ko izraugās saskaņā ar 3. punktu un 11. pantā minētajiem kopuzņēmuma finansiālajiem noteikumiem. | (1)   Katra atsevišķa kopuzņēmumam piederoša
  petalīmeņa vai
  pirmseksalīmeņa superdatora ekspluatāciju tas uztic mitinātājam,
  kas pārstāv vienu vai vairākas piedalīgās valstis un
  ko izraugās saskaņā ar 3. punktu un 11. pantā minētajiem kopuzņēmuma finansiālajiem noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)   Katra atsevišķa kopuzņēmumam piederoša pirmseksalīmeņa superdatora ekspluatāciju tas uztic mitinātājam, ko izraugās saskaņā ar 3. punktu un 11. pantā minētajiem kopuzņēmuma finansiālajiem noteikumiem.

(1)   Katra atsevišķa kopuzņēmumam piederoša
  petalīmeņa vai
  pirmseksalīmeņa superdatora ekspluatāciju tas uztic mitinātājam,
  kas pārstāv vienu vai vairākas piedalīgās valstis un
  ko izraugās saskaņā ar 3. punktu un 11. pantā minētajiem kopuzņēmuma finansiālajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Pirmseksalīmeņa superdatori ir novietoti piedalīgā valstī, kas ir Savienības dalībvalsts. Dalībvalsts nemitina vairāk par vienu pirmseksalīmeņa superdatoru. | (2)   
  Petalīmeņa vai
  pirmseksalīmeņa superdatori ir novietoti piedalīgā valstī, kas ir Savienības dalībvalsts. Dalībvalsts nemitina vairāk par vienu pirmseksalīmeņa superdatoru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Pirmseksalīmeņa superdatori ir novietoti piedalīgā valstī, kas ir Savienības dalībvalsts. Dalībvalsts nemitina vairāk par vienu pirmseksalīmeņa superdatoru.

(2)   
  Petalīmeņa vai
  pirmseksalīmeņa superdatori ir novietoti piedalīgā valstī, kas ir Savienības dalībvalsts. Dalībvalsts nemitina vairāk par vienu pirmseksalīmeņa superdatoru.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts – ievaddaļa

6. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Mitinātāju izraugās Valde
  , pamatojoties citu
  starpā uz šādiem kritērijiem: | (3)   Mitinātāju izraugās Valde
  taisnīgā un pārredzamā procesā, cita
  starpā
  pamatojoties
  uz šādiem kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Mitinātāju izraugās Valde
  , pamatojoties citu
  starpā uz šādiem kritērijiem:

(3)   Mitinātāju izraugās Valde
  taisnīgā un pārredzamā procesā, cita
  starpā
  pamatojoties
  uz šādiem kritērijiem:

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

6. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | mitinātāja pieredze līdzīgu sistēmu ierīkošanā
  un
  ekspluatēšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

mitinātāja pieredze līdzīgu sistēmu ierīkošanā
  un
  ekspluatēšanā;

un

| (c) | mitinātāja pieredze līdzīgu sistēmu ierīkošanā, ekspluatēšanā
  un uzturēšanā, tostarp attiecībā uz superdatora enerģijas pieprasījumu
  ; |
| --- | --- |

(c)

mitinātāja pieredze līdzīgu sistēmu ierīkošanā, ekspluatēšanā
  un uzturēšanā, tostarp attiecībā uz superdatora enerģijas pieprasījumu
  ;

un uzturēšanā, tostarp attiecībā uz superdatora enerģijas pieprasījumu

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

6. pants – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | augsts datu aizsardzības līmenis, privātums un kiberdrošība, tostarp mūsdienīga risku un draudu pārvaldība un noturība pret kiberuzbrukumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

augsts datu aizsardzības līmenis, privātums un kiberdrošība, tostarp mūsdienīga risku un draudu pārvaldība un noturība pret kiberuzbrukumiem;

augsts datu aizsardzības līmenis, privātums un kiberdrošība, tostarp mūsdienīga risku un draudu pārvaldība un noturība pret kiberuzbrukumiem;

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4.a punkts (jauns)

6. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Pēc mitinātāju atlasīšanas kopuzņēmums nodrošina sinerģijas ar ESI fondiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)
     
  Pēc mitinātāju atlasīšanas kopuzņēmums nodrošina sinerģijas ar ESI fondiem.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Valde nosaka vispārīgos piekļuves nosacījumus un var noteikt īpašus piekļuves nosacījumus atšķirīgiem lietotājiem vai lietojumiem. Pakalpojumu kvalitāte visiem lietotājiem ir vienāda. | (2)   Valde nosaka vispārīgos piekļuves nosacījumus un var noteikt īpašus piekļuves nosacījumus atšķirīgiem lietotājiem vai lietojumiem. Pakalpojumu kvalitāte visiem lietotājiem ir vienāda
  , bet prioritātes kritērijus var noteikt iepriekš, neapdraudot piekļuvi visiem potenciālajiem lietotājiem un lietotnēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Valde nosaka vispārīgos piekļuves nosacījumus un var noteikt īpašus piekļuves nosacījumus atšķirīgiem lietotājiem vai lietojumiem. Pakalpojumu kvalitāte visiem lietotājiem ir vienāda.

(2)   Valde nosaka vispārīgos piekļuves nosacījumus un var noteikt īpašus piekļuves nosacījumus atšķirīgiem lietotājiem vai lietojumiem. Pakalpojumu kvalitāte visiem lietotājiem ir vienāda
  , bet prioritātes kritērijus var noteikt iepriekš, neapdraudot piekļuvi visiem potenciālajiem lietotājiem un lietotnēm.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Neskarot Savienības noslēgtos starptautiskos nolīgumus, piekļuves laiku piešķir tikai lietotājiem, kuri pastāvīgi dzīvo, ir iedibināti vai ir izvietoti kādā dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valstī, ja vien pienācīgi pamatotos gadījumos Valde nenolemj citādi, ņemot vērā Savienības intereses. | (3)   Neskarot Savienības noslēgtos starptautiskos nolīgumus, piekļuves laiku piešķir tikai lietotājiem, kuri pastāvīgi dzīvo, ir iedibināti vai ir izvietoti kādā dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valstī, ja vien pienācīgi pamatotos gadījumos Valde nenolemj citādi,
  un jo īpaši attiecībā uz trešām valstīm, kuras ir parakstījušas starptautiskus nolīgumus par zinātnisko sadarbību un attiecīgā gadījumā, ja tās ir piešķīrušas savstarpēju piekļuvi savam superdatoram,
  ņemot vērā Savienības intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Neskarot Savienības noslēgtos starptautiskos nolīgumus, piekļuves laiku piešķir tikai lietotājiem, kuri pastāvīgi dzīvo, ir iedibināti vai ir izvietoti kādā dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valstī, ja vien pienācīgi pamatotos gadījumos Valde nenolemj citādi, ņemot vērā Savienības intereses.

(3)   Neskarot Savienības noslēgtos starptautiskos nolīgumus, piekļuves laiku piešķir tikai lietotājiem, kuri pastāvīgi dzīvo, ir iedibināti vai ir izvietoti kādā dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētā valstī, ja vien pienācīgi pamatotos gadījumos Valde nenolemj citādi,
  un jo īpaši attiecībā uz trešām valstīm, kuras ir parakstījušas starptautiskus nolīgumus par zinātnisko sadarbību un attiecīgā gadījumā, ja tās ir piešķīrušas savstarpēju piekļuvi savam superdatoram,
  ņemot vērā Savienības intereses.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – 1. daļa

10. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katra pirmseksalīmeņa superdatora Savienības piekļuves laika daļa ir tieši proporcionāla Savienības finansiālā ieguldījuma tā iegādes izmaksās daļai pirmseksalīmeņa superdatora iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksās. Valde nosaka tiesības piekļūt piekļuves laika Savienības daļai. | Katra pirmseksalīmeņa superdatora Savienības piekļuves laika daļa ir tieši proporcionāla Savienības finansiālā ieguldījuma tā iegādes izmaksās daļai pirmseksalīmeņa superdatora iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksās.
  Piekļuve Savienības laika daļai ir paredzēta tikai civiliem nolūkiem.
  Valde nosaka tiesības piekļūt piekļuves laika Savienības daļai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katra pirmseksalīmeņa superdatora Savienības piekļuves laika daļa ir tieši proporcionāla Savienības finansiālā ieguldījuma tā iegādes izmaksās daļai pirmseksalīmeņa superdatora iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksās. Valde nosaka tiesības piekļūt piekļuves laika Savienības daļai.

Katra pirmseksalīmeņa superdatora Savienības piekļuves laika daļa ir tieši proporcionāla Savienības finansiālā ieguldījuma tā iegādes izmaksās daļai pirmseksalīmeņa superdatora iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksās.
  Piekļuve Savienības laika daļai ir paredzēta tikai civiliem nolūkiem.
  Valde nosaka tiesības piekļūt piekļuves laika Savienības daļai.

Piekļuve Savienības laika daļai ir paredzēta tikai civiliem nolūkiem.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2.a punkts (jauns)

10. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Katras piedalīgās valsts iemaksu piekļuves laika izmaksās dara publiski pieejamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)
     
  Katras piedalīgās valsts iemaksu piekļuves laika izmaksās dara publiski pieejamu.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Līdz 2022. gada 30. jūnijam Komisija, neatkarīgiem ekspertiem palīdzot, veic kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu, kur īpaši vērtē piedalīgo valstu, privāto locekļu un to sastāvvienību un ar tiem saistīto subjektu, kā arī citu tiesību subjektu dalību un ieguldījumu darbībās. Komisija par šo novērtējumu sagatavos ziņojumu, kurā būs ietverti Komisijas secinājumi par novērtējumu un novērojumi. Minēto ziņojumu Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. | (1)   Līdz 2022. gada 30. jūnijam Komisija, neatkarīgiem ekspertiem palīdzot, veic kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu, kur īpaši vērtē piedalīgo valstu, privāto locekļu un to sastāvvienību un ar tiem saistīto subjektu
  un Savienības rūpniecību kopumā
  , kā arī citu tiesību subjektu dalību un ieguldījumu darbībās
  . Šajā novērtēšanā arī nosaka citas iespējamās politikas vajadzības, tostarp konkrētu nozaru situācijas novērtējumu saistībā ar to iespējām pilnībā piekļūt un izmantot augstas veiktspējas datošanas sniegtās iespējas
  . Komisija par šo novērtējumu sagatavos ziņojumu, kurā būs ietverti Komisijas secinājumi par novērtējumu un novērojumi. Minēto ziņojumu Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Līdz 2022. gada 30. jūnijam Komisija, neatkarīgiem ekspertiem palīdzot, veic kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu, kur īpaši vērtē piedalīgo valstu, privāto locekļu un to sastāvvienību un ar tiem saistīto subjektu, kā arī citu tiesību subjektu dalību un ieguldījumu darbībās. Komisija par šo novērtējumu sagatavos ziņojumu, kurā būs ietverti Komisijas secinājumi par novērtējumu un novērojumi. Minēto ziņojumu Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

(1)   Līdz 2022. gada 30. jūnijam Komisija, neatkarīgiem ekspertiem palīdzot, veic kopuzņēmuma starpposma izvērtēšanu, kur īpaši vērtē piedalīgo valstu, privāto locekļu un to sastāvvienību un ar tiem saistīto subjektu
  un Savienības rūpniecību kopumā
  , kā arī citu tiesību subjektu dalību un ieguldījumu darbībās
  . Šajā novērtēšanā arī nosaka citas iespējamās politikas vajadzības, tostarp konkrētu nozaru situācijas novērtējumu saistībā ar to iespējām pilnībā piekļūt un izmantot augstas veiktspējas datošanas sniegtās iespējas
  . Komisija par šo novērtējumu sagatavos ziņojumu, kurā būs ietverti Komisijas secinājumi par novērtējumu un novērojumi. Minēto ziņojumu Komisija līdz 2022. gada 31. decembrim nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3.a punkts (jauns)

17. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  novērtējumā vērtē komerciālos pakalpojumus, kā tie minēti 12. pantā, pamatojoties uz faktisko izmantojumu; . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)
     
  novērtējumā vērtē komerciālos pakalpojumus, kā tie minēti 12. pantā, pamatojoties uz faktisko izmantojumu; .

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 1. pants – 1. daļa – c punkts

Pielikums – 1. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sāk un pārvalda pirmseksalīmeņa superdatoru iegādes procedūru, izvērtē saņemtos piedāvājumus, piešķir finansējumu pieejamo līdzekļu ietvaros, uzrauga līguma īstenošanu un pārvalda līgumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sāk un pārvalda pirmseksalīmeņa superdatoru iegādes procedūru, izvērtē saņemtos piedāvājumus, piešķir finansējumu pieejamo līdzekļu ietvaros, uzrauga līguma īstenošanu un pārvalda līgumus;

| (c) | sāk un pārvalda pirmseksalīmeņa superdatoru iegādes procedūru
  atklātā un pārredzamā veidā, izmantojot neatkarīgos ekspertus
  , izvērtē saņemtos piedāvājumus, piešķir finansējumu pieejamo līdzekļu ietvaros, uzrauga līguma īstenošanu un pārvalda līgumus; |
| --- | --- |

(c)

sāk un pārvalda pirmseksalīmeņa superdatoru iegādes procedūru
  atklātā un pārredzamā veidā, izmantojot neatkarīgos ekspertus
  , izvērtē saņemtos piedāvājumus, piešķir finansējumu pieejamo līdzekļu ietvaros, uzrauga līguma īstenošanu un pārvalda līgumus;

atklātā un pārredzamā veidā, izmantojot neatkarīgos ekspertus

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 1. pants – 1. daļa – d punkts

Pielikums – 1. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | izvēlas pirmseksalīmeņa superdatoru mitinātāju saskaņā ar
  tā
  finansiālajiem noteikumiem, kas minēti šīs regulas 11. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

izvēlas pirmseksalīmeņa superdatoru mitinātāju saskaņā ar
  tā
  finansiālajiem noteikumiem, kas minēti šīs regulas 11. pantā;

tā

| (d) | izvēlas pirmseksalīmeņa superdatoru mitinātāju saskaņā ar
  6. panta 3. punktu un
  finansiālajiem noteikumiem, kas minēti šīs regulas 11. pantā; |
| --- | --- |

(d)

izvēlas pirmseksalīmeņa superdatoru mitinātāju saskaņā ar
  6. panta 3. punktu un
  finansiālajiem noteikumiem, kas minēti šīs regulas 11. pantā;

6. panta 3. punktu un

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 1. pants – 1. daļa – i punkts

Pielikums – 1. pants – 1. daļa – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | sniedz finansiālu atbalstu, galvenokārt dotāciju veidā, kas ir vērsts uz lietojumiem, informatīviem pasākumiem, informētības uzlabošanas pasākumiem un profesionālās attīstības pasākumiem, lai piesaistītu cilvēkresursus augstas veiktspējas skaitļošanas nozarei, kā arī uzlabotu prasmes un inženiertehniskās zināšanas par ekosistēmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

sniedz finansiālu atbalstu, galvenokārt dotāciju veidā, kas ir vērsts uz lietojumiem, informatīviem pasākumiem, informētības uzlabošanas pasākumiem un profesionālās attīstības pasākumiem, lai piesaistītu cilvēkresursus augstas veiktspējas skaitļošanas nozarei, kā arī uzlabotu prasmes un inženiertehniskās zināšanas par ekosistēmu;

| (i) | sniedz finansiālu atbalstu, galvenokārt dotāciju veidā, kas ir vērsts uz lietojumiem, informatīviem pasākumiem, informētības uzlabošanas pasākumiem un profesionālās attīstības
  un pārorientācijas
  pasākumiem, lai piesaistītu cilvēkresursus augstas veiktspējas skaitļošanas nozarei
  , sekmētu vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību
  , kā arī uzlabotu prasmes un inženiertehniskās zināšanas par ekosistēmu; |
| --- | --- |

(i)

sniedz finansiālu atbalstu, galvenokārt dotāciju veidā, kas ir vērsts uz lietojumiem, informatīviem pasākumiem, informētības uzlabošanas pasākumiem un profesionālās attīstības
  un pārorientācijas
  pasākumiem, lai piesaistītu cilvēkresursus augstas veiktspējas skaitļošanas nozarei
  , sekmētu vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību
  , kā arī uzlabotu prasmes un inženiertehniskās zināšanas par ekosistēmu;

un pārorientācijas

, sekmētu vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 6. pants – 5. punkts

Pielikums – 6. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Valde uz diviem gadiem ievēlē priekšsēdētāju. Priekšsēdētāja pilnvaras var pagarināt tikai vienreiz, pēc Valdes lēmuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)

Valde uz diviem gadiem ievēlē priekšsēdētāju. Priekšsēdētāja pilnvaras var pagarināt tikai vienreiz, pēc Valdes lēmuma.

| (5) | Valde
  no savu locekļu vidus
  uz diviem gadiem ievēlē priekšsēdētāju. Priekšsēdētāja pilnvaras var pagarināt tikai vienreiz, pēc Valdes lēmuma. |
| --- | --- |

(5)

Valde
  no savu locekļu vidus
  uz diviem gadiem ievēlē priekšsēdētāju. Priekšsēdētāja pilnvaras var pagarināt tikai vienreiz, pēc Valdes lēmuma.

no savu locekļu vidus

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 8. pants – 1. punkts – 2. daļa – 1.a apakšdaļa (jauna)

Pielikums – 8. pants – 1. punkts – 2. daļa – 1.a apakšdaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Kandidātu sarakstu sagatavo, ņemot vērā vajadzību nodrošināt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību un vienādas iespējas vīriešiem un sievietēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kandidātu sarakstu sagatavo, ņemot vērā vajadzību nodrošināt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību un vienādas iespējas vīriešiem un sievietēm.

Kandidātu sarakstu sagatavo, ņemot vērā vajadzību nodrošināt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību un vienādas iespējas vīriešiem un sievietēm.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 10. pants – 2. punkts

Pielikums – 10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Pētniecības un inovācijas konsultatīvajā grupā ir ne vairāk kā
  12
   locekļi, no kuriem ne vairāk kā
  sešus
  ieceļ privātā sektora locekļi un ne vairāk kā
  sešus
   — Valde. Valde nosaka konkrētus kritērijus un atlases procesa kārtību attiecībā uz locekļiem, kurus tā ieceļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

Pētniecības un inovācijas konsultatīvajā grupā ir ne vairāk kā
  12
   locekļi, no kuriem ne vairāk kā
  sešus
  ieceļ privātā sektora locekļi un ne vairāk kā
  sešus
   — Valde. Valde nosaka konkrētus kritērijus un atlases procesa kārtību attiecībā uz locekļiem, kurus tā ieceļ.

12

sešus

sešus

| (2) | Pētniecības un inovācijas konsultatīvajā grupā ir ne vairāk kā
  20
   locekļi, no kuriem ne vairāk kā
  astoņus
  ieceļ privātā sektora locekļi un ne vairāk kā
  divpadsmit
   — Valde. Valde nosaka konkrētus kritērijus un atlases procesa kārtību attiecībā uz locekļiem, kurus tā ieceļ. |
| --- | --- |

(2)

Pētniecības un inovācijas konsultatīvajā grupā ir ne vairāk kā
  20
   locekļi, no kuriem ne vairāk kā
  astoņus
  ieceļ privātā sektora locekļi un ne vairāk kā
  divpadsmit
   — Valde. Valde nosaka konkrētus kritērijus un atlases procesa kārtību attiecībā uz locekļiem, kurus tā ieceļ.

20

astoņus

divpadsmit

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 21. pants – 1.a daļa (jauna)

Pielikums – 21. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Kopuzņēmums nodrošina atbilstību Savienības tiesību aktiem par datu aizsardzību un privātumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopuzņēmums nodrošina atbilstību Savienības tiesību aktiem par datu aizsardzību un privātumu.

Kopuzņēmums nodrošina atbilstību Savienības tiesību aktiem par datu aizsardzību un privātumu.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 23. pants – 2. punkts

Pielikums – 23. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Kopuzņēmuma Valde nosaka kārtību, kā tiek novērsti un pārvaldīti tās locekļu, struktūru un personāla interešu konflikti. Šajā kārtībā paredz noteikumus, kuru mērķis ir izvairīties no to kopuzņēmuma locekļu pārstāvju interešu konflikta, kuri darbojas Valdē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

Kopuzņēmuma Valde nosaka kārtību, kā tiek novērsti un pārvaldīti tās locekļu, struktūru un personāla interešu konflikti. Šajā kārtībā paredz noteikumus, kuru mērķis ir izvairīties no to kopuzņēmuma locekļu pārstāvju interešu konflikta, kuri darbojas Valdē.

| (2) | Kopuzņēmuma Valde nosaka kārtību, kā
  saskaņā ar Savienības paraugpraksi
  tiek novērsti un pārvaldīti tās locekļu, struktūru un personāla interešu konflikti. Šajā kārtībā paredz
  arī
  noteikumus, kuru mērķis ir izvairīties no to kopuzņēmuma locekļu pārstāvju interešu konflikta, kuri darbojas Valdē. |
| --- | --- |

(2)

Kopuzņēmuma Valde nosaka kārtību, kā
  saskaņā ar Savienības paraugpraksi
  tiek novērsti un pārvaldīti tās locekļu, struktūru un personāla interešu konflikti. Šajā kārtībā paredz
  arī
  noteikumus, kuru mērķis ir izvairīties no to kopuzņēmuma locekļu pārstāvju interešu konflikta, kuri darbojas Valdē.

saskaņā ar Savienības paraugpraksi

arī

---

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

15

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

15

(22)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā”, COM(2016)0178.

22

(22)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā”, COM(2016)0178.

22

(25)  Komisijas paziņojums “Kritēriji, pēc kuriem analizē saderīgumu ar iekšējo tirgu valsts atbalstam ar mērķi sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs” (OV C 188, 20.6.2014., 4. lpp.).

25

(25)  Komisijas paziņojums “Kritēriji, pēc kuriem analizē saderīgumu ar iekšējo tirgu valsts atbalstam ar mērķi sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs” (OV C 188, 20.6.2014., 4. lpp.).

25

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/208 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/208

---

P8_TA(2018)0272

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana saskaņā ar Francijas pieteikumu EGF/2017/009 FR/Air France

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Francijas pieteikumu EGF/2017/009 FR/Air France (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

(2020/C 118/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0230 – C8-0161/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0230 – C8-0161/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0210/2018),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, vajadzētu būt dinamiskai un tā būtu jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi; |
| --- | --- |

B.

tā kā finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, vajadzētu būt dinamiskai un tā būtu jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi;

| C. | tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2017/009 FR/Air France, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar 1 858 darba ņēmēju atlaišanu Francijā, NUTS 2. līmeņa reģionos Ildefransā (FR10) un Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā (FR82) NACE 2. red. 51. nodaļā (“Gaisa transports”) klasificētā tautsaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

C.

tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2017/009 FR/Air France, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar 1 858 darba ņēmēju atlaišanu Francijā, NUTS 2. līmeņa reģionos Ildefransā (FR10) un Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā (FR82) NACE 2. red. 51. nodaļā (“Gaisa transports”) klasificētā tautsaimniecības nozarē;

| D. | tā kā, ņemot vērā Savienības tirgus daļas samazināšanos starptautisko gaisa pārvadājumu nozarē, ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt Savienības aviosabiedrības; |
| --- | --- |

D.

tā kā, ņemot vērā Savienības tirgus daļas samazināšanos starptautisko gaisa pārvadājumu nozarē, ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt Savienības aviosabiedrības;

| E. | tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kas paredz, ka četru mēnešu pārskata periodā kādā dalībvalsts uzņēmumā ir atlaisti vismaz 500 darba ņēmēji, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu attiecīgā uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos, |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kas paredz, ka četru mēnešu pārskata periodā kādā dalībvalsts uzņēmumā ir atlaisti vismaz 500 darba ņēmēji, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu attiecīgā uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka Francija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 9 894 483 apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, EUR 16 490 805, kuras aptver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 16 410 805 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 80 000 apmērā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Francijas iestādes šo pieteikumu iesniedza 2017. gada 23. oktobrī un ka pēc Francijas sniegtās papildu informācijas saņemšanas Komisija 2018. gada 23. aprīlī pabeidza pieteikuma novērtēšanu un tajā pašā dienā to darīja zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka Francija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2015. gada 19. maijā un ka tāpēc EGF finansiālā ieguldījuma attiecināmības periods ilgs no 2015. gada 19. maija līdz 2019. gada 23. oktobrim; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka šis ir otrais Francijas pieteikums finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā “Air France” un trešais ar gaisa transporta nozari saistītais pieteikums — pirmais pieteikums EGF/2013/014 FR/Air France tika iesniegts 2013. gadā un otrais pieteikums EGF/2015/004 IT/Alitalia — 2015. gadā, un tie tika apstiprināti (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka EGF finansiālais ieguldījums ir paredzēts, lai palīdzētu atlaistajiem darba ņēmējiem atrast citu darbu, un tā nav subsīdija uzņēmumam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz Francijas izvirzīto argumentu, ka darba ņēmēju atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, proti, nopietniem ekonomikas traucējumiem starptautisko gaisa pārvadājumu nozarē, jo īpaši — ES tirgus daļas samazināšanos, ievērojami paplašinoties trijām lielām Persijas līča aviosabiedrībām, kuras saņem ļoti lielu valsts atbalstu un subsīdijas un uz kurām attiecas ne tik ierobežojošs sociālais un vides regulējums kā uz Savienības uzņēmumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka aviosabiedrību “Emirates”, “Qatar Airways” un “Etihad Airways” saņemto subsīdiju un valsts atbalsta apmērs ir ļāvis tām ievērojami palielināt jaudu, tādējādi vājinot Eiropas centrālo lidostu, tostarp Parīzes Šarla de Golla lidostas, pozīcijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka 2017. gada 8. jūnijā Komisija nāca klajā ar priekšlikumu regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā (5), kuras mērķis ir nodrošināt godīgu konkurenci starp Savienības un trešo valstu gaisa pārvadātājiem, lai saglabātu labvēlīgus apstākļus augsta līmeņa savienojamības sekmēšanai; norāda, ka Parlaments un Padome 2018. gada rudenī gatavojas sākt sarunas par šo likumdošanas priekšlikumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka ir paredzams, ka uzņēmumā “Air France” notikusī darba ņēmēju atlaišana radīs būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz vietējo ekonomiku, kur ir vērojamas problēmas saistībā ar ilgstošu bezdarbu un darba ņēmēju vecumā virs 50 gadiem pārkvalifikāciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina uzņēmumu “Air France” nodrošināt nepieciešamo sociālo dialogu un to, lai šis dialogs būtu kvalitatīvs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka pieteikums attiecas uz 1 858 darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba uzņēmumā “Air France” un 76,2 % no visiem atlaistajiem darba ņēmējiem — Ildefransā, un ka lielākā daļa no šiem darba ņēmējiem ir vecumā no 55 līdz 64 gadiem; atzīst, ka EGF līdzfinansētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem ir svarīga nozīme, lai uzlabotu izredzes atgriezties darba tirgū; turklāt norāda, ka neviens no atlaistajiem darba ņēmējiem nav vecuma grupā no 25 līdz 29 gadiem vai vecumā virs 64 gadiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka Francija plāno īstenot piecu veidu pasākumus atlaistajiem darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums, proti:






  i) | konsultāciju un profesionālās ievirzes pakalpojumi darba ņēmējiem, |
| --- | --- | --- |

12.

i)

konsultāciju un profesionālās ievirzes pakalpojumi darba ņēmējiem,

| ii) | profesionālā apmācība, |
| --- | --- |

ii)

profesionālā apmācība,

| iii) | atbalsts uzņēmuma atjaunošanai vai izveidei, |
| --- | --- |

iii)

atbalsts uzņēmuma atjaunošanai vai izveidei,

| iv) | pabalsti darba meklētājiem, |
| --- | --- |

iv)

pabalsti darba meklētājiem,

| v) | mobilitātes pabalsti; |
| --- | --- |

v)

mobilitātes pabalsti;

| 13. | atzinīgi vērtē gan to, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar paredzēto atbalsta saņēmēju pārstāvjiem un sociālajiem partneriem, gan arī “Air France” panāktās vienošanās ar arodbiedrībām un uzņēmuma centrālo padomi, kas nodrošināja, ka visas darba attiecības tika izbeigtas labprātīgi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka EGF līdzfinansētie individualizētie pakalpojumi ir paredzēti darba ņēmējiem, kuriem darba attiecību labprātīgas izbeigšanas brīdī nav konkrētu pārkvalifikācijas plānu un kuri vēlas izmantot iespēju iesaistīties pārkvalifikācijas pasākumos, saņemt konsultācijas, padomus vai palīdzību uzņēmuma izveidei vai pārņemšanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst, ka saskaņā ar Francijas Darba kodeksu uzņēmumiem, kuri nodarbina vairāk nekā tūkstoš cilvēku, ir jāierosina pasākumi un ka EGF pieteikumā nav lūgts nekāds atbalsts pārkvalifikācijas atvaļinājuma pirmajiem četriem mēnešiem, kas atbilst minimālajam Francijas likumos noteiktajam termiņam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka ienākumu atbalsta pasākumu maksimālais apjoms ir 35 % no visa individualizēto pasākumu kopuma, kā paredzēts EGF regulā, un ka minētās darbības ir atkarīgas no tā, vai personas, kurām paredzēts atbalsts, piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums būtu jāsagatavo, prognozējot turpmākās darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam vajadzētu būt saderīgam ar pāreju uz resursu ziņā efektīvu un noturīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka Francijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, kas uzņēmumiem jāveic saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju turpmākajos priekšlikumos mudināt valstu iestādes sniegt sīkākas ziņas par nozarēm, kurās ir izaugsmes perspektīvas un kurās tādēļ, iespējams, tiks pieņemti darbinieki, kā arī vākt pamatotus datus par EGF finansējuma ietekmi, tostarp uz darbvietu kvalitāti, un par to, kādā līmenī ar EGF atbalstu ir izdevies panākt atgriešanos darba tirgū; turklāt aicina Komisiju uzraudzīt EGF īstenošanu un ziņot par to Parlamentam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt publisku piekļuvi visiem ar EGF pieteikumiem saistītajiem dokumentiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 17. decembra Lēmums (ES) 2015/44 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (Francijas pieteikums EGF/2013/014 FR/Air France) (OV L 8, 14.1.2015., 18. lpp.).

(5)  COM(2017)0289.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Francijas pieteikumu EGF/2017/009 FR/Air France

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2018/1093.)

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/213

---

P8_TA(2018)0275

Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi ar mērķi stiprināt ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0294), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0294),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0180/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0180/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 7. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 7. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0037/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas kopā ar galīgo leģislatīvo aktu tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijas izdevumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 129, 11.4.2018., 51. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0125

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, lai atbalstītu Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1092.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOPĪGS PAZIŅOJUMS PAR EIROPAS AIZSARDZĪBAS RŪPNIECĪBAS ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAS FINANSĒŠANU

Eiropas Parlaments un Padome, neskarot budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas ikgadējās budžeta procedūras satvarā, vienojas, ka Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programmas finansēšanai 2019. un 2020. gadā tiks piešķirti šādi līdzekļi:

| — | EUR 200 miljoni no nepiešķirtu līdzekļu rezerves; |
| --- | --- |

—

EUR 200 miljoni no nepiešķirtu līdzekļu rezerves;

| — | EUR 116,1 miljons no EISI; |
| --- | --- |

—

EUR 116,1 miljons no EISI;

| — | EUR 3,9 miljoni no EGNOS; |
| --- | --- |

—

EUR 3,9 miljoni no EGNOS;

| — | EUR 104,1 miljons no Galileo; |
| --- | --- |

—

EUR 104,1 miljons no Galileo;

| — | EUR 12 miljoni no Copernicus; |
| --- | --- |

—

EUR 12 miljoni no Copernicus;

| — | EUR 63,9 miljoni no ITER. |
| --- | --- |

—

EUR 63,9 miljoni no ITER.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS AR EIROPAS PARLAMENTA ATBALSTU PAR EIROPAS AIZSARDZĪBAS RŪPNIECĪBAS ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAS ĪSTENOŠANU

Lai efektīvi īstenotu Eiropas aizsardzības rūpniecības programmu un nodrošinātu tās pilnīgu atbilstību citām Savienības iniciatīvām, Komisija plāno īstenot programmu tiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/215

---

P8_TA(2018)0276

Lauku saimniecību integrēta statistika ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1166/2008 un Regulu (ES) Nr. 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0786), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0786),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0514/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0514/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 8. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 8. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0300/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0300/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0389

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1091.)

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/216

---

P8_TA(2018)0277

Energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošana: atcelšana ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 256/2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0769), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0769),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0448/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0448/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2018. gada 27. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2018. gada 27. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0211/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 227, 28.6.2018., 103. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0347

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 256/2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1504.)

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/217 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/217

---

P8_TA(2018)0278

Pasākumi, lai stiprinātu administratīvo sadarbību pievienotās vērtības nodokļa jomā *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par grozītu priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 118/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0706), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0706),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0441/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0441/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0215/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0215/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Krāpšana PVN jomā bieži vien ir saistīta ar organizēto noziedzību, un ļoti mazs šo organizēto tīklu skaits var būt atbildīgs par pārrobežu krāpšanu PVN jomā miljardiem euro vērtībā, kas skar ne tikai nodokļu iekasēšanu dalībvalstīs, bet arī negatīvi ietekmē Savienības pašu resursus. Tādēļ dalībvalstis kopā ir atbildīgas par PVN ieņēmumu aizsardzību visās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Krāpšana PVN jomā bieži vien ir saistīta ar organizēto noziedzību, un ļoti mazs šo organizēto tīklu skaits var būt atbildīgs par pārrobežu krāpšanu PVN jomā miljardiem euro vērtībā, kas skar ne tikai nodokļu iekasēšanu dalībvalstīs, bet arī negatīvi ietekmē Savienības pašu resursus. Tādēļ dalībvalstis kopā ir atbildīgas par PVN ieņēmumu aizsardzību visās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Lai cīnītos pret krāpšanu PVN jomā, bieži ir
  nepieciešams veikt administratīvo procedūru
  , it īpaši tādos gadījumos, kad nodokļa maksātājs neveic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā ir jāmaksā nodoklis. Lai nodrošinātu PVN pienācīgu piedziņu
  un lai nodokļu iestādes un uzņēmumi
  izvairītos no dubulta darba un
  administratīvā sloga, tad gadījumā, ja vismaz divas dalībvalstis uzskata
  ,
  ka
  par summām, ko deklarējis nodokļa maksātājs, kurš neveic uzņēmējdarbību
  tās
  teritorijā, bet ir
  tur
  apliekams ar nodokli, ir
  nepieciešama
  administratīvā procedūra
  , šī procedūra būtu jāsāk tai
  dalībvalstij, kurā nodokļa maksātājs veic uzņēmējdarbību, un pieprasījuma
  iesniedzējām dalībvalstīm
  būtu minētajai valstij jāpalīdz, aktīvi piedaloties
  auditā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Lai cīnītos pret krāpšanu PVN jomā, bieži ir
  nepieciešams veikt administratīvo procedūru
  , it īpaši tādos gadījumos, kad nodokļa maksātājs neveic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā ir jāmaksā nodoklis. Lai nodrošinātu PVN pienācīgu piedziņu
  un lai nodokļu iestādes un uzņēmumi
  izvairītos no dubulta darba un
  administratīvā sloga, tad gadījumā, ja vismaz divas dalībvalstis uzskata
  ,
  ka
  par summām, ko deklarējis nodokļa maksātājs, kurš neveic uzņēmējdarbību
  tās
  teritorijā, bet ir
  tur
  apliekams ar nodokli, ir
  nepieciešama
  administratīvā procedūra
  , šī procedūra būtu jāsāk tai
  dalībvalstij, kurā nodokļa maksātājs veic uzņēmējdarbību, un pieprasījuma
  iesniedzējām dalībvalstīm
  būtu minētajai valstij jāpalīdz, aktīvi piedaloties
  auditā
  .

| (2) | Lai cīnītos pret krāpšanu PVN jomā, bieži ir
  nepieciešama administratīva procedūra
  , it īpaši tādos gadījumos, kad nodokļa maksātājs neveic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā ir jāmaksā nodoklis. Lai nodrošinātu PVN pienācīgu piedziņu, izvairītos no dubulta darba un
  mazinātu nodokļu iestāžu un uzņēmumu administratīvo slogu
  , par summām, ko deklarējis nodokļa maksātājs, kurš neveic uzņēmējdarbību
  dalībvalsts
  teritorijā, bet ir
  tajā
  apliekams ar nodokli, ir
  jāveic
  administratīvā procedūra. Dalībvalstij, kurā nodokļa maksātājs veic uzņēmējdarbību,
  ir jāsāk šī procedūra,
  un pieprasījuma
  iesniedzējai(-ām) dalībvalstij(-īm)
  būtu minētajai valstij jāpalīdz, aktīvi piedaloties
  minētajā procedūrā
  . |
| --- | --- |

(2)

Lai cīnītos pret krāpšanu PVN jomā, bieži ir
  nepieciešama administratīva procedūra
  , it īpaši tādos gadījumos, kad nodokļa maksātājs neveic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā ir jāmaksā nodoklis. Lai nodrošinātu PVN pienācīgu piedziņu, izvairītos no dubulta darba un
  mazinātu nodokļu iestāžu un uzņēmumu administratīvo slogu
  , par summām, ko deklarējis nodokļa maksātājs, kurš neveic uzņēmējdarbību
  dalībvalsts
  teritorijā, bet ir
  tajā
  apliekams ar nodokli, ir
  jāveic
  administratīvā procedūra. Dalībvalstij, kurā nodokļa maksātājs veic uzņēmējdarbību,
  ir jāsāk šī procedūra,
  un pieprasījuma
  iesniedzējai(-ām) dalībvalstij(-īm)
  būtu minētajai valstij jāpalīdz, aktīvi piedaloties
  minētajā procedūrā
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Lai faktiski un efektīvi nodrošinātu kontroli attiecībā uz PVN pārrobežu darījumos, Regulā (ES) Nr. 904/2010 ir paredzēta iespēja vienas dalībvalsts amatpersonām atrasties administratīvajos birojos citā dalībvalstī un tur piedalīties administratīvajās procedūrās. Lai uzlabotu nodokļu iestāžu spējas pārbaudīt pārrobežu preču piegādes un pakalpojumu sniegšanu, būtu jāparedz
  kopīgi auditi
  , kas ierēdņiem no divām vai vairākām dalībvalstīm ļauj veidot kopīgu
  audita
  grupu un aktīvi piedalīties kopīgā administratīvā procedūrā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Lai faktiski un efektīvi nodrošinātu kontroli attiecībā uz PVN pārrobežu darījumos, Regulā (ES) Nr. 904/2010 ir paredzēta iespēja vienas dalībvalsts amatpersonām atrasties administratīvajos birojos citā dalībvalstī un tur piedalīties administratīvajās procedūrās. Lai uzlabotu nodokļu iestāžu spējas pārbaudīt pārrobežu preču piegādes un pakalpojumu sniegšanu, būtu jāparedz
  kopīgi auditi
  , kas ierēdņiem no divām vai vairākām dalībvalstīm ļauj veidot kopīgu
  audita
  grupu un aktīvi piedalīties kopīgā administratīvā procedūrā,

| (11) | Lai faktiski un efektīvi nodrošinātu kontroli attiecībā uz PVN pārrobežu darījumos, Regulā (ES) Nr. 904/2010 ir paredzēta iespēja vienas dalībvalsts amatpersonām atrasties administratīvajos birojos citā dalībvalstī un tur piedalīties administratīvajās procedūrās. Lai uzlabotu nodokļu iestāžu spējas pārbaudīt pārrobežu preču piegādes un pakalpojumu sniegšanu,
  nodrošinot šīm iestādēm papildu tehniskos un cilvēkresursus,
  būtu jāparedz
  kopīgas revīzijas
  , kas ierēdņiem no divām vai vairākām dalībvalstīm ļauj veidot kopīgu
  revīzijas
  grupu un
  sadarbības un efektivitātes nodrošināšanas gaisotnē
  aktīvi piedalīties kopīgā administratīvā procedūrā,
  ievērojot nosacījumus, par kuriem dalībvalstīm jāvienojas, lai atklātu un apkarotu pārrobežu krāpšanu PVN jomā, kas patlaban nodara kaitējumu dalībvalstu nodokļu bāzei. |
| --- | --- |

(11)

Lai faktiski un efektīvi nodrošinātu kontroli attiecībā uz PVN pārrobežu darījumos, Regulā (ES) Nr. 904/2010 ir paredzēta iespēja vienas dalībvalsts amatpersonām atrasties administratīvajos birojos citā dalībvalstī un tur piedalīties administratīvajās procedūrās. Lai uzlabotu nodokļu iestāžu spējas pārbaudīt pārrobežu preču piegādes un pakalpojumu sniegšanu,
  nodrošinot šīm iestādēm papildu tehniskos un cilvēkresursus,
  būtu jāparedz
  kopīgas revīzijas
  , kas ierēdņiem no divām vai vairākām dalībvalstīm ļauj veidot kopīgu
  revīzijas
  grupu un
  sadarbības un efektivitātes nodrošināšanas gaisotnē
  aktīvi piedalīties kopīgā administratīvā procedūrā,
  ievērojot nosacījumus, par kuriem dalībvalstīm jāvienojas, lai atklātu un apkarotu pārrobežu krāpšanu PVN jomā, kas patlaban nodara kaitējumu dalībvalstu nodokļu bāzei.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Lai cīnītos pret vissmagakajām pārrobežu krāpšanas shēmām, ir nepieciešams precizēt un pilnveidot Eurofisc pārvaldību, uzdevumus un darbību. Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu jānodrošina ātra piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, tās ātra apmaiņa, apstrāde un analīze, kā arī iespēja koordionēt jebkādus turpmākus pasākumus. Turklāt ir nepieciešams uzlabot sadarbību ar citām iestādēm, kas ir iesaistītas cīņā pret krāpšanu PVN jomā Savienības līmenī, it īpaši izmantojot konkrētas informācijas apmaiņu ar Eiropolu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. Tādēļ Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu
  jānodrošina iespēja kopīgi izmantot
  informāciju un
  izlūkdatus
  ,
  spontāni vai pēc pieprasījuma
  , ar Eiropolu
  un
  Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. Tādējādi Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu iespējas saņemt Eiropola un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai rīcībā esošo informāciju un izlūkdatus, lai identificētu faktiskos krāpšanas veicējus PVN jomā . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Lai cīnītos pret vissmagakajām pārrobežu krāpšanas shēmām, ir nepieciešams precizēt un pilnveidot Eurofisc pārvaldību, uzdevumus un darbību. Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu jānodrošina ātra piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, tās ātra apmaiņa, apstrāde un analīze, kā arī iespēja koordionēt jebkādus turpmākus pasākumus. Turklāt ir nepieciešams uzlabot sadarbību ar citām iestādēm, kas ir iesaistītas cīņā pret krāpšanu PVN jomā Savienības līmenī, it īpaši izmantojot konkrētas informācijas apmaiņu ar Eiropolu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. Tādēļ Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu
  jānodrošina iespēja kopīgi izmantot
  informāciju un
  izlūkdatus
  ,
  spontāni vai pēc pieprasījuma
  , ar Eiropolu
  un
  Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. Tādējādi Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu iespējas saņemt Eiropola un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai rīcībā esošo informāciju un izlūkdatus, lai identificētu faktiskos krāpšanas veicējus PVN jomā .

| (13) | Lai cīnītos pret vissmagakajām pārrobežu krāpšanas shēmām, ir nepieciešams precizēt un pilnveidot Eurofisc pārvaldību, uzdevumus un darbību. Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu jānodrošina ātra piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, tās ātra apmaiņa, apstrāde un analīze, kā arī iespēja koordionēt jebkādus turpmākus pasākumus. Turklāt ir nepieciešams uzlabot sadarbību ar citām iestādēm, kas ir iesaistītas cīņā pret krāpšanu PVN jomā Savienības līmenī, it īpaši izmantojot konkrētas informācijas apmaiņu ar Eiropolu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. Tādēļ Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu
  spontāni vai pēc pieprasījuma jādalās ar
  informāciju un
  izlūkdatiem
  ar Eiropolu, Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai
  un — iesaistīto dalībvalstu gadījumā — ar Eiropas Prokuratūru, jo īpaši saistībā ar aizdomām par krāpšanu PVN jomā, kas pārsniedz konkrētu summu
  . Tādējādi Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu iespējas saņemt Eiropola un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai rīcībā esošo informāciju un izlūkdatus, lai identificētu faktiskos krāpšanas veicējus PVN jomā . |
| --- | --- |

(13)

Lai cīnītos pret vissmagakajām pārrobežu krāpšanas shēmām, ir nepieciešams precizēt un pilnveidot Eurofisc pārvaldību, uzdevumus un darbību. Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu jānodrošina ātra piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, tās ātra apmaiņa, apstrāde un analīze, kā arī iespēja koordionēt jebkādus turpmākus pasākumus. Turklāt ir nepieciešams uzlabot sadarbību ar citām iestādēm, kas ir iesaistītas cīņā pret krāpšanu PVN jomā Savienības līmenī, it īpaši izmantojot konkrētas informācijas apmaiņu ar Eiropolu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. Tādēļ Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu
  spontāni vai pēc pieprasījuma jādalās ar
  informāciju un
  izlūkdatiem
  ar Eiropolu, Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai
  un — iesaistīto dalībvalstu gadījumā — ar Eiropas Prokuratūru, jo īpaši saistībā ar aizdomām par krāpšanu PVN jomā, kas pārsniedz konkrētu summu
  . Tādējādi Eurofisc koordinācijas ierēdņiem būtu iespējas saņemt Eiropola un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai rīcībā esošo informāciju un izlūkdatus, lai identificētu faktiskos krāpšanas veicējus PVN jomā .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Organizējot pieprasījumu par PVN atmaksu pārsūtīšanu atbilstoši Padomes Direktīvas 2008/9/EK (35) 5. pantam, rodas iespēja samazināt administratīvo slogu
  kompetentajām iestādēm, lai piedzītu nesamaksātos PVN parādus
  dalībvalstī, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Organizējot pieprasījumu par PVN atmaksu pārsūtīšanu atbilstoši Padomes Direktīvas 2008/9/EK (35) 5. pantam, rodas iespēja samazināt administratīvo slogu
  kompetentajām iestādēm, lai piedzītu nesamaksātos PVN parādus
  dalībvalstī, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība.

| (15) | Organizējot pieprasījumu par PVN atmaksu pārsūtīšanu atbilstoši Padomes Direktīvas 2008/9/EK (35) 5. pantam, rodas iespēja samazināt
  kompetento iestāžu
  administratīvo slogu
  nesamaksāto nodokļu saistību piedziņā
  dalībvalstī, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība. |
| --- | --- |

(15)

Organizējot pieprasījumu par PVN atmaksu pārsūtīšanu atbilstoši Padomes Direktīvas 2008/9/EK (35) 5. pantam, rodas iespēja samazināt
  kompetento iestāžu
  administratīvo slogu
  nesamaksāto nodokļu saistību piedziņā
  dalībvalstī, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Lai Savienības finanšu intereses aizsargātu pret smagu pārrobežu krāpšanu PVN jomā, dalībvalstīm, kas ir iesaistītas Eiropas
  Prokuratūrā
  , būtu minētajai iestādei jāpaziņo, tostarp ar Eurofisc koordinācijas ierēdņu starpniecību, informācija par vissmagākajiem pārkāpumiem PVN jomā, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1371 2. panta 2. punktā (36). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Lai Savienības finanšu intereses aizsargātu pret smagu pārrobežu krāpšanu PVN jomā, dalībvalstīm, kas ir iesaistītas Eiropas
  Prokuratūrā
  , būtu minētajai iestādei jāpaziņo, tostarp ar Eurofisc koordinācijas ierēdņu starpniecību, informācija par vissmagākajiem pārkāpumiem PVN jomā, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1371 2. panta 2. punktā (36).

| (16) | Lai Savienības finanšu intereses aizsargātu pret smagu pārrobežu krāpšanu PVN jomā, dalībvalstīm, kas ir iesaistītas Eiropas
  Prokuratūras darbā
  , būtu minētajai iestādei
  savlaicīgi
  jāpaziņo, tostarp ar Eurofisc koordinācijas ierēdņu starpniecību, informācija par vissmagākajiem pārkāpumiem PVN jomā, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1371 2. panta 2. punktā (36). |
| --- | --- |

(16)

Lai Savienības finanšu intereses aizsargātu pret smagu pārrobežu krāpšanu PVN jomā, dalībvalstīm, kas ir iesaistītas Eiropas
  Prokuratūras darbā
  , būtu minētajai iestādei
  savlaicīgi
  jāpaziņo, tostarp ar Eurofisc koordinācijas ierēdņu starpniecību, informācija par vissmagākajiem pārkāpumiem PVN jomā, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1371 2. panta 2. punktā (36).

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Komisija var piekļūt
  informācijai, kas paziņota vai apkopota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 904/2010,
  tikai
  tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs Komisijas uzturēto elektronisko sistēmu, ko dalībvalstis izmanto šīs regulas nolūkiem, apkopei, uzturēšanai un izstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Komisija var piekļūt
  informācijai, kas paziņota vai apkopota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 904/2010,
  tikai
  tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs Komisijas uzturēto elektronisko sistēmu, ko dalībvalstis izmanto šīs regulas nolūkiem, apkopei, uzturēšanai un izstrādei.

| (18) | Komisijai vajadzētu būt piekļuvei
  informācijai, kas paziņota vai apkopota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 904/2010, tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs Komisijas uzturēto elektronisko sistēmu, ko dalībvalstis izmanto šīs regulas nolūkiem, apkopei, uzturēšanai un izstrādei
  un šīs regulas pienācīgas īstenošanas nodrošināšanai. Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai veikt apmeklējumus dalībvalstīs, lai novērtētu, kā tiek īstenota administratīvās sadarbības kārtība. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai vajadzētu būt piekļuvei
  informācijai, kas paziņota vai apkopota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 904/2010, tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs Komisijas uzturēto elektronisko sistēmu, ko dalībvalstis izmanto šīs regulas nolūkiem, apkopei, uzturēšanai un izstrādei
  un šīs regulas pienācīgas īstenošanas nodrošināšanai. Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai veikt apmeklējumus dalībvalstīs, lai novērtētu, kā tiek īstenota administratīvās sadarbības kārtība.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Šīs regulas nolūkiem ir lietderīgi apsvērt dažu tādu tiesību un pienākumu ierobežošanu, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (37), lai aizsargātu intereses, kuras noteiktas minētās regulas 23. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Šādi ierobežojumi ir vajadzīgi un samērīgi, ņemot vērā iespējamos ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs un informācijas pieejamības īpašo nozīmi krāpšanas apkarošanas efektivitātes nodrošināšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Šīs regulas nolūkiem ir lietderīgi apsvērt dažu tādu tiesību un pienākumu ierobežošanu, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (37), lai aizsargātu intereses, kuras noteiktas minētās regulas 23. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Šādi ierobežojumi ir vajadzīgi un samērīgi, ņemot vērā iespējamos ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs un informācijas pieejamības īpašo nozīmi krāpšanas apkarošanas efektivitātes nodrošināšanā.

| (19) | Šīs regulas nolūkiem ir lietderīgi apsvērt dažu tādu tiesību un pienākumu ierobežošanu, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (37), lai aizsargātu intereses, kuras noteiktas minētās regulas 23. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Šādi ierobežojumi ir vajadzīgi un samērīgi, ņemot vērā iespējamos ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs un informācijas pieejamības īpašo nozīmi krāpšanas apkarošanas efektivitātes nodrošināšanā.
  Šādiem ierobežojumiem tomēr nevajadzētu pārsniegt to, kas ir noteikti vajadzīgs, lai sasniegtu minēto mērķi, un tiem jāatbilst augstajām prasībām, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 52. panta 1. punktā. Turklāt visiem turpmākajiem šīs regulas īstenošanas tiesību aktiem būtu jāatbilst datu aizsardzības prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 un Regulā (EK) Nr. 45/2001

   (37 bis)

  . |
| --- | --- |

(19)

Šīs regulas nolūkiem ir lietderīgi apsvērt dažu tādu tiesību un pienākumu ierobežošanu, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (37), lai aizsargātu intereses, kuras noteiktas minētās regulas 23. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Šādi ierobežojumi ir vajadzīgi un samērīgi, ņemot vērā iespējamos ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs un informācijas pieejamības īpašo nozīmi krāpšanas apkarošanas efektivitātes nodrošināšanā.
  Šādiem ierobežojumiem tomēr nevajadzētu pārsniegt to, kas ir noteikti vajadzīgs, lai sasniegtu minēto mērķi, un tiem jāatbilst augstajām prasībām, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 52. panta 1. punktā. Turklāt visiem turpmākajiem šīs regulas īstenošanas tiesību aktiem būtu jāatbilst datu aizsardzības prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 un Regulā (EK) Nr. 45/2001

   (37 bis)

  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Ņemot vērā to, ka tikai neliela daļa dalībvalstu publicē aplēses par krāpnieciskas darbības Kopienā radītajiem PVN ieņēmumu zaudējumiem, salīdzināmi dati par krāpniecisku darbību Kopienā PVN jomā palīdzētu dalībvalstīm mērķtiecīgāk sadarboties. Tāpēc Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāizstrādā vienota statistiska pieeja krāpšanas PVN jomā apmēra noteikšanai un analizēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Ņemot vērā to, ka tikai neliela daļa dalībvalstu publicē aplēses par krāpnieciskas darbības Kopienā radītajiem PVN ieņēmumu zaudējumiem, salīdzināmi dati par krāpniecisku darbību Kopienā PVN jomā palīdzētu dalībvalstīm mērķtiecīgāk sadarboties. Tāpēc Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāizstrādā vienota statistiska pieeja krāpšanas PVN jomā apmēra noteikšanai un analizēšanai.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Pieprasījumā, kas minēts 1. punktā, var būt iekļauts pamatots pieprasījums uzsākt īpašu administratīvo procedūru. Pieprasījuma saņēmēja iestāde uzsāk administratīvo procedūru sadarbībā ar pieprasījuma iesniedzēju iestādi. Var izmantot šīs regulas 28. līdz 30. pantā minētos līdzekļus un procedūras. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde uzskata, ka nekāda administratīvā procedūra nav vajadzīga, tā nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei par attiecīgajiem iemesliem. | 4.   Ja
  kādas dalībvalsts kompetentā iestāde
  uzskata, ka
  ir jāveic
  administratīva procedūra
  , tā iesniedz pienācīgi pamatotu pieprasījumu
  . Pieprasījuma saņēmēja iestāde neatsakās uzsākt
  attiecīgo
  procedūru
  un, ja informācija jau ir pieejama, sniedz to pieprasījuma iesniedzējai iestādei pirms jebkāda pieprasījuma saņemšanas.
  Dalībvalstis nodrošina, ka
  minētās
  pieprasījuma
  iesniedzējas iestādes
  un pieprasījuma saņēmējas iestādes starpā tiek noteikta darba kārtība, kas paredz, ka pieprasījuma
  iesniedzējas iestādes
  pilnvarotie ierēdņi piedalās pieprasījuma saņēmējas iestādes teritorijā notiekošajā administratīvajā procedūrā, lai iegūtu otrajā daļā minēto informāciju. Šādu administratīvo procedūru
  sadarbības un efektivitātes nodrošināšanas gaisotnē
  kopīgi veic pieprasījuma
  iesniedzējas un pieprasījuma saņēmējas iestādes
  ierēdņi. Pieprasījuma
  iesniedzējas iestādes
  ierēdņiem
  ir pieejama tā pati informācija, dokumenti un telpas un, ciktāl to ļauj pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts tiesību akti, ir iespēja tieši izjautāt personas, lai atklātu un apkarotu pārrobežu krāpšanu PVN jomā, kas patlaban nodara kaitējumu valstu nodokļu bāzei. |
| Neatkarīgi no pirmās daļas procedūras par tāda nodokļa maksātāja, kurš veic uzņēmējdarbību pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī, deklarētajām summām, par ko ir iekasējams nodoklis dalībvalstī, kurā atrodas pieprasījuma iesniedzēja iestāde, var atteikt tikai, pamatojoties uz jebkuru no šādiem iemesliem: | |
| a) | pamatojoties uz 54. panta 1. punktā minētajiem iemesliem, ko pieprasījuma saņēmēja iestāde attiecībā uz šā punkta un 54. panta 1. punkta mijiedarbību izvērtējusi saskaņā ar Paraugprakses paziņojumu, ko pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā paredzēto procedūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   
  Pieprasījumā, kas minēts 1. punktā, var būt iekļauts pamatots pieprasījums uzsākt īpašu administratīvo procedūru. Pieprasījuma saņēmēja iestāde uzsāk administratīvo procedūru sadarbībā ar pieprasījuma iesniedzēju iestādi. Var izmantot šīs regulas 28. līdz 30. pantā minētos līdzekļus un procedūras. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde uzskata, ka nekāda administratīvā procedūra nav vajadzīga, tā nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei par attiecīgajiem iemesliem.

4.   Ja
  kādas dalībvalsts kompetentā iestāde
  uzskata, ka
  ir jāveic
  administratīva procedūra
  , tā iesniedz pienācīgi pamatotu pieprasījumu
  . Pieprasījuma saņēmēja iestāde neatsakās uzsākt
  attiecīgo
  procedūru
  un, ja informācija jau ir pieejama, sniedz to pieprasījuma iesniedzējai iestādei pirms jebkāda pieprasījuma saņemšanas.
  Dalībvalstis nodrošina, ka
  minētās
  pieprasījuma
  iesniedzējas iestādes
  un pieprasījuma saņēmējas iestādes starpā tiek noteikta darba kārtība, kas paredz, ka pieprasījuma
  iesniedzējas iestādes
  pilnvarotie ierēdņi piedalās pieprasījuma saņēmējas iestādes teritorijā notiekošajā administratīvajā procedūrā, lai iegūtu otrajā daļā minēto informāciju. Šādu administratīvo procedūru
  sadarbības un efektivitātes nodrošināšanas gaisotnē
  kopīgi veic pieprasījuma
  iesniedzējas un pieprasījuma saņēmējas iestādes
  ierēdņi. Pieprasījuma
  iesniedzējas iestādes
  ierēdņiem
  ir pieejama tā pati informācija, dokumenti un telpas un, ciktāl to ļauj pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts tiesību akti, ir iespēja tieši izjautāt personas, lai atklātu un apkarotu pārrobežu krāpšanu PVN jomā, kas patlaban nodara kaitējumu valstu nodokļu bāzei.

Neatkarīgi no pirmās daļas procedūras par tāda nodokļa maksātāja, kurš veic uzņēmējdarbību pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī, deklarētajām summām, par ko ir iekasējams nodoklis dalībvalstī, kurā atrodas pieprasījuma iesniedzēja iestāde, var atteikt tikai, pamatojoties uz jebkuru no šādiem iemesliem:

Neatkarīgi no pirmās daļas procedūras par tāda nodokļa maksātāja, kurš veic uzņēmējdarbību pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī, deklarētajām summām, par ko ir iekasējams nodoklis dalībvalstī, kurā atrodas pieprasījuma iesniedzēja iestāde, var atteikt tikai, pamatojoties uz jebkuru no šādiem iemesliem:

a)

a)

pamatojoties uz 54. panta 1. punktā minētajiem iemesliem, ko pieprasījuma saņēmēja iestāde attiecībā uz šā punkta un 54. panta 1. punkta mijiedarbību izvērtējusi saskaņā ar Paraugprakses paziņojumu, ko pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā paredzēto procedūru;

pamatojoties uz 54. panta 1. punktā minētajiem iemesliem, ko pieprasījuma saņēmēja iestāde attiecībā uz šā punkta un 54. panta 1. punkta mijiedarbību izvērtējusi saskaņā ar Paraugprakses paziņojumu, ko pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā paredzēto procedūru;

| b) | pamatojoties uz 54. panta 2., 3. un 4. punktā minētajiem iemesliem; |
| --- | --- |

b)

b)

pamatojoties uz 54. panta 2., 3. un 4. punktā minētajiem iemesliem;

pamatojoties uz 54. panta 2., 3. un 4. punktā minētajiem iemesliem;

| c) | pamatojoties uz to, ka pieprasījuma saņēmēja iestāde par to pašu nodokļa maksātāju jau ir sniegusi pieprasījuma iesniedzējai iestādei informāciju, kas iegūta administratīvajā procedūrā, kura veikta mazāk nekā pirms diviem gadiem. |
| --- | --- |

c)

c)

pamatojoties uz to, ka pieprasījuma saņēmēja iestāde par to pašu nodokļa maksātāju jau ir sniegusi pieprasījuma iesniedzējai iestādei informāciju, kas iegūta administratīvajā procedūrā, kura veikta mazāk nekā pirms diviem gadiem.

pamatojoties uz to, ka pieprasījuma saņēmēja iestāde par to pašu nodokļa maksātāju jau ir sniegusi pieprasījuma iesniedzējai iestādei informāciju, kas iegūta administratīvajā procedūrā, kura veikta mazāk nekā pirms diviem gadiem.

Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde atsakās veikt otrajā daļā minēto administratīvo procedūru, pamatojoties uz a) vai b) apakšpunktā izklāstītajiem iemesliem, tā tomēr paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei to attiecīgo piegāžu un pakalpojumu datumus un summas, ko nodokļa maksātājs dalībvalstī, kurā atrodas pieprasījuma iesniedzēja iestāde, ir veicis pēdējo divu gadu laikā.

Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde atsakās veikt otrajā daļā minēto administratīvo procedūru, pamatojoties uz a) vai b) apakšpunktā izklāstītajiem iemesliem, tā tomēr paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei to attiecīgo piegāžu un pakalpojumu datumus un summas, ko nodokļa maksātājs dalībvalstī, kurā atrodas pieprasījuma iesniedzēja iestāde, ir veicis pēdējo divu gadu laikā.

Ja
  vismaz divu dalībvalstu kompetentās iestādes
  uzskata, ka administratīva procedūra
  ir nepieciešama,
  pieprasījuma saņēmēja iestāde neatsakās uzsākt procedūru. Dalībvalstis nodrošina, ka
  minēto
  pieprasījuma
  iesniedzēju iestāžu
  un pieprasījuma saņēmējas iestādes starpā tiek noteikta darba kārtība, kas paredz, ka pieprasījuma
  iesniedzēju iestāžu
  pilnvarotie ierēdņi piedalās pieprasījuma saņēmējas iestādes teritorijā notiekošajā administratīvajā procedūrā, lai iegūtu otrajā daļā minēto informāciju. Šādu administratīvo procedūru kopīgi veic pieprasījuma
  saņēmējas iestādes un pieprasījuma iesniedzēju iestāžu
  ierēdņi.
  Pieprasījuma iesniedzēju iestāžu ierēdņi īsteno tādas pašas pārbaužu veikšanas pilnvaras kā pieprasījuma saņēmējas iestādes ierēdņiem uzticētās pilnvaras.
  Pieprasījuma
  iesniedzēju iestāžu
  ierēdņiem
  vienīgi nolūkā veikt administratīvu procedūru ir pieejamas tās pašas telpas un tie paši dokumenti, kuri ir pieejami pieprasījuma saņēmējas iestādes ierēdņiem.

vismaz divu dalībvalstu kompetentās iestādes

ir nepieciešama,

minēto

iesniedzēju iestāžu

iesniedzēju iestāžu

saņēmējas iestādes un pieprasījuma iesniedzēju iestāžu

Pieprasījuma iesniedzēju iestāžu ierēdņi īsteno tādas pašas pārbaužu veikšanas pilnvaras kā pieprasījuma saņēmējas iestādes ierēdņiem uzticētās pilnvaras.

iesniedzēju iestāžu

vienīgi nolūkā veikt administratīvu procedūru ir pieejamas tās pašas telpas un tie paši dokumenti, kuri ir pieejami pieprasījuma saņēmējas iestādes ierēdņiem.

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Regula (ES) Nr. 904/2010

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | regulā iekļauj šādu pantu:




  “12.a pants




  Visas dalībvalstis īsteno darbības mērķu kopumu novēlotu atbilžu īpatsvara samazināšanai un informācijas pieprasījumu kvalitātes uzlabošanai un informē Komisiju par šo mērķu sasniegšanu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)

(1a)

regulā iekļauj šādu pantu:

“12.a pants

Visas dalībvalstis īsteno darbības mērķu kopumu novēlotu atbilžu īpatsvara samazināšanai un informācijas pieprasījumu kvalitātes uzlabošanai un informē Komisiju par šo mērķu sasniegšanu.”;

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Informāciju nosūta, izmantojot standarta veidlapas vai citus līdzekļus, ko attiecīgās kompetentās iestādes uzskata par piemērotiem. Komisija standarta veidlapas
  nosaka
  , pieņemot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 3.   Informāciju nosūta, izmantojot standarta veidlapas vai citus līdzekļus, ko attiecīgās kompetentās iestādes uzskata par piemērotiem. Komisija
  nosaka
  standarta veidlapas, pieņemot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Informāciju nosūta, izmantojot standarta veidlapas vai citus līdzekļus, ko attiecīgās kompetentās iestādes uzskata par piemērotiem. Komisija standarta veidlapas
  nosaka
  , pieņemot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Informāciju nosūta, izmantojot standarta veidlapas vai citus līdzekļus, ko attiecīgās kompetentās iestādes uzskata par piemērotiem. Komisija
  nosaka
  standarta veidlapas, pieņemot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Regula (ES) Nr. 904/2010

14. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Present text | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | regulas 14. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: |

Present text

Present text

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

regulas 14. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalsts var atturēties no līdzdalības vienas vai vairāku informācijas kategoriju automātiskā apmaiņā, ja informācijas vākšanai šādai apmaiņai būtu nepieciešams PVN maksātājiem uzlikt
  jaunus
  pienākumus attiecībā uz informācijas vākšanu vai ja tas attiecīgajai dalībvalstij radītu nesamērīgu administratīvo slogu.”

“Dalībvalsts var atturēties no līdzdalības vienas vai vairāku informācijas kategoriju automātiskā apmaiņā, ja informācijas vākšanai šādai apmaiņai būtu nepieciešams PVN maksātājiem uzlikt
  nesamērīgus
  pienākumus attiecībā uz informācijas vākšanu vai ja tas attiecīgajai dalībvalstij radītu nesamērīgu administratīvo slogu.”;

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

17. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | informāciju par sertificēta nodokļa maksātāja statusu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 13.a pantu, kā arī datumu, kurā šis statuss ir piešķirts, atteikts vai atcelts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

informāciju par sertificēta nodokļa maksātāja statusu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 13.a pantu, kā arī datumu, kurā šis statuss ir piešķirts, atteikts vai atcelts.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

17. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | informāciju, ko tā iegūst saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, kā arī izcelsmes valsti, galamērķa valsti, preces kodu, valūtu, kopsummu, valūtas kursu, atsevišķo pozīciju cenas un neto svaru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

informāciju, ko tā iegūst saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, kā arī izcelsmes valsti, galamērķa valsti, preces kodu, valūtu, kopsummu, valūtas kursu, atsevišķo pozīciju cenas un neto svaru.

| f) | informāciju, ko tā iegūst saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, kā arī izcelsmes valsti,
  eksportētāja identifikācijas datus,
  galamērķa valsti, preces kodu, valūtu, kopsummu, valūtas kursu,
  pozīcijas cenu
  un neto svaru. |
| --- | --- |

f)

informāciju, ko tā iegūst saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, kā arī izcelsmes valsti,
  eksportētāja identifikācijas datus,
  galamērķa valsti, preces kodu, valūtu, kopsummu, valūtas kursu,
  pozīcijas cenu
  un neto svaru.

eksportētāja identifikācijas datus,

pozīcijas cenu

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – e apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

17. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka
  konkrētas
  šā panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās informācijas kategorijas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 3.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka šā panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās informācijas
  īpašas
  kategorijas
  , kas jāietver standarta veidlapās, veidnēs un procedūrās
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka
  konkrētas
  šā panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās informācijas kategorijas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka šā panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās informācijas
  īpašas
  kategorijas
  , kas jāietver standarta veidlapās, veidnēs un procedūrās
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21. pants – 1.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.a   Ikviena dalībvalsts saviem ierēdņiem, kuri pārbauda Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 2. punktā minētās prasības, piešķir piekļuvi šīs regulas 17. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajai informācijai, kam automātisku piekļuvi ir piešķīrušas pārējās dalībvalstis. | 1.a   Ikviena dalībvalsts saviem ierēdņiem, kuri pārbauda Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 2. punktā minētās prasības, piešķir piekļuvi šīs regulas 17. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajai informācijai,
  tostarp sertificētu nodokļa maksātāju reģistram,
  kam automātisku piekļuvi ir piešķīrušas pārējās dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a   Ikviena dalībvalsts saviem ierēdņiem, kuri pārbauda Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 2. punktā minētās prasības, piešķir piekļuvi šīs regulas 17. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajai informācijai, kam automātisku piekļuvi ir piešķīrušas pārējās dalībvalstis.

1.a   Ikviena dalībvalsts saviem ierēdņiem, kuri pārbauda Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 2. punktā minētās prasības, piešķir piekļuvi šīs regulas 17. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajai informācijai,
  tostarp sertificētu nodokļa maksātāju reģistram,
  kam automātisku piekļuvi ir piešķīrušas pārējās dalībvalstis.

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts – i punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts – i punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21. pants – 2. punkts – e apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas veicēji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas veicēji;

| i) | piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas
  un nopietna pārkāpuma
  veicēji; |
| --- | --- |

i)

piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas
  un nopietna pārkāpuma
  veicēji;

un nopietna pārkāpuma

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts – i punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts – i punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21. pants – 2. punkts – e apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | piekļuve ir ar 36. panta 1. punktā minētā Eurofisc koordinācijas ierēdņa starpniecību, kam ir nodrošināta lietotāja identifikācija elektroniskajām sistēmām,
  kura
  ļauj piekļūt šai informācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

piekļuve ir ar 36. panta 1. punktā minētā Eurofisc koordinācijas ierēdņa starpniecību, kam ir nodrošināta lietotāja identifikācija elektroniskajām sistēmām,
  kura
  ļauj piekļūt šai informācijai.

kura

| ii) | piekļuve ir ar 36. panta 1. punktā minētā Eurofisc koordinācijas ierēdņa starpniecību, kam ir nodrošināta lietotāja identifikācija elektroniskajām sistēmām,
  kuras
  ļauj piekļūt šai informācijai
  un sertificētu nodokļa maksātāju reģistram
  . |
| --- | --- |

ii)

piekļuve ir ar 36. panta 1. punktā minētā Eurofisc koordinācijas ierēdņa starpniecību, kam ir nodrošināta lietotāja identifikācija elektroniskajām sistēmām,
  kuras
  ļauj piekļūt šai informācijai
  un sertificētu nodokļa maksātāju reģistram
  .

kuras

un sertificētu nodokļa maksātāju reģistram

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21. pants – 2.a punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz 17. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto informāciju nodrošina piekļuvi vismaz
  šādiem datiem
  : | Attiecībā uz 17. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto informāciju nodrošina piekļuvi vismaz
  šādai informācijai
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz 17. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto informāciju nodrošina piekļuvi vismaz
  šādiem datiem
  :

šādiem datiem

Attiecībā uz 17. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto informāciju nodrošina piekļuvi vismaz
  šādai informācijai
  :

šādai informācijai

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21. pants – 2.a punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | PVN identifikācijas numuri, ko ir izdevusi informācijas saņēmēja dalībvalsts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

PVN identifikācijas numuri, ko ir izdevusi informācijas saņēmēja dalībvalsts;

| a) | PVN identifikācijas numuri, ko ir izdevusi informācijas saņēmēja dalībvalsts
  , un sertificētu nodokļa maksātāju reģistrs
  ; |
| --- | --- |

a)

PVN identifikācijas numuri, ko ir izdevusi informācijas saņēmēja dalībvalsts
  , un sertificētu nodokļa maksātāju reģistrs
  ;

, un sertificētu nodokļa maksātāju reģistrs

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21. pants – 2.a punkts – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izcelsmes valsts, galamērķa valsts, preces kods, valūta, kopsumma, valūtas
  likme
  ,
  atsevišķo pozīciju cenas
  un neto svars
  importētajām precēm
  , kā arī katra importam sekojošā piegāde Kopienas iekšienē no b) apakšpunktā minētās personas tādai personai, kurai ir piešķirts a) apakšpunktā minētais PVN identifikācijas numurs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

izcelsmes valsts, galamērķa valsts, preces kods, valūta, kopsumma, valūtas
  likme
  ,
  atsevišķo pozīciju cenas
  un neto svars
  importētajām precēm
  , kā arī katra importam sekojošā piegāde Kopienas iekšienē no b) apakšpunktā minētās personas tādai personai, kurai ir piešķirts a) apakšpunktā minētais PVN identifikācijas numurs;

likme

atsevišķo pozīciju cenas

importētajām precēm

| (c) | importēto preču
  izcelsmes valsts, galamērķa valsts, preces kods, valūta, kopsumma, valūtas
  kurss
  ,
  pozīcijas cena
  un neto svars, kā arī katra importam sekojošā piegāde Kopienas iekšienē no b) apakšpunktā minētās personas tādai personai, kurai ir piešķirts a) apakšpunktā minētais PVN identifikācijas numurs; |
| --- | --- |

(c)

importēto preču
  izcelsmes valsts, galamērķa valsts, preces kods, valūta, kopsumma, valūtas
  kurss
  ,
  pozīcijas cena
  un neto svars, kā arī katra importam sekojošā piegāde Kopienas iekšienē no b) apakšpunktā minētās personas tādai personai, kurai ir piešķirts a) apakšpunktā minētais PVN identifikācijas numurs;

importēto preču

kurss

pozīcijas cena

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21. pants – 2.a punkts – 1. daļa – d punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | izcelsmes valsts, galamērķa valsts, preces kods, valūta, kopsumma, valūtas
  likme
  ,
  atsevišķo pozīciju cenas
  un neto svars
  importētajām precēm
  , kā arī katra importam sekojošā piegāde Kopienas iekšienē no b) apakšpunktā minētās personas tādai personai, kurai cita dalībvalsts ir piešķīrusi PVN identifikācijas numuru saskaņā ar šādiem nosacījumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

izcelsmes valsts, galamērķa valsts, preces kods, valūta, kopsumma, valūtas
  likme
  ,
  atsevišķo pozīciju cenas
  un neto svars
  importētajām precēm
  , kā arī katra importam sekojošā piegāde Kopienas iekšienē no b) apakšpunktā minētās personas tādai personai, kurai cita dalībvalsts ir piešķīrusi PVN identifikācijas numuru saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

likme

atsevišķo pozīciju cenas

importētajām precēm

| (d) | importēto preču
  izcelsmes valsts, galamērķa valsts, preces kods, valūta, kopsumma, valūtas
  kurss
  ,
  pozīcijas cena
  un neto svars, kā arī katra importam sekojošā piegāde Kopienas iekšienē no b) apakšpunktā minētās personas tādai personai, kurai cita dalībvalsts ir piešķīrusi PVN identifikācijas numuru saskaņā ar šādiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

(d)

importēto preču
  izcelsmes valsts, galamērķa valsts, preces kods, valūta, kopsumma, valūtas
  kurss
  ,
  pozīcijas cena
  un neto svars, kā arī katra importam sekojošā piegāde Kopienas iekšienē no b) apakšpunktā minētās personas tādai personai, kurai cita dalībvalsts ir piešķīrusi PVN identifikācijas numuru saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

importēto preču

kurss

pozīcijas cena

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21. pants – 2.a punkts – 1. daļa – d punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas veicēji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas veicēji;

| i) | piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas
  un nopietna pārkāpuma
  veicēji; |
| --- | --- |

i)

piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas
  un nopietna pārkāpuma
  veicēji;

un nopietna pārkāpuma

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

21.a pants – 2. punkts – 1. daļa – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas veicēji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas veicēji;

| i) | piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas
  un nopietna pārkāpuma
  veicēji; |
| --- | --- |

i)

piekļuve ir saistībā ar izmeklēšanu gadījumos, kad ir aizdomas par krāpšanu vai kad jānosaka vai jāidentificē krāpšanas
  un nopietna pārkāpuma
  veicēji;

un nopietna pārkāpuma

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts – a apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

28. pants – 2.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.a   Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju iestāžu un pieprasījuma saņēmējas iestādes vienošanos un ievērojot pēdējās noteikto kārtību, pieprasījuma iesniedzēju iestāžu pilnvaroti ierēdņi nolūkā veikt 1. pantā minētās informācijas vākšanu un apmaiņu var piedalīties administratīvās procedūrās, kuras veic pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts teritorijā.
  Šādu administratīvo procedūru kopīgi veic pieprasījuma saņēmējas iestādes un
  pieprasījuma
  iesniedzēju iestāžu ierēdņi.
  Pieprasījuma
  iesniedzējas
  iestādes ierēdņi
  īsteno tādas pašas pārbaužu veikšanas pilnvaras kā
  pieprasījuma saņēmējas iestādes
  ierēdņiem uzticētās pilnvaras
  . Pieprasījuma iesniedzēju iestāžu ierēdņiem vienīgi nolūkā veikt administratīvu procedūru ir pieejamas tās pašas telpas un tie paši dokumenti, kuri ir pieejami pieprasījuma saņēmējas iestādes ierēdņiem. Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde par to vienojas un saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību,
  abas
  iestādes var sagatavot kopīgu
  audita
  ziņojumu. | 2.a   Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju iestāžu un pieprasījuma saņēmējas iestādes vienošanos un ievērojot pēdējās noteikto kārtību, pieprasījuma iesniedzēju iestāžu pilnvaroti ierēdņi nolūkā veikt 1. pantā minētās informācijas vākšanu un apmaiņu var piedalīties administratīvās procedūrās, kuras veic pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts teritorijā.
  Šādas administratīvās procedūras savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic
  pieprasījuma
  iesniedzējas un
  pieprasījuma
  saņēmējas
  iestādes ierēdņi
  , ievērojot minēto iestāžu administratīvo praksi un
  pieprasījuma saņēmējas iestādes
  dalībvalsts tiesību aktus, ar mērķi apkarot pārrobežu krāpšanu PVN jomā
  . Pieprasījuma iesniedzēju iestāžu ierēdņiem vienīgi nolūkā veikt administratīvu procedūru ir pieejamas tās pašas telpas un tie paši dokumenti, kuri ir pieejami pieprasījuma saņēmējas iestādes ierēdņiem. Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde par to vienojas un saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību,
  iesaistītās
  iestādes var sagatavot kopīgu
  revīzijas
  ziņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a   Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju iestāžu un pieprasījuma saņēmējas iestādes vienošanos un ievērojot pēdējās noteikto kārtību, pieprasījuma iesniedzēju iestāžu pilnvaroti ierēdņi nolūkā veikt 1. pantā minētās informācijas vākšanu un apmaiņu var piedalīties administratīvās procedūrās, kuras veic pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts teritorijā.
  Šādu administratīvo procedūru kopīgi veic pieprasījuma saņēmējas iestādes un
  pieprasījuma
  iesniedzēju iestāžu ierēdņi.
  Pieprasījuma
  iesniedzējas
  iestādes ierēdņi
  īsteno tādas pašas pārbaužu veikšanas pilnvaras kā
  pieprasījuma saņēmējas iestādes
  ierēdņiem uzticētās pilnvaras
  . Pieprasījuma iesniedzēju iestāžu ierēdņiem vienīgi nolūkā veikt administratīvu procedūru ir pieejamas tās pašas telpas un tie paši dokumenti, kuri ir pieejami pieprasījuma saņēmējas iestādes ierēdņiem. Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde par to vienojas un saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību,
  abas
  iestādes var sagatavot kopīgu
  audita
  ziņojumu.

2.a   Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēju iestāžu un pieprasījuma saņēmējas iestādes vienošanos un ievērojot pēdējās noteikto kārtību, pieprasījuma iesniedzēju iestāžu pilnvaroti ierēdņi nolūkā veikt 1. pantā minētās informācijas vākšanu un apmaiņu var piedalīties administratīvās procedūrās, kuras veic pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts teritorijā.
  Šādas administratīvās procedūras savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic
  pieprasījuma
  iesniedzējas un
  pieprasījuma
  saņēmējas
  iestādes ierēdņi
  , ievērojot minēto iestāžu administratīvo praksi un
  pieprasījuma saņēmējas iestādes
  dalībvalsts tiesību aktus, ar mērķi apkarot pārrobežu krāpšanu PVN jomā
  . Pieprasījuma iesniedzēju iestāžu ierēdņiem vienīgi nolūkā veikt administratīvu procedūru ir pieejamas tās pašas telpas un tie paši dokumenti, kuri ir pieejami pieprasījuma saņēmējas iestādes ierēdņiem. Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde un pieprasījuma saņēmēja iestāde par to vienojas un saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas iestādes noteikto kārtību,
  iesaistītās
  iestādes var sagatavot kopīgu
  revīzijas
  ziņojumu.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – a apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

33. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu un atvieglotu daudzpusēju sadarbību krāpšanas PVN jomā apkarošanā, šajā nodaļā paredzēts izveidot tīklu ātrai konkrētas informācijas apmaiņai, apstrādei un analīzei starp dalībvalstīm un jebkādu turpmāku pasākumu koordinēšanai (“Eurofisc”). | 1.   Lai veicinātu un atvieglotu daudzpusēju sadarbību krāpšanas PVN jomā apkarošanā, šajā nodaļā paredzēts izveidot tīklu ātrai konkrētas informācijas
  par pārrobežu krāpšanas shēmām
  apmaiņai, apstrādei un analīzei starp dalībvalstīm un jebkādu turpmāku pasākumu koordinēšanai (“Eurofisc”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai veicinātu un atvieglotu daudzpusēju sadarbību krāpšanas PVN jomā apkarošanā, šajā nodaļā paredzēts izveidot tīklu ātrai konkrētas informācijas apmaiņai, apstrādei un analīzei starp dalībvalstīm un jebkādu turpmāku pasākumu koordinēšanai (“Eurofisc”).

1.   Lai veicinātu un atvieglotu daudzpusēju sadarbību krāpšanas PVN jomā apkarošanā, šajā nodaļā paredzēts izveidot tīklu ātrai konkrētas informācijas
  par pārrobežu krāpšanas shēmām
  apmaiņai, apstrādei un analīzei starp dalībvalstīm un jebkādu turpmāku pasākumu koordinēšanai (“Eurofisc”).

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – b apakšpunkts – i punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – b apakšpunkts – i punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

33. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | veic un koordinē konkrētas informācijas ātru un daudzpusēju apmaiņu un kopīgu apstrādi un analīzi jomās, kurās darbojas Eurofisc (“Eurofisc darbības jomās”); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

veic un koordinē konkrētas informācijas ātru un daudzpusēju apmaiņu un kopīgu apstrādi un analīzi jomās, kurās darbojas Eurofisc (“Eurofisc darbības jomās”);

Eurofisc

Eurofisc

| b) | veic un koordinē konkrētas informācijas
  par pārrobežu krāpšanas shēmām
  ātru un daudzpusēju apmaiņu un kopīgu apstrādi un analīzi jomās, kurās darbojas Eurofisc (“Eurofisc darbības jomās”); |
| --- | --- |

b)

veic un koordinē konkrētas informācijas
  par pārrobežu krāpšanas shēmām
  ātru un daudzpusēju apmaiņu un kopīgu apstrādi un analīzi jomās, kurās darbojas Eurofisc (“Eurofisc darbības jomās”);

par pārrobežu krāpšanas shēmām

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

33. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | koordinē iesaistīto dalībvalstu administratīvos pieprasījumus par
  krāpšanā aizdomās turētajām personām un krāpšanas veicējiem
  , ko ir identificējuši 36. panta 1. punktā minētie
  Eurofic
  ierēdņi.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

koordinē iesaistīto dalībvalstu administratīvos pieprasījumus par
  krāpšanā aizdomās turētajām personām un krāpšanas veicējiem
  , ko ir identificējuši 36. panta 1. punktā minētie
  Eurofic
  ierēdņi.”;

krāpšanā aizdomās turētajām personām un krāpšanas veicējiem

Eurofic

| d) | koordinē iesaistīto dalībvalstu administratīvos pieprasījumus par
  krāpšanu
  , ko ir identificējuši 36. panta 1. punktā minētie
  Eurofisc
  ierēdņi.”; |
| --- | --- |

d)

koordinē iesaistīto dalībvalstu administratīvos pieprasījumus par
  krāpšanu
  , ko ir identificējuši 36. panta 1. punktā minētie
  Eurofisc
  ierēdņi.”;

krāpšanu

Eurofisc

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

34. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis, kas izvēlējušās piedalīties kādā Eurofisc darbības jomā, aktīvi piedalās daudzpusējā konkrētas informācijas apmaiņā, kopīgā apstrādē un analīzē starp visām iesaistītajām dalībvalstīm un jebkādu turpmāku pasākumu koordinēšanā. | 2.   Dalībvalstis, kas izvēlējušās piedalīties kādā Eurofisc darbības jomā, aktīvi piedalās daudzpusējā konkrētas informācijas
  par pārrobežu krāpšanas shēmām
  apmaiņā, kopīgā apstrādē un analīzē starp visām iesaistītajām dalībvalstīm un jebkādu turpmāku pasākumu koordinēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis, kas izvēlējušās piedalīties kādā Eurofisc darbības jomā, aktīvi piedalās daudzpusējā konkrētas informācijas apmaiņā, kopīgā apstrādē un analīzē starp visām iesaistītajām dalībvalstīm un jebkādu turpmāku pasākumu koordinēšanā.

2.   Dalībvalstis, kas izvēlējušās piedalīties kādā Eurofisc darbības jomā, aktīvi piedalās daudzpusējā konkrētas informācijas
  par pārrobežu krāpšanas shēmām
  apmaiņā, kopīgā apstrādē un analīzē starp visām iesaistītajām dalībvalstīm un jebkādu turpmāku pasākumu koordinēšanā.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

35. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija sniedz Eurofisc
  tehnisku
  un loģistikas atbalstu. Komisijai
  nav piekļuves
  1. pantā minētajai informācijai, ar ko var apmainīties Eurofisc
  , izņemot
  55. panta 2. punktā minētajos apstākļos. | Komisija sniedz Eurofisc
  nepieciešamo tehnisko
  un loģistikas atbalstu. Komisijai
  ir piekļuve
  1. pantā minētajai informācijai, ar ko var apmainīties Eurofisc 55. panta 2. punktā minētajos apstākļos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija sniedz Eurofisc
  tehnisku
  un loģistikas atbalstu. Komisijai
  nav piekļuves
  1. pantā minētajai informācijai, ar ko var apmainīties Eurofisc
  , izņemot
  55. panta 2. punktā minētajos apstākļos.

tehnisku

nav piekļuves

, izņemot

Komisija sniedz Eurofisc
  nepieciešamo tehnisko
  un loģistikas atbalstu. Komisijai
  ir piekļuve
  1. pantā minētajai informācijai, ar ko var apmainīties Eurofisc 55. panta 2. punktā minētajos apstākļos.

nepieciešamo tehnisko

ir piekļuve

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – c apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

36. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eurofisc darbības jomas koordinatori var pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma pārsūtīt
  daļu no apkopotās un apstrādātās informācijas
  Eiropolam un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (“OLAF”), par ko vienojas darbības jomas dalībnieki. | 3.   Eurofisc darbības jomas koordinatori var pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma pārsūtīt
  attiecīgo informāciju par nopietnākajiem pārrobežu PVN pārkāpumiem
  Eiropolam un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (“OLAF”), par ko vienojas darbības jomas dalībnieki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eurofisc darbības jomas koordinatori var pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma pārsūtīt
  daļu no apkopotās un apstrādātās informācijas
  Eiropolam un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (“OLAF”), par ko vienojas darbības jomas dalībnieki.

3.   Eurofisc darbības jomas koordinatori var pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma pārsūtīt
  attiecīgo informāciju par nopietnākajiem pārrobežu PVN pārkāpumiem
  Eiropolam un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (“OLAF”), par ko vienojas darbības jomas dalībnieki.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – c apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

36. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Eurofisc darbības jomas koordinatori no Eiropola un OLAF saņemto informāciju dara pieejamu pārējiem Eurofisc koordinācijas ierēdņiem, kas piedalās; šīs informācijas apmaiņa notiek elektroniski; | 4.   
  Eurofisc darbības jomas koordinatori var prasīt Eiropolam un OLAF attiecīgu informāciju.
  Eurofisc darbības jomas koordinatori no Eiropola un OLAF saņemto informāciju dara pieejamu pārējiem Eurofisc koordinācijas ierēdņiem, kas piedalās; šīs informācijas apmaiņa notiek elektroniski; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Eurofisc darbības jomas koordinatori no Eiropola un OLAF saņemto informāciju dara pieejamu pārējiem Eurofisc koordinācijas ierēdņiem, kas piedalās; šīs informācijas apmaiņa notiek elektroniski;

4.   
  Eurofisc darbības jomas koordinatori var prasīt Eiropolam un OLAF attiecīgu informāciju.
  Eurofisc darbības jomas koordinatori no Eiropola un OLAF saņemto informāciju dara pieejamu pārējiem Eurofisc koordinācijas ierēdņiem, kas piedalās; šīs informācijas apmaiņa notiek elektroniski;

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

48. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja tās dalībvalsts rīcībā, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, nonāk informācija, ka nodokļa maksātājam, kurš iesniedz pieprasījumu par PVN atmaksāšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/9/EK 5. pantu, minētajā dalībvalstī, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, ir neapstrīdētas PVN saistības, tā
  var
  par šīm saistībām
  informēt
  atmaksas dalībvalsti, lai tā varētu lūgt nodokļa
  maksātaja
  piekrišanu PVN atmaksu pārsūtīt tieši uz dalībvalsti, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, neizpildīto PVN saistību dzēšanai. Ja attiecīgais nodokļa maksātājs piekrīt šādai pārsūtīšanai, atmaksas dalībvalsts nodokļa maksātāja uzdevumā pārsūta šo summu dalībvalstij, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, lai to izmantotu neizpildīto PVN saistību dzēšanai. Dalībvalsts, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība,
  15 dienu
  laikā pēc informācijas no atmaksas dalībvalsts par pārsūtījuma saņemšanu informē nodokļa maksātāju par to, vai pārsūtītā summa ir kalpojusi pilnīgai vai daļējai PVN saistību dzēšanai. | Ja tās dalībvalsts rīcībā, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, nonāk informācija, ka nodokļa maksātājam, kurš iesniedz pieprasījumu par PVN atmaksāšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/9/EK 5. pantu, minētajā dalībvalstī, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, ir neapstrīdētas PVN saistības, tā par šīm saistībām
  informē
  atmaksas dalībvalsti, lai tā varētu lūgt nodokļa
  maksātāja
  piekrišanu PVN atmaksu pārsūtīt tieši uz dalībvalsti, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, neizpildīto PVN saistību dzēšanai. Ja attiecīgais nodokļa maksātājs piekrīt šādai pārsūtīšanai, atmaksas dalībvalsts nodokļa maksātāja uzdevumā pārsūta šo summu dalībvalstij, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, lai to izmantotu neizpildīto PVN saistību dzēšanai. Dalībvalsts, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība,
  10 darbdienu
  laikā pēc informācijas no atmaksas dalībvalsts par pārsūtījuma saņemšanu informē nodokļa maksātāju par to, vai pārsūtītā summa ir kalpojusi pilnīgai vai daļējai PVN saistību dzēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja tās dalībvalsts rīcībā, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, nonāk informācija, ka nodokļa maksātājam, kurš iesniedz pieprasījumu par PVN atmaksāšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/9/EK 5. pantu, minētajā dalībvalstī, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, ir neapstrīdētas PVN saistības, tā
  var
  par šīm saistībām
  informēt
  atmaksas dalībvalsti, lai tā varētu lūgt nodokļa
  maksātaja
  piekrišanu PVN atmaksu pārsūtīt tieši uz dalībvalsti, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, neizpildīto PVN saistību dzēšanai. Ja attiecīgais nodokļa maksātājs piekrīt šādai pārsūtīšanai, atmaksas dalībvalsts nodokļa maksātāja uzdevumā pārsūta šo summu dalībvalstij, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, lai to izmantotu neizpildīto PVN saistību dzēšanai. Dalībvalsts, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība,
  15 dienu
  laikā pēc informācijas no atmaksas dalībvalsts par pārsūtījuma saņemšanu informē nodokļa maksātāju par to, vai pārsūtītā summa ir kalpojusi pilnīgai vai daļējai PVN saistību dzēšanai.

var

informēt

maksātaja

15 dienu

Ja tās dalībvalsts rīcībā, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, nonāk informācija, ka nodokļa maksātājam, kurš iesniedz pieprasījumu par PVN atmaksāšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/9/EK 5. pantu, minētajā dalībvalstī, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, ir neapstrīdētas PVN saistības, tā par šīm saistībām
  informē
  atmaksas dalībvalsti, lai tā varētu lūgt nodokļa
  maksātāja
  piekrišanu PVN atmaksu pārsūtīt tieši uz dalībvalsti, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, neizpildīto PVN saistību dzēšanai. Ja attiecīgais nodokļa maksātājs piekrīt šādai pārsūtīšanai, atmaksas dalībvalsts nodokļa maksātāja uzdevumā pārsūta šo summu dalībvalstij, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, lai to izmantotu neizpildīto PVN saistību dzēšanai. Dalībvalsts, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība,
  10 darbdienu
  laikā pēc informācijas no atmaksas dalībvalsts par pārsūtījuma saņemšanu informē nodokļa maksātāju par to, vai pārsūtītā summa ir kalpojusi pilnīgai vai daļējai PVN saistību dzēšanai.

informē

maksātāja

10 darbdienu

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

49. pants – 2.a punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) var paziņot jebkādu pieejamu informāciju par nodarījumiem, kas vērsti pret kopējo PVN sistēmu, lai tam dotu iespēju lemt par pienācīgu rīcību atbilstoši tā pilnvarām. | Neskarot 36. panta 3. punktu,
  dalībvalstis Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) var paziņot jebkādu pieejamu informāciju par nodarījumiem, kas vērsti pret kopējo PVN sistēmu, lai tam dotu iespēju lemt par pienācīgu rīcību atbilstoši tā pilnvarām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) var paziņot jebkādu pieejamu informāciju par nodarījumiem, kas vērsti pret kopējo PVN sistēmu, lai tam dotu iespēju lemt par pienācīgu rīcību atbilstoši tā pilnvarām.

Neskarot 36. panta 3. punktu,
  dalībvalstis Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) var paziņot jebkādu pieejamu informāciju par nodarījumiem, kas vērsti pret kopējo PVN sistēmu, lai tam dotu iespēju lemt par pienācīgu rīcību atbilstoši tā pilnvarām.

Neskarot 36. panta 3. punktu,

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 18.a punkts (jauns)

Regula (ES) Nr. 904/2010

49.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | regulā iekļauj šādu pantu:




  “49.a pants




  Dalībvalstis un Komisija izveido kopīgu sistēmu statistikas datu apkopošanai par krāpnieciskām darbībām Kopienā PVN jomā un publicē valstu aplēses par šādu krāpniecisku darbību radītajiem PVN ieņēmumu zaudējumiem, kā arī aplēses par visu Savienību kopumā. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka praktisko kārtību šādas statistikas sistēmas darbībai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(18a)

(18a)

regulā iekļauj šādu pantu:

“49.a pants

Dalībvalstis un Komisija izveido kopīgu sistēmu statistikas datu apkopošanai par krāpnieciskām darbībām Kopienā PVN jomā un publicē valstu aplēses par šādu krāpniecisku darbību radītajiem PVN ieņēmumu zaudējumiem, kā arī aplēses par visu Savienību kopumā. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka praktisko kārtību šādas statistikas sistēmas darbībai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 18.b punkts (jauns)

Regula (ES) Nr. 904/2010

50. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18b) | regulas 50. pantā iekļauj šādu punktu:




  “1.a
     
  Ja dalībvalsts sniedz trešai valstij plašāku informāciju nekā noteikts šīs regulas II un III nodaļā, šī dalībvalsts nedrīkst atteikties minēto informāciju sniegt jebkurai citai dalībvalstij, kura pieprasa sadarbību vai ir ieinteresēta saņemt šādu informāciju.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(18b)

(18b)

regulas 50. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Ja dalībvalsts sniedz trešai valstij plašāku informāciju nekā noteikts šīs regulas II un III nodaļā, šī dalībvalsts nedrīkst atteikties minēto informāciju sniegt jebkurai citai dalībvalstij, kura pieprasa sadarbību vai ir ieinteresēta saņemt šādu informāciju.”

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 19. punkts – a apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

55. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Noteiktā kārtībā Komisijas drošības akreditācijas iestādes akreditētas personas šai informācijai
  drīkst piekļūt tikai
  tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs Komisijas uzturēto elektronisko sistēmu, ko dalībvalstis izmanto šīs regulas īstenošanā, apkopei, uzturēšanai un izstrādei. | 2.   Noteiktā kārtībā Komisijas drošības akreditācijas iestādes akreditētas personas šai informācijai
  piekļūst
  tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs Komisijas uzturēto elektronisko sistēmu, ko dalībvalstis izmanto šīs regulas īstenošanā, apkopei, uzturēšanai un izstrādei
  un šīs regulas pienācīgas īstenošanas nodrošināšanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Noteiktā kārtībā Komisijas drošības akreditācijas iestādes akreditētas personas šai informācijai
  drīkst piekļūt tikai
  tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs Komisijas uzturēto elektronisko sistēmu, ko dalībvalstis izmanto šīs regulas īstenošanā, apkopei, uzturēšanai un izstrādei.

2.   Noteiktā kārtībā Komisijas drošības akreditācijas iestādes akreditētas personas šai informācijai
  piekļūst
  tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs Komisijas uzturēto elektronisko sistēmu, ko dalībvalstis izmanto šīs regulas īstenošanā, apkopei, uzturēšanai un izstrādei
  un šīs regulas pienācīgas īstenošanas nodrošināšanai
  .

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 19. punkts – b apakšpunkts

Regula (ES) Nr. 904/2010

55. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Uz šajā regulā minētās informācijas visa veida glabāšanu, apstrādi vai apmaiņu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 noteikumi(*). Tomēr, lai pareizi piemērotu šo regulu, dalībvalstis ierobežo Regulas (ES) 2016/679 12. līdz 22. pantā un 5. un 34. pantā paredzēto pienākumu un tiesību darbības jomu, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās regulas 23. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās intereses. Šajā regulā minētās informācijas apstrādi un glabāšanu
  veic
  vienīgi šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajiem mērķiem, un šīs informācijas glabāšanas laikposmus ierobežo līdz laikam, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. | 5.   Uz šajā regulā minētās informācijas visa veida glabāšanu, apstrādi vai apmaiņu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 noteikumi(*). Tomēr, lai pareizi piemērotu šo regulu, dalībvalstis ierobežo Regulas (ES) 2016/679 12. līdz 22. pantā un 5. un 34. pantā paredzēto pienākumu un tiesību darbības jomu, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās regulas 23. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās intereses. Šajā regulā minētās informācijas apstrādi un glabāšanu
  apstiprina
  vienīgi šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajiem mērķiem, un šīs informācijas glabāšanas laikposmus ierobežo līdz laikam, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Uz šajā regulā minētās informācijas visa veida glabāšanu, apstrādi vai apmaiņu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 noteikumi(*). Tomēr, lai pareizi piemērotu šo regulu, dalībvalstis ierobežo Regulas (ES) 2016/679 12. līdz 22. pantā un 5. un 34. pantā paredzēto pienākumu un tiesību darbības jomu, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās regulas 23. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās intereses. Šajā regulā minētās informācijas apstrādi un glabāšanu
  veic
  vienīgi šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajiem mērķiem, un šīs informācijas glabāšanas laikposmus ierobežo līdz laikam, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.

5.   Uz šajā regulā minētās informācijas visa veida glabāšanu, apstrādi vai apmaiņu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 noteikumi(*). Tomēr, lai pareizi piemērotu šo regulu, dalībvalstis ierobežo Regulas (ES) 2016/679 12. līdz 22. pantā un 5. un 34. pantā paredzēto pienākumu un tiesību darbības jomu, ciktāl tas vajadzīgs, lai aizsargātu minētās regulas 23. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās intereses. Šajā regulā minētās informācijas apstrādi un glabāšanu
  apstiprina
  vienīgi šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajiem mērķiem, un šīs informācijas glabāšanas laikposmus ierobežo līdz laikam, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.

---

(35)  Padomes Direktīva 2008/9/EK (2008. gada 12. februāris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvā 2006/112/EK paredzētajai pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanai nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgās valsts teritorijā, bet veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī (OV L 44, 20.2.2008., 23. lpp.).

35

(35)  Padomes Direktīva 2008/9/EK (2008. gada 12. februāris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvā 2006/112/EK paredzētajai pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanai nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgās valsts teritorijā, bet veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī (OV L 44, 20.2.2008., 23. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

36

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

37

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

37

(37 bis)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

37 bis

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

---

Trešdiena, 2018. gada 4. jūlija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/237 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/237

---

P8_TA(2018)0281

Strukturālo reformu atbalsta programma: finansējums un vispārīgais mērķis ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/35)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Savienībai pēc dalībvalstu pieprasījuma ir jāsniedz tām atbalsts, lai uzlabotu dalībvalstu administratīvo spēju īstenot Savienības tiesību aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Savienībai pēc dalībvalstu pieprasījuma ir jāsniedz tām atbalsts, lai uzlabotu dalībvalstu administratīvo spēju īstenot Savienības tiesību aktus.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Strukturālo reformu atbalsta programma (“programma”) tika izveidota ar mērķi stiprināt dalībvalstu spēju sagatavot un īstenot izaugsmi veicinošas administratīvas un strukturālas reformas, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā un lietderīgā izmantošanā. Atbalstu programmas ietvaros sniedz Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma, un tas var aptvert ļoti dažādas politikas jomas. Tādas noturīgas ekonomikas attīstība, kura tiek veidota uz spēcīgām ekonomiskām
  un
  sociālām struktūrām, ļauj dalībvalstīm efektīvi absorbēt satricinājumus un ātri atgūties no tiem, veicina ekonomisko
  un
  sociālo kohēziju. Institucionālu, administratīvu un izaugsmi veicinošu strukturālo reformu īstenošana ir
  piemērots instruments
  šādas attīstības panākšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Strukturālo reformu atbalsta programma (“programma”) tika izveidota ar mērķi stiprināt dalībvalstu spēju sagatavot un īstenot izaugsmi veicinošas administratīvas un strukturālas reformas, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā un lietderīgā izmantošanā. Atbalstu programmas ietvaros sniedz Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma, un tas var aptvert ļoti dažādas politikas jomas. Tādas noturīgas ekonomikas attīstība, kura tiek veidota uz spēcīgām ekonomiskām
  un
  sociālām struktūrām, ļauj dalībvalstīm efektīvi absorbēt satricinājumus un ātri atgūties no tiem, veicina ekonomisko
  un
  sociālo kohēziju. Institucionālu, administratīvu un izaugsmi veicinošu strukturālo reformu īstenošana ir
  piemērots instruments
  šādas attīstības panākšanai.

| (1) | Strukturālo reformu atbalsta programma (“programma”) tika izveidota ar mērķi stiprināt dalībvalstu spēju sagatavot un īstenot izaugsmi veicinošas administratīvas un strukturālas reformas
  ar Eiropas pievienoto vērtību
  , tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā un lietderīgā izmantošanā. Atbalstu programmas ietvaros sniedz Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma, un tas var aptvert ļoti dažādas politikas jomas. Tādas noturīgas ekonomikas
  un noturīgas sabiedrības
  attīstība, kura tiek veidota uz spēcīgām ekonomiskām, sociālām
  un teritoriālām
  struktūrām, ļauj dalībvalstīm efektīvi absorbēt satricinājumus un ātri atgūties no tiem, veicina ekonomisko, sociālo
  un teritoriālo
  kohēziju.
  No programmas atbalstītajām reformām ir nepieciešama efektīva un lietderīga valsts un reģionālā publiskā pārvaldība, kā arī visu ieinteresēto personu atbildība un aktīva līdzdalība. Konkrētai valstij paredzētu
  institucionālu, administratīvu un izaugsmi veicinošu strukturālo reformu īstenošana
  un vietēja līmeņa atbildība par Savienības interesēs īstenotām strukturālām reformām, jo īpaši tādām, kuras īsteno vietējā un reģionālā līmeņa iestādes un sociālie partneri,
  ir
  piemēroti instrumenti
  šādas attīstības panākšanai. |
| --- | --- |

(1)

Strukturālo reformu atbalsta programma (“programma”) tika izveidota ar mērķi stiprināt dalībvalstu spēju sagatavot un īstenot izaugsmi veicinošas administratīvas un strukturālas reformas
  ar Eiropas pievienoto vērtību
  , tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā un lietderīgā izmantošanā. Atbalstu programmas ietvaros sniedz Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma, un tas var aptvert ļoti dažādas politikas jomas. Tādas noturīgas ekonomikas
  un noturīgas sabiedrības
  attīstība, kura tiek veidota uz spēcīgām ekonomiskām, sociālām
  un teritoriālām
  struktūrām, ļauj dalībvalstīm efektīvi absorbēt satricinājumus un ātri atgūties no tiem, veicina ekonomisko, sociālo
  un teritoriālo
  kohēziju.
  No programmas atbalstītajām reformām ir nepieciešama efektīva un lietderīga valsts un reģionālā publiskā pārvaldība, kā arī visu ieinteresēto personu atbildība un aktīva līdzdalība. Konkrētai valstij paredzētu
  institucionālu, administratīvu un izaugsmi veicinošu strukturālo reformu īstenošana
  un vietēja līmeņa atbildība par Savienības interesēs īstenotām strukturālām reformām, jo īpaši tādām, kuras īsteno vietējā un reģionālā līmeņa iestādes un sociālie partneri,
  ir
  piemēroti instrumenti
  šādas attīstības panākšanai.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Efektīva programmas rezultātu sasniegšana un informēšana par tiem Savienības, valsts un reģionālā līmenī ir nepieciešama, lai nodrošinātu pēc katras valsts pieprasījuma īstenoto reformu rezultātu redzamību. Tas nodrošinātu zināšanu, pieredzes un paraugprakses apmaiņu, kas arī ir viens no programmas mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Efektīva programmas rezultātu sasniegšana un informēšana par tiem Savienības, valsts un reģionālā līmenī ir nepieciešama, lai nodrošinātu pēc katras valsts pieprasījuma īstenoto reformu rezultātu redzamību. Tas nodrošinātu zināšanu, pieredzes un paraugprakses apmaiņu, kas arī ir viens no programmas mērķiem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Tiek sagaidīts, ka pieprasījums pēc programmas atbalsta arī turpmāk būs augsts, kas nozīmē, ka atsevišķi pieprasījumi būs jāuzskata par prioritāti. Attiecīgā gadījumā priekšroka būtu jādod pieprasījumiem, kuru mērķis ir pāriet no nodokļu uzlikšanas darbaspēkam uz nodokļu uzlikšanu bagātībai un piesārņojumam, veicināt spēcīgāku nodarbinātības un sociālo politiku, līdz ar to sociālo iekļaušanu, cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, uzlabojot pārredzamību, izveidojot stratēģijas inovatīvai un ilgtspējīgai reindustrializācijai, kā arī uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tiem atbalsta pieprasījumiem, kuriem ir liels demokrātiskais atbalsts un partneru līdzdalība un kuriem ir plašāka ietekme uz citām nozarēm. Programmai būtu jāpapildina citi instrumenti, lai nepieļautu pārklāšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Tiek sagaidīts, ka pieprasījums pēc programmas atbalsta arī turpmāk būs augsts, kas nozīmē, ka atsevišķi pieprasījumi būs jāuzskata par prioritāti. Attiecīgā gadījumā priekšroka būtu jādod pieprasījumiem, kuru mērķis ir pāriet no nodokļu uzlikšanas darbaspēkam uz nodokļu uzlikšanu bagātībai un piesārņojumam, veicināt spēcīgāku nodarbinātības un sociālo politiku, līdz ar to sociālo iekļaušanu, cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, uzlabojot pārredzamību, izveidojot stratēģijas inovatīvai un ilgtspējīgai reindustrializācijai, kā arī uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tiem atbalsta pieprasījumiem, kuriem ir liels demokrātiskais atbalsts un partneru līdzdalība un kuriem ir plašāka ietekme uz citām nozarēm. Programmai būtu jāpapildina citi instrumenti, lai nepieļautu pārklāšanos.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

1.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1c) | Tiecoties stiprināt dalībvalstu spējas sagatavot un īstenot izaugsmi veicinošas strukturālās reformas, programmai nevajadzētu aizstāt vai aizvietot dalībvalstu budžeta finansējumu vai tikt izmantotai, lai segtu kārtējos izdevumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1c)

Tiecoties stiprināt dalībvalstu spējas sagatavot un īstenot izaugsmi veicinošas strukturālās reformas, programmai nevajadzētu aizstāt vai aizvietot dalībvalstu budžeta finansējumu vai tikt izmantotai, lai segtu kārtējos izdevumus.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Lai varētu veiksmīgi piedalīties ekonomiskajā un monetārajā savienībā, ir ļoti svarīgi nostiprināt ekonomisko
  un
  sociālo kohēziju,
  pastiprinot
  strukturālas reformas. Sevišķi svarīgi tas ir tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība nav euro, lai tās sagatavotos pievienoties eurozonai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Lai varētu veiksmīgi piedalīties ekonomiskajā un monetārajā savienībā, ir ļoti svarīgi nostiprināt ekonomisko
  un
  sociālo kohēziju,
  pastiprinot
  strukturālas reformas. Sevišķi svarīgi tas ir tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība nav euro, lai tās sagatavotos pievienoties eurozonai.

| (3) | Lai varētu veiksmīgi piedalīties ekonomiskajā un monetārajā savienībā,
  nodrošinot tās ilgtermiņa stabilitāti un labklājību, un uzlabot tās faktisko konverģenci,
  ir ļoti svarīgi nostiprināt ekonomisko, sociālo un
  teritoriālo
  kohēziju,
  veicot
  strukturālas reformas
  , kuras ir Savienības interesēs un atbilst tās principiem un vērtībām
  . Sevišķi svarīgi tas ir tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība
  vēl
  nav euro, lai tās sagatavotos pievienoties eurozonai. |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu veiksmīgi piedalīties ekonomiskajā un monetārajā savienībā,
  nodrošinot tās ilgtermiņa stabilitāti un labklājību, un uzlabot tās faktisko konverģenci,
  ir ļoti svarīgi nostiprināt ekonomisko, sociālo un
  teritoriālo
  kohēziju,
  veicot
  strukturālas reformas
  , kuras ir Savienības interesēs un atbilst tās principiem un vērtībām
  . Sevišķi svarīgi tas ir tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība
  vēl
  nav euro, lai tās sagatavotos pievienoties eurozonai.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Tādējādi programmas vispārīgajā mērķī, ciktāl tas ir sekmēt reaģēšanu uz ekonomikas un sociālām problēmām, ir lietderīgi uzsvērt, ka arī kohēzijas, konkurētspējas, produktivitātes, ilgtspējīgas izaugsmes
  un
  darbvietu radīšanas veicināšanai būtu jāsekmē to dalībvalstu sagatavošanās dalībai eurozonā, kuru naudas vienība nav euro. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Tādējādi programmas vispārīgajā mērķī, ciktāl tas ir sekmēt reaģēšanu uz ekonomikas un sociālām problēmām, ir lietderīgi uzsvērt, ka arī kohēzijas, konkurētspējas, produktivitātes, ilgtspējīgas izaugsmes
  un
  darbvietu radīšanas veicināšanai būtu jāsekmē to dalībvalstu sagatavošanās dalībai eurozonā, kuru naudas vienība nav euro.

| (4) | Tādējādi programmas vispārīgajā mērķī, ciktāl tas ir sekmēt reaģēšanu uz ekonomikas un sociālām problēmām, ir lietderīgi uzsvērt, ka arī
  ekonomiskās, sociālās un teritoriālās
  kohēzijas,
  sociālās iekļaušanas un cīņas pret nabadzību,
  konkurētspējas, produktivitātes, ilgtspējīgas izaugsmes, darbvietu radīšanas
  , sociālās iekļaušanas un atšķirību mazināšanai starp dalībvalstīm un reģioniem
  veicināšanai būtu jāsekmē to dalībvalstu sagatavošanās dalībai eurozonā, kuru naudas vienība
  vēl
  nav euro. |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi programmas vispārīgajā mērķī, ciktāl tas ir sekmēt reaģēšanu uz ekonomikas un sociālām problēmām, ir lietderīgi uzsvērt, ka arī
  ekonomiskās, sociālās un teritoriālās
  kohēzijas,
  sociālās iekļaušanas un cīņas pret nabadzību,
  konkurētspējas, produktivitātes, ilgtspējīgas izaugsmes, darbvietu radīšanas
  , sociālās iekļaušanas un atšķirību mazināšanai starp dalībvalstīm un reģioniem
  veicināšanai būtu jāsekmē to dalībvalstu sagatavošanās dalībai eurozonā, kuru naudas vienība
  vēl
  nav euro.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Nepieciešams arī norādīt, ka programmas darbības un pasākumi var atbalstīt reformas, kas dalībvalstīm, kuras vēlas ieviest euro, var palīdzēt sagatavoties dalībai eurozonā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Nepieciešams arī norādīt, ka programmas darbības un pasākumi var atbalstīt reformas, kas dalībvalstīm, kuras vēlas ieviest euro, var palīdzēt sagatavoties dalībai eurozonā.

| (5) | Ņemot vērā pozitīvo pieredzi, ko Savienība ir guvusi saistībā ar tehnisko palīdzību, kura piedāvāta citām valstīm, kas jau ir ieviesušas euro,
  nepieciešams arī norādīt, ka programmas darbības un pasākumi var atbalstīt reformas, kas dalībvalstīm, kuras
  pievienojušās Savienībai vēlāk un
  vēlas ieviest euro, var palīdzēt sagatavoties dalībai eurozonā. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā pozitīvo pieredzi, ko Savienība ir guvusi saistībā ar tehnisko palīdzību, kura piedāvāta citām valstīm, kas jau ir ieviesušas euro,
  nepieciešams arī norādīt, ka programmas darbības un pasākumi var atbalstīt reformas, kas dalībvalstīm, kuras
  pievienojušās Savienībai vēlāk un
  vēlas ieviest euro, var palīdzēt sagatavoties dalībai eurozonā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Septiņām dalībvalstīm, proti, Bulgārijai, Čehijai, Horvātijai, Polijai, Rumānijai, Ungārijai un Zviedrijai, saskaņā ar Līgumu ir pienākums gatavoties dalībai eurozonā. Dažas no minētajām dalībvalstis pēdējos gados nav guvušas lielus panākumus šī mērķa sasniegšanā, un tādēļ kļūst aizvien aktuālāk sniegt Savienības atbalstu dalībai eurozonā. Dānijai un Apvienotajai Karalistei nav pienākuma pievienoties eurozonai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Septiņām dalībvalstīm, proti, Bulgārijai, Čehijai, Horvātijai, Polijai, Rumānijai, Ungārijai un Zviedrijai, saskaņā ar Līgumu ir pienākums gatavoties dalībai eurozonā. Dažas no minētajām dalībvalstis pēdējos gados nav guvušas lielus panākumus šī mērķa sasniegšanā, un tādēļ kļūst aizvien aktuālāk sniegt Savienības atbalstu dalībai eurozonā. Dānijai un Apvienotajai Karalistei nav pienākuma pievienoties eurozonai.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Atkarībā no katras dalībvalsts konstitucionālās un administratīvās struktūras reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm ir svarīga nozīme strukturālo reformu īstenošanā. Tādēļ ir lietderīgi strukturālo reformu sagatavošanā un īstenošanā paredzēt reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu pienācīgu iesaistīšanu un apspriešanos ar tām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Atkarībā no katras dalībvalsts konstitucionālās un administratīvās struktūras reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm ir svarīga nozīme strukturālo reformu īstenošanā. Tādēļ ir lietderīgi strukturālo reformu sagatavošanā un īstenošanā paredzēt reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu pienācīgu iesaistīšanu un apspriešanos ar tām.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai apmierinātu dalībvalstu pieaugošo pieprasījumu pēc atbalsta un ņemot vērā nepieciešamību atbalstīt
  strukturālu reformu īstenošanu
  dalībvalstīs, kuru naudas vienība nav euro, finanšu piešķīrums
  programmai
  būtu jāpalielina līdz tādam apjomam, kas ļauj Savienībai sniegt atbalstu, kurš apmierina pieprasījuma iesniedzēju dalībvalstu vajadzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai apmierinātu dalībvalstu pieaugošo pieprasījumu pēc atbalsta un ņemot vērā nepieciešamību atbalstīt
  strukturālu reformu īstenošanu
  dalībvalstīs, kuru naudas vienība nav euro, finanšu piešķīrums
  programmai
  būtu jāpalielina līdz tādam apjomam, kas ļauj Savienībai sniegt atbalstu, kurš apmierina pieprasījuma iesniedzēju dalībvalstu vajadzības.

| (6) | Lai apmierinātu dalībvalstu pieaugošo pieprasījumu pēc atbalsta un ņemot vērā nepieciešamību atbalstīt
  to, ka Savienības interesēs tiek īstenotas strukturālas reformas
  dalībvalstīs, kuru naudas vienība
  vēl
  nav euro,
  programmai paredzētais
  finanšu piešķīrums
  , saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013

   (1a)

  izmantojot elastības instrumentu,
  būtu jāpalielina līdz tādam apjomam, kas ļauj Savienībai sniegt atbalstu, kurš apmierina pieprasījuma iesniedzēju dalībvalstu vajadzības.
  Minētajam palielinājumam nevajadzētu negatīvi ietekmēt citas kohēzijas politikas prioritātes. Turklāt nevajadzētu uzlikt dalībvalstīm pienākumu pārvietot savus valsts un reģionālos Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) piešķīrumus nolūkā novērst finansējuma trūkumu programmā. |
| --- | --- |

(6)

Lai apmierinātu dalībvalstu pieaugošo pieprasījumu pēc atbalsta un ņemot vērā nepieciešamību atbalstīt
  to, ka Savienības interesēs tiek īstenotas strukturālas reformas
  dalībvalstīs, kuru naudas vienība
  vēl
  nav euro,
  programmai paredzētais
  finanšu piešķīrums
  , saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013

   (1a)

  izmantojot elastības instrumentu,
  būtu jāpalielina līdz tādam apjomam, kas ļauj Savienībai sniegt atbalstu, kurš apmierina pieprasījuma iesniedzēju dalībvalstu vajadzības.
  Minētajam palielinājumam nevajadzētu negatīvi ietekmēt citas kohēzijas politikas prioritātes. Turklāt nevajadzētu uzlikt dalībvalstīm pienākumu pārvietot savus valsts un reģionālos Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) piešķīrumus nolūkā novērst finansējuma trūkumu programmā.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai sniegtu atbalstu ar iespējami mazu kavēšanos, Komisijai būtu jāspēj izmantot daļu no finansējuma arī tam, lai segtu to pasākumu izmaksas, kas sniedz atbalstu programmai, piemēram, izmaksas, kas saistītas ar kvalitātes kontroli un projektu uzraudzību uz vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai sniegtu atbalstu ar iespējami mazu kavēšanos, Komisijai būtu jāspēj izmantot daļu no finansējuma arī tam, lai segtu to pasākumu izmaksas, kas sniedz atbalstu programmai, piemēram, izmaksas, kas saistītas ar kvalitātes kontroli un projektu uzraudzību uz vietas.

| (7) | Lai sniegtu
  kvalitatīvu
  atbalstu ar iespējami mazu kavēšanos, Komisijai būtu jāspēj izmantot daļu no finansējuma arī tam, lai segtu to pasākumu izmaksas, kas sniedz atbalstu programmai, piemēram, izmaksas, kas saistītas ar kvalitātes kontroli un projektu uzraudzību
  un novērtēšanu
  uz vietas.
  Šādiem izdevumiem vajadzētu būt samērīgiem salīdzinājumā ar atbalsta projektu izdevumu kopējo apmēru. |
| --- | --- |

(7)

Lai sniegtu
  kvalitatīvu
  atbalstu ar iespējami mazu kavēšanos, Komisijai būtu jāspēj izmantot daļu no finansējuma arī tam, lai segtu to pasākumu izmaksas, kas sniedz atbalstu programmai, piemēram, izmaksas, kas saistītas ar kvalitātes kontroli un projektu uzraudzību
  un novērtēšanu
  uz vietas.
  Šādiem izdevumiem vajadzētu būt samērīgiem salīdzinājumā ar atbalsta projektu izdevumu kopējo apmēru.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Lai ziņošana Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas īstenošanu noritētu raiti, būtu jānosaka laikposms, kurā Komisijai ir jāsniedz gada uzraudzības ziņojumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Lai ziņošana Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas īstenošanu noritētu raiti, būtu jānosaka laikposms, kurā Komisijai ir jāsniedz gada uzraudzības ziņojumi.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (ES) 2017/825

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt institucionālās, administratīvās un izaugsmi veicinošas strukturālās reformas dalībvalstīs, sniedzot
  valsts
  iestādēm atbalstu, kas paredzēts pasākumiem, kuru nolūks ir reformēt un stiprināt iestādes, pārvaldību, publisko pārvaldi un ekonomikas un sociālo jomu, reaģējot uz ekonomikas un sociālām problēmām, lai ekonomikas pārvaldības procesu kontekstā veicinātu kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu un ieguldījumus, kas arī
  palīdz
  sagatavoties dalībai eurozonā, jo īpaši saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā, lietderīgā un pārredzamā izmantošanā. | Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt institucionālās, administratīvās un izaugsmi veicinošas strukturālās reformas dalībvalstīs, sniedzot
  dalībvalstu
  iestādēm
  , tostarp attiecīgā gadījumā reģionālām un vietējām iestādēm,
  atbalstu, kas paredzēts pasākumiem, kuru nolūks ir reformēt un stiprināt iestādes, pārvaldību, publisko pārvaldi un ekonomikas un sociālo jomu, reaģējot uz ekonomikas un sociālām problēmām, lai ekonomikas pārvaldības procesu kontekstā veicinātu
  ekonomisko, sociālo un teritoriālo
  kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu
  , sociālo iekļaušanu, cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas
  un
  nabadzību,
  ieguldījumus
  un reālu konverģenci Savienībā
  , kas arī
  palīdzēs
  sagatavoties dalībai eurozonā, jo īpaši saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā, lietderīgā un pārredzamā izmantošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt institucionālās, administratīvās un izaugsmi veicinošas strukturālās reformas dalībvalstīs, sniedzot
  valsts
  iestādēm atbalstu, kas paredzēts pasākumiem, kuru nolūks ir reformēt un stiprināt iestādes, pārvaldību, publisko pārvaldi un ekonomikas un sociālo jomu, reaģējot uz ekonomikas un sociālām problēmām, lai ekonomikas pārvaldības procesu kontekstā veicinātu kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu un ieguldījumus, kas arī
  palīdz
  sagatavoties dalībai eurozonā, jo īpaši saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā, lietderīgā un pārredzamā izmantošanā.

Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt institucionālās, administratīvās un izaugsmi veicinošas strukturālās reformas dalībvalstīs, sniedzot
  dalībvalstu
  iestādēm
  , tostarp attiecīgā gadījumā reģionālām un vietējām iestādēm,
  atbalstu, kas paredzēts pasākumiem, kuru nolūks ir reformēt un stiprināt iestādes, pārvaldību, publisko pārvaldi un ekonomikas un sociālo jomu, reaģējot uz ekonomikas un sociālām problēmām, lai ekonomikas pārvaldības procesu kontekstā veicinātu
  ekonomisko, sociālo un teritoriālo
  kohēziju, konkurētspēju, produktivitāti, ilgtspējīgu izaugsmi, darbvietu radīšanu
  , sociālo iekļaušanu, cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas
  un
  nabadzību,
  ieguldījumus
  un reālu konverģenci Savienībā
  , kas arī
  palīdzēs
  sagatavoties dalībai eurozonā, jo īpaši saistībā ar ekonomikas pārvaldības procesiem, tostarp sniedzot palīdzību Savienības fondu efektīvā, lietderīgā un pārredzamā izmantošanā.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Regula (ES) 2017/825

5. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  regulas 5. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:










  “da) | atbalstīt reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu iesaistīšanu un apspriešanos ar tām strukturālo reformu pasākumu sagatavošanā un īstenošanā atbilstīgi pilnvarām un pienākumiem, kas šīm reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm ir uzticēti katras dalībvalsts konstitucionālajā un administratīvajā struktūrā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)
     
  regulas 5. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“da)

atbalstīt reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu iesaistīšanu un apspriešanos ar tām strukturālo reformu pasākumu sagatavošanā un īstenošanā atbilstīgi pilnvarām un pienākumiem, kas šīm reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm ir uzticēti katras dalībvalsts konstitucionālajā un administratīvajā struktūrā.”

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

Regula (ES) 2017/825

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums programmas īstenošanai pašreizējās cenās ir EUR 222 800 000 . | 1.   Finansējums programmas īstenošanai pašreizējās cenās ir EUR 222 800 000
  , no kuriem EUR 80 000 000 tiek piešķirti no elastības instrumenta saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013



   (*1)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Finansējums programmas īstenošanai pašreizējās cenās ir EUR 222 800 000 .

1.   Finansējums programmas īstenošanai pašreizējās cenās ir EUR 222 800 000
  , no kuriem EUR 80 000 000 tiek piešķirti no elastības instrumenta saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013



   (*1)

  .

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

Regula (ES) 2017/825

16. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | regulas 16. panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)

(3a)

regulas 16. panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

2.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada uzraudzības ziņojumu par programmas īstenošanu. Minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par:

“2.   
  Sākot no 2018. gada un līdz 2021. gadam ieskaitot,
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada uzraudzības ziņojumu par programmas īstenošanu. Minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par:”

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.b punkts (jauns)

Regula (ES) 2017/825

16. pants – 2. punkts – 1. daļa – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b) | regulas 16. panta 2. punktam pievieno da) apakšpunktu:








  “da) | kvalitātes kontroles un atbalsta projektu uzraudzības uz vietas rezultātiem.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3b)

(3b)

regulas 16. panta 2. punktam pievieno da) apakšpunktu:

“da)

“da)

kvalitātes kontroles un atbalsta projektu uzraudzības uz vietas rezultātiem.”

kvalitātes kontroles un atbalsta projektu uzraudzības uz vietas rezultātiem.”

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0227/2018).

1

(1a)  
  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

1a

Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

(*1)  
  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

*1

Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/246 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/246

---

P8_TA(2018)0282

Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reforma ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra — piekrišana)

(2020/C 118/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (09425/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (09425/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 223. panta 1. punktu (C8-0276/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 223. panta 1. punktu (C8-0276/2018),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu un tai pielikumā pievienoto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pieņem noteikumus par grozījumu veikšanu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu un tai pielikumā pievienoto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pieņem noteikumus par grozījumu veikšanu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (1);

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, Luksemburgas Deputātu palāta, Nīderlandes parlamenta Pirmā palāta, Nīderlandes parlamenta Otrā palāta, Zviedrijas Riksdāgs, Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un Apvienotās Karalistes parlamenta Lordu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, Luksemburgas Deputātu palāta, Nīderlandes parlamenta Pirmā palāta, Nīderlandes parlamenta Otrā palāta, Zviedrijas Riksdāgs, Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un Apvienotās Karalistes parlamenta Lordu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A8-0248/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A8-0248/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 366, 27.10.2017., 7. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/247 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/247

---

P8_TA(2018)0283

Partnerības nolīgums starp ES un Euratom, no vienas puses, un Armēniju, no otras puses ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 118/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12543/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12543/2017),

| — | ņemot vērā projektu Visaptverošam un pastiprinātam partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12548/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Visaptverošam un pastiprinātam partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (12548/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 2018. panta 7. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 2018. panta 7. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0422/2017),

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija normatīvo rezolūciju par lēmuma priekšlikumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija normatīvo rezolūciju par lēmuma priekšlikumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0177/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Armēnijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0284.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/248 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/248

---

P8_TA(2018)0285

ES un Irākas partnerības un sadarbības nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu Starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 118/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10209/1/2012),

| — | ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīguma projektu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (5784/2/2011 un 8318/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīguma projektu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (5784/2/2011 un 8318/2012),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. pantu, 207. pantu, 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. pantu, 207. pantu, 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0038/2018),

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 17. janvāra nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu Starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 17. janvāra nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu Starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā juridiskā pamata izmaiņas pēc 2014. gada 11. jūnija Tiesas sprieduma (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā juridiskā pamata izmaiņas pēc 2014. gada 11. jūnija Tiesas sprieduma (2),

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija nenormatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija nenormatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0222/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0222/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Irākas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 440, 30.12.2015., 301. lpp.

(2)  Tiesas 2014. gada 11. jūnija spriedums, Eiropas Komisija pret Eiropas Savienības Padomi, par Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un Filipīnu Republiku, C-377/12,ECLI: EU:C:2014:1903.

(3)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0286.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/249 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/249

---

P8_TA(2018)0287

ES un Jaunzēlandes nolīgums attiecībā uz koncesiju grozīšanu (Horvātijas pievienošanās ES) ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 118/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10670/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10670/2017),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā, kuru noslēdz starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai (10672/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā, kuru noslēdz starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai (10672/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0121/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0121/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0220/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0220/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Jaunzēlandes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/250 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/250

---

P8_TA(2018)0288

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūti ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 22. pantu (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/40)

Grozījums Nr. 1

Lēmuma projekts

1. apsvērums

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECBS) īstenojamie galvenie uzdevumi ietver Savienības monetārās politikas definēšanu un īstenošanu un norēķinu sistēmu vienmērīgas darbības veicināšanu. Šo galveno uzdevumu izpildei būtiska ir droša un efektīva finanšu tirgu infrastruktūra un jo īpaši tīrvērtes sistēmas. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(1)

Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECBS) īstenojamie galvenie uzdevumi ietver Savienības monetārās politikas definēšanu un īstenošanu un norēķinu sistēmu vienmērīgas darbības veicināšanu. Šo galveno uzdevumu izpildei būtiska ir droša un efektīva finanšu tirgu infrastruktūra un jo īpaši tīrvērtes sistēmas.

| (1) | Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECBS) īstenojamie galvenie uzdevumi ietver Savienības monetārās politikas definēšanu un īstenošanu un norēķinu sistēmu vienmērīgas darbības veicināšanu
  , kas ir būtiski, lai uzturētu finanšu stabilitāti
  . Šo galveno uzdevumu izpildei būtiska ir droša un efektīva finanšu tirgu infrastruktūra un jo īpaši tīrvērtes sistēmas. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECBS) īstenojamie galvenie uzdevumi ietver Savienības monetārās politikas definēšanu un īstenošanu un norēķinu sistēmu vienmērīgas darbības veicināšanu
  , kas ir būtiski, lai uzturētu finanšu stabilitāti
  . Šo galveno uzdevumu izpildei būtiska ir droša un efektīva finanšu tirgu infrastruktūra un jo īpaši tīrvērtes sistēmas.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma projekts

3. apsvērums

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Vispārējā tiesa 2015. gada 4. martā pieņēma spriedumu lietā T-496/11 Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste/Eiropas Centrālā banka (7), kurā tā nosprieda, ka ECB nav vajadzīgo pilnvaru, lai regulētu tīrvērtes sistēmu darbību. Vispārējā tiesa norādīja, ka Līguma 129. panta 3. punkts ļauj Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc ECB ieteikuma grozīt Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk — “ECBS Statūtu”) 22. pantu. Tiesa secināja, ka “ECB, ja tā uzskatītu, ka tās pilnvaru regulēt infrastruktūras, kuras veic vērtspapīru darījumu tīrvērti, atzīšana ir nepieciešama, lai pienācīgi izpildītu LESD 127. panta 2. punkta ceturtajā ievilkumā minēto uzdevumu, ir jālūdz Savienības likumdevējam grozīt Statūtu 22. pantu, pievienojot tiešu atsauci uz vērtspapīru tīrvērtes sistēmām.” |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(3)

Vispārējā tiesa 2015. gada 4. martā pieņēma spriedumu lietā T-496/11 Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste/Eiropas Centrālā banka (7), kurā tā nosprieda, ka ECB nav vajadzīgo pilnvaru, lai regulētu tīrvērtes sistēmu darbību. Vispārējā tiesa norādīja, ka Līguma 129. panta 3. punkts ļauj Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc ECB ieteikuma grozīt Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk — “ECBS Statūtu”) 22. pantu. Tiesa secināja, ka “ECB, ja tā uzskatītu, ka tās pilnvaru regulēt infrastruktūras, kuras veic vērtspapīru darījumu tīrvērti, atzīšana ir nepieciešama, lai pienācīgi izpildītu LESD 127. panta 2. punkta ceturtajā ievilkumā minēto uzdevumu, ir jālūdz Savienības likumdevējam grozīt Statūtu 22. pantu, pievienojot tiešu atsauci uz vērtspapīru tīrvērtes sistēmām.”

| (3) | Vispārējā tiesa 2015. gada 4. martā pieņēma spriedumu lietā T-496/11 Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste/Eiropas Centrālā banka (7), kurā tā nosprieda, “ka ECB nav vajadzīgo pilnvaru, lai regulētu tīrvērtes sistēmu darbību
  , un līdz ar to Pārraudzības politikas pamatprincipi, ciktāl ar tiem attiecībā uz centrālajiem darījumu partneriem, kuri veic vērtspapīru tīrvērtes darījumus, ir noteikta prasība par atrašanos Eurozonā, ir jāatceļ pilnvaru neesamības dēļ”
  . Vispārējā tiesa norādīja, ka Līguma 129. panta 3. punkts ļauj Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc ECB ieteikuma grozīt Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk — “ECBS Statūtu”) 22. pantu.
  Tādējādi
  Tiesa secināja, ka “ECB, ja tā uzskatītu, ka tās pilnvaru regulēt infrastruktūras, kuras veic vērtspapīru darījumu tīrvērti, atzīšana ir nepieciešama, lai pienācīgi izpildītu LESD 127. panta 2. punkta ceturtajā ievilkumā minēto uzdevumu, ir jālūdz Savienības likumdevējam grozīt Statūtu 22. pantu, pievienojot tiešu atsauci uz vērtspapīru tīrvērtes sistēmām.” |
| --- | --- |

(3)

Vispārējā tiesa 2015. gada 4. martā pieņēma spriedumu lietā T-496/11 Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste/Eiropas Centrālā banka (7), kurā tā nosprieda, “ka ECB nav vajadzīgo pilnvaru, lai regulētu tīrvērtes sistēmu darbību
  , un līdz ar to Pārraudzības politikas pamatprincipi, ciktāl ar tiem attiecībā uz centrālajiem darījumu partneriem, kuri veic vērtspapīru tīrvērtes darījumus, ir noteikta prasība par atrašanos Eurozonā, ir jāatceļ pilnvaru neesamības dēļ”
  . Vispārējā tiesa norādīja, ka Līguma 129. panta 3. punkts ļauj Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc ECB ieteikuma grozīt Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk — “ECBS Statūtu”) 22. pantu.
  Tādējādi
  Tiesa secināja, ka “ECB, ja tā uzskatītu, ka tās pilnvaru regulēt infrastruktūras, kuras veic vērtspapīru darījumu tīrvērti, atzīšana ir nepieciešama, lai pienācīgi izpildītu LESD 127. panta 2. punkta ceturtajā ievilkumā minēto uzdevumu, ir jālūdz Savienības likumdevējam grozīt Statūtu 22. pantu, pievienojot tiešu atsauci uz vērtspapīru tīrvērtes sistēmām.”

Grozījums Nr. 3

Lēmuma projekts

3.a apsvērums (jauns)

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Lai arī vērtspapīru tīrvērtes sistēmas ir viens no maksājumu sistēmu tipiem, sakarā ar Vispārējās tiesas 2015. gada 4. marta spriedumu lietā T-496/11 šajā jautājumā ir vajadzīga lielāka skaidrība, un tas nozīmē, ka Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 22. panta pārskatīšanas rezultātā ir jāprecizē jautājums par kompetenci pār šādām sistēmām. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(3a)

Lai arī vērtspapīru tīrvērtes sistēmas ir viens no maksājumu sistēmu tipiem, sakarā ar Vispārējās tiesas 2015. gada 4. marta spriedumu lietā T-496/11 šajā jautājumā ir vajadzīga lielāka skaidrība, un tas nozīmē, ka Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 22. panta pārskatīšanas rezultātā ir jāprecizē jautājums par kompetenci pār šādām sistēmām.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma projekts

4. apsvērums

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Sagaidāms, ka nozīmīgi notikumi globālā un Eiropas līmenī palielinās risku, ka traucējumi, kuri ietekmē tīrvērtes sistēmas un jo īpaši centrālos
  darījuma
  partnerus (CDP), apdraudēs maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību un vienotas monetārās politikas īstenošanu, ietekmējot Eurosistēmas galveno mērķi uzturēt cenu stabilitāti. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(4)

Sagaidāms, ka nozīmīgi notikumi globālā un Eiropas līmenī palielinās risku, ka traucējumi, kuri ietekmē tīrvērtes sistēmas un jo īpaši centrālos
  darījuma
  partnerus (CDP), apdraudēs maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību un vienotas monetārās politikas īstenošanu, ietekmējot Eurosistēmas galveno mērķi uzturēt cenu stabilitāti.

| (4) | Sagaidāms, ka nozīmīgi notikumi globālā un Eiropas līmenī palielinās risku, ka traucējumi, kuri ietekmē tīrvērtes sistēmas un jo īpaši centrālos
  darījumu
  partnerus (CDP), apdraudēs maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību un vienotas monetārās politikas īstenošanu,
  galu galā
  ietekmējot
  finanšu stabilitāti un cita starpā arī
  Eurosistēmas galveno mērķi uzturēt cenu stabilitāti. |
| --- | --- |

(4)

Sagaidāms, ka nozīmīgi notikumi globālā un Eiropas līmenī palielinās risku, ka traucējumi, kuri ietekmē tīrvērtes sistēmas un jo īpaši centrālos
  darījumu
  partnerus (CDP), apdraudēs maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību un vienotas monetārās politikas īstenošanu,
  galu galā
  ietekmējot
  finanšu stabilitāti un cita starpā arī
  Eurosistēmas galveno mērķi uzturēt cenu stabilitāti.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma projekts

5. apsvērums

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā paziņoja Eiropadomei par savu nolūku izstāties no Eiropas Savienības. Apvienotās Karalistes izstāšanās izraisīs būtiskas pārmaiņas noteiktu sistēmiski svarīgu euro denominētu tīrvērtes darbību regulējumā, pārraudzībā un uzraudzībā, tādējādi negatīvi ietekmējot Eurosistēmas spēju kontrolēt un pārvaldīt riskus norēķinu sistēmu vienmērīgai darbībai un Eurosistēmas monetārās politikas īstenošanai. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(5)

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā paziņoja Eiropadomei par savu nolūku izstāties no Eiropas Savienības. Apvienotās Karalistes izstāšanās izraisīs būtiskas pārmaiņas noteiktu sistēmiski svarīgu euro denominētu tīrvērtes darbību regulējumā, pārraudzībā un uzraudzībā, tādējādi negatīvi ietekmējot Eurosistēmas spēju kontrolēt un pārvaldīt riskus norēķinu sistēmu vienmērīgai darbībai un Eurosistēmas monetārās politikas īstenošanai.

svītrots

Grozījums Nr. 6

Lēmuma projekts

6. apsvērums

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Centrālā tīrvērte arvien vairāk tiek veikta pāri robežām, un tā kļūst sistēmiski nozīmīga. Ņemot vērā CDP dalībnieku dažādību un to, ka tie sniedz finanšu pakalpojumus visā Eiropā, CDP ir būtiski svarīgi Savienībai kopumā un jo īpaši eurozonai. Tas atspoguļots Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012

   (8)

  , ar ko izveidoti kolektīvi uzraudzības mehānismi uzraudzības kolēģiju veidā, kuru sastāvā iekļautas attiecīgās valstu un Savienības iestādes, t.sk. Eurosistēma savā euro emisijas centrālās bankas statusā. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(6)

Centrālā tīrvērte arvien vairāk tiek veikta pāri robežām, un tā kļūst sistēmiski nozīmīga. Ņemot vērā CDP dalībnieku dažādību un to, ka tie sniedz finanšu pakalpojumus visā Eiropā, CDP ir būtiski svarīgi Savienībai kopumā un jo īpaši eurozonai. Tas atspoguļots Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012

   (8)

  , ar ko izveidoti kolektīvi uzraudzības mehānismi uzraudzības kolēģiju veidā, kuru sastāvā iekļautas attiecīgās valstu un Savienības iestādes, t.sk. Eurosistēma savā euro emisijas centrālās bankas statusā.

| (6) | Centrālā tīrvērte arvien vairāk tiek veikta pāri robežām, un tā kļūst sistēmiski nozīmīga. Ņemot vērā CDP dalībnieku dažādību un to, ka tie sniedz finanšu pakalpojumus visā Eiropā, CDP ir būtiski svarīgi Savienībai kopumā un jo īpaši eurozonai. Tas atspoguļots Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012, ar ko izveidoti kolektīvi uzraudzības mehānismi uzraudzības kolēģiju veidā, kuru sastāvā iekļautas attiecīgās valstu un Savienības iestādes, t.sk. Eurosistēma savā
  Eiropas Savienības valūtas —
  euro — emisijas centrālās bankas statusā. |
| --- | --- |

(6)

Centrālā tīrvērte arvien vairāk tiek veikta pāri robežām, un tā kļūst sistēmiski nozīmīga. Ņemot vērā CDP dalībnieku dažādību un to, ka tie sniedz finanšu pakalpojumus visā Eiropā, CDP ir būtiski svarīgi Savienībai kopumā un jo īpaši eurozonai. Tas atspoguļots Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012, ar ko izveidoti kolektīvi uzraudzības mehānismi uzraudzības kolēģiju veidā, kuru sastāvā iekļautas attiecīgās valstu un Savienības iestādes, t.sk. Eurosistēma savā
  Eiropas Savienības valūtas —
  euro — emisijas centrālās bankas statusā.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma projekts

7. apsvērums

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai risinātu šos jautājumus, Komisija 2017. gada 13. jūnijā iesniedza tiesību akta priekšlikumu, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un to CDP drošumu, kas ir sistēmiski nozīmīgi finanšu tirgiem visā Savienībā. Lai nodrošinātu, ka Eurosistēma kā euro emisijas centrālā banka var pildīt uzdevumus, kas tai paredzēti tiesību akta priekšlikumā, ir ārkārtīgi svarīgi, ka tai ir tam nepieciešamās pilnvaras saskaņā ar līgumu un ECBS Statūtiem. Eurosistēmai jo īpaši jābūt tiesībām apstiprināt normatīvos aktus, lai pieņemtu saistošus novērtējumus un pieprasītu veikt korektīvas darbības, cieši sadarbojoties ar citām Savienības iestādēm. Turklāt, lai vajadzības gadījumā aizsargātu euro stabilitāti, ECB jābūt arī tiesībām pieņemt normatīvos aktus, lai noteiktu papildu prasības CDP, kas iesaistīti euro denominētu darījumu nozīmīga apjoma tīrvērtē. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(7)

Lai risinātu šos jautājumus, Komisija 2017. gada 13. jūnijā iesniedza tiesību akta priekšlikumu, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un to CDP drošumu, kas ir sistēmiski nozīmīgi finanšu tirgiem visā Savienībā. Lai nodrošinātu, ka Eurosistēma kā euro emisijas centrālā banka var pildīt uzdevumus, kas tai paredzēti tiesību akta priekšlikumā, ir ārkārtīgi svarīgi, ka tai ir tam nepieciešamās pilnvaras saskaņā ar līgumu un ECBS Statūtiem. Eurosistēmai jo īpaši jābūt tiesībām apstiprināt normatīvos aktus, lai pieņemtu saistošus novērtējumus un pieprasītu veikt korektīvas darbības, cieši sadarbojoties ar citām Savienības iestādēm. Turklāt, lai vajadzības gadījumā aizsargātu euro stabilitāti, ECB jābūt arī tiesībām pieņemt normatīvos aktus, lai noteiktu papildu prasības CDP, kas iesaistīti euro denominētu darījumu nozīmīga apjoma tīrvērtē.

| (7) | Lai risinātu šos jautājumus, Komisija 2017. gada 13. jūnijā iesniedza tiesību akta priekšlikumu, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un to CDP drošumu, kas ir sistēmiski nozīmīgi finanšu tirgiem visā Savienībā. Lai nodrošinātu, ka Eurosistēma kā euro emisijas centrālā banka var pildīt uzdevumus, kas tai paredzēti tiesību akta priekšlikumā, ir ārkārtīgi svarīgi, ka tai ir tam nepieciešamās pilnvaras saskaņā ar līgumu un ECBS Statūtiem. Eurosistēmai jo īpaši jābūt tiesībām apstiprināt normatīvos aktus, lai pieņemtu saistošus novērtējumus un pieprasītu veikt korektīvas darbības, cieši sadarbojoties ar citām Savienības iestādēm. Turklāt, lai vajadzības gadījumā aizsargātu euro stabilitāti, ECB jābūt arī tiesībām pieņemt normatīvos aktus, lai noteiktu papildu prasības CDP, kas iesaistīti euro denominētu darījumu nozīmīga apjoma tīrvērtē.
  Ar šīm prasībām būtu jāaizsargā vienotā tirgus integritāte un jānodrošina, lai trešo valstu CDP uzraudzībā primārie būtu Savienības tiesību akti un Eiropas Savienības Tiesas judikatūra. |
| --- | --- |

(7)

Lai risinātu šos jautājumus, Komisija 2017. gada 13. jūnijā iesniedza tiesību akta priekšlikumu, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti un to CDP drošumu, kas ir sistēmiski nozīmīgi finanšu tirgiem visā Savienībā. Lai nodrošinātu, ka Eurosistēma kā euro emisijas centrālā banka var pildīt uzdevumus, kas tai paredzēti tiesību akta priekšlikumā, ir ārkārtīgi svarīgi, ka tai ir tam nepieciešamās pilnvaras saskaņā ar līgumu un ECBS Statūtiem. Eurosistēmai jo īpaši jābūt tiesībām apstiprināt normatīvos aktus, lai pieņemtu saistošus novērtējumus un pieprasītu veikt korektīvas darbības, cieši sadarbojoties ar citām Savienības iestādēm. Turklāt, lai vajadzības gadījumā aizsargātu euro stabilitāti, ECB jābūt arī tiesībām pieņemt normatīvos aktus, lai noteiktu papildu prasības CDP, kas iesaistīti euro denominētu darījumu nozīmīga apjoma tīrvērtē.
  Ar šīm prasībām būtu jāaizsargā vienotā tirgus integritāte un jānodrošina, lai trešo valstu CDP uzraudzībā primārie būtu Savienības tiesību akti un Eiropas Savienības Tiesas judikatūra.

Grozījums Nr. 8

Lēmuma projekts

8. apsvērums

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | ECBS Statūtu 22. pants iekļauts IV nodaļā “ECBS monetārās funkcijas un operācijas”. Tajā uzticētie uzdevumi attiecīgi jāizmanto vienīgi monetārās politikas nolūkiem. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(8)

ECBS Statūtu 22. pants iekļauts IV nodaļā “ECBS monetārās funkcijas un operācijas”. Tajā uzticētie uzdevumi attiecīgi jāizmanto vienīgi monetārās politikas nolūkiem.

| (8) | ECBS Statūtu 22. pants iekļauts IV nodaļā “ECBS monetārās funkcijas un operācijas”. Tajā uzticētie uzdevumi attiecīgi jāizmanto vienīgi monetārās politikas nolūkiem.
  Attiecībā uz finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmām prasībās, ko varētu piemērot uz šī panta pamata, būtu jāiekļauj ziņošanas prasības vai arī tīrvērtes sistēmām noteiktās prasības sadarboties ar ECB un valstu centrālajām bankām, tām veicot sistēmas noturības novērtējumu nelabvēlīgos tirgus apstākļos. Tajās būtu arī jāiekļauj prasība sistēmai atvērt noguldījuma uz nakti kontu Eiropas Centrālo banku sistēmā saskaņā ar tās attiecīgajiem piekļuves kritērijiem un prasībām. Turklāt jāiekļauj arī vajadzīgās prasības rīcībai situācijās, kurās finanšu instrumentu tīrvērtes sistēma rada nenovēršamu risku, ka tiks nodarīts būtisks kaitējums Savienības finanšu iestādēm, tirgiem vai Savienības vai kādas tās dalībvalsts finanšu sistēmai, piemēram, prasības attiecībā uz likviditātes riska kontroli, norēķiniem, rezervēm, nodrošinājumu vai sadarbspējas risinājumiem. Attiecībā uz trešo valstu finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmām Regula (ES) Nr. ... /... [Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz atļauju piešķiršanā centrālajiem darījumu partneriem (CDP) iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CDP atzīšanas prasībām] dod ECB iespēju ierosināt papildu prasības šādām sistēmām. |
| --- | --- |

(8)

ECBS Statūtu 22. pants iekļauts IV nodaļā “ECBS monetārās funkcijas un operācijas”. Tajā uzticētie uzdevumi attiecīgi jāizmanto vienīgi monetārās politikas nolūkiem.
  Attiecībā uz finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmām prasībās, ko varētu piemērot uz šī panta pamata, būtu jāiekļauj ziņošanas prasības vai arī tīrvērtes sistēmām noteiktās prasības sadarboties ar ECB un valstu centrālajām bankām, tām veicot sistēmas noturības novērtējumu nelabvēlīgos tirgus apstākļos. Tajās būtu arī jāiekļauj prasība sistēmai atvērt noguldījuma uz nakti kontu Eiropas Centrālo banku sistēmā saskaņā ar tās attiecīgajiem piekļuves kritērijiem un prasībām. Turklāt jāiekļauj arī vajadzīgās prasības rīcībai situācijās, kurās finanšu instrumentu tīrvērtes sistēma rada nenovēršamu risku, ka tiks nodarīts būtisks kaitējums Savienības finanšu iestādēm, tirgiem vai Savienības vai kādas tās dalībvalsts finanšu sistēmai, piemēram, prasības attiecībā uz likviditātes riska kontroli, norēķiniem, rezervēm, nodrošinājumu vai sadarbspējas risinājumiem. Attiecībā uz trešo valstu finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmām Regula (ES) Nr. ... /... [Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz atļauju piešķiršanā centrālajiem darījumu partneriem (CDP) iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CDP atzīšanas prasībām] dod ECB iespēju ierosināt papildu prasības šādām sistēmām.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma projekts

8.a apsvērums (jauns)

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Jaunās pilnvaras, kas attiecībā uz finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmām ECB ir piešķirtas atbilstoši grozītajam ECBS un ECB Statūtu 22. pantam, tiks īstenotas līdz ar citu Savienības iestāžu, aģentūru un struktūru īstenotajām pilnvarām un pamatojoties gan uz LESD III daļā paredzētajiem noteikumiem par iekšējā tirgus izveidi un darbību, gan arī uz noteikumiem tiesību aktos, kurus Komisija vai Padome ir pieņēmusi saskaņā ar tām piešķirtajām pilnvarām. Šajā sakarībā un lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas katras struktūras attiecīgās pilnvaras, kā arī lai nepieļautu, ka veidojas pretrunīgi noteikumi un rodas neatbilstības starp dažādu Savienības iestāžu, aģentūru un struktūru pieņemtajiem lēmumiem, ar grozīto ECBS un ECB Statūtu 22. pantu piešķirtās pilnvaras būtu īstenojamas, pienācīgi ņemot vērā vispārējo tiesisko regulējumu, ko iekšējam tirgum ir noteikuši abi līdztiesīgie likumdevēji, un veidā, kurš pilnībā atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes tiesību aktiem, kā arī pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šādiem aktiem. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(8a)

Jaunās pilnvaras, kas attiecībā uz finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmām ECB ir piešķirtas atbilstoši grozītajam ECBS un ECB Statūtu 22. pantam, tiks īstenotas līdz ar citu Savienības iestāžu, aģentūru un struktūru īstenotajām pilnvarām un pamatojoties gan uz LESD III daļā paredzētajiem noteikumiem par iekšējā tirgus izveidi un darbību, gan arī uz noteikumiem tiesību aktos, kurus Komisija vai Padome ir pieņēmusi saskaņā ar tām piešķirtajām pilnvarām. Šajā sakarībā un lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas katras struktūras attiecīgās pilnvaras, kā arī lai nepieļautu, ka veidojas pretrunīgi noteikumi un rodas neatbilstības starp dažādu Savienības iestāžu, aģentūru un struktūru pieņemtajiem lēmumiem, ar grozīto ECBS un ECB Statūtu 22. pantu piešķirtās pilnvaras būtu īstenojamas, pienācīgi ņemot vērā vispārējo tiesisko regulējumu, ko iekšējam tirgum ir noteikuši abi līdztiesīgie likumdevēji, un veidā, kurš pilnībā atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes tiesību aktiem, kā arī pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šādiem aktiem.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma projekts

8.b apsvērums (jauns)

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | ECB būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jānodrošina pilnīga pārredzamība un pārskatatbildība par savu pilnvaru un uzdevumu īstenošanu saskaņā ar tās Statūtu 22. pantu. Jo īpaši tai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par visiem lēmumiem un noteikumiem, kas pieņemti uz minētā panta pamata. Šajā nolūkā tai sava gada pārskata īpašā nodaļā būtu jāinformē par to pilnvaru īstenošanu, kuras izriet no Statūtu 22. panta, un savā tīmekļa vietnē tai būtu jāpublicē visi lēmumi, ieteikumi un atzinumi, kas saistīti ar noteikumiem, kurus tā pieņem uz minētā panta pamata. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

(8b)

ECB būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jānodrošina pilnīga pārredzamība un pārskatatbildība par savu pilnvaru un uzdevumu īstenošanu saskaņā ar tās Statūtu 22. pantu. Jo īpaši tai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par visiem lēmumiem un noteikumiem, kas pieņemti uz minētā panta pamata. Šajā nolūkā tai sava gada pārskata īpašā nodaļā būtu jāinformē par to pilnvaru īstenošanu, kuras izriet no Statūtu 22. panta, un savā tīmekļa vietnē tai būtu jāpublicē visi lēmumi, ieteikumi un atzinumi, kas saistīti ar noteikumiem, kurus tā pieņem uz minētā panta pamata.

Grozījums Nr. 11

Lēmuma projekts

1. pants

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūti

22. pants

| Eiropas Centrālās bankas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| 22. pants | 22. pants |
| Tīrvērtes sistēmas un norēķinu sistēmas | Tīrvērtes sistēmas un norēķinu sistēmas |
| ECB un valstu centrālās bankas var dot iespējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienībā un attiecībās ar
  citām
  valstīm nodrošinātu efektīvas un drošas tīrvērtes un norēķinu sistēmas
  un finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmas
  . | ECB un valstu centrālās bankas var dot iespējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienībā un attiecībās ar
  trešām
  valstīm nodrošinātu efektīvas un drošas tīrvērtes un norēķinu sistēmas. |
| | Lai sasniegtu ECBS mērķus un pildītu tai paredzētos uzdevumus, ECB var izdot regulas attiecībā uz finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmām Savienībā un attiecībās ar trešām valstīm, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes tiesību aktus un saskaņā ar šādiem aktiem pieņemtos pasākumus, kā arī rīkojoties veidā, kas pilnībā atbilst šiem aktiem un pasākumiem. |

Eiropas Centrālās bankas projekts

Grozījums

22. pants

22. pants

Tīrvērtes sistēmas un norēķinu sistēmas

Tīrvērtes sistēmas un norēķinu sistēmas

ECB un valstu centrālās bankas var dot iespējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienībā un attiecībās ar
  citām
  valstīm nodrošinātu efektīvas un drošas tīrvērtes un norēķinu sistēmas
  un finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmas
  .

ECB un valstu centrālās bankas var dot iespējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienībā un attiecībās ar
  trešām
  valstīm nodrošinātu efektīvas un drošas tīrvērtes un norēķinu sistēmas.

Lai sasniegtu ECBS mērķus un pildītu tai paredzētos uzdevumus, ECB var izdot regulas attiecībā uz finanšu instrumentu tīrvērtes sistēmām Savienībā un attiecībās ar trešām valstīm, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes tiesību aktus un saskaņā ar šādiem aktiem pieņemtos pasākumus, kā arī rīkojoties veidā, kas pilnībā atbilst šiem aktiem un pasākumiem.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0219/2018).

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/257 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/257

---

P8_TA(2018)0289

Transporta nodokļi: dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšana smagajiem kravas transportlīdzekļiem *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz atsevišķiem noteikumiem par transporta nodokļiem groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 118/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0276), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0276),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0196/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0196/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0200/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0200/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Transporta nodokļu piemērošana rada izmaksas, kas nozarei līdz šim bija jāsedz jebkurā gadījumā, pat ja dalībvalstis iekasē autoceļu nodevas. Tāpēc transporta nodokļi var būt šķērslis autoceļu nodevas ieviešanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Transporta nodokļu piemērošana rada izmaksas, kas nozarei līdz šim bija jāsedz jebkurā gadījumā, pat ja dalībvalstis iekasē autoceļu nodevas. Tāpēc transporta nodokļi var būt šķērslis autoceļu nodevas ieviešanai.

| (4) | Transporta nodokļu piemērošana rada izmaksas, kas nozarei
  , jo īpaši MVU,
  līdz šim bija jāsedz jebkurā gadījumā, pat ja dalībvalstis iekasē autoceļu nodevas. Tāpēc transporta nodokļi var būt šķērslis autoceļu nodevas ieviešanai. |
| --- | --- |

(4)

Transporta nodokļu piemērošana rada izmaksas, kas nozarei
  , jo īpaši MVU,
  līdz šim bija jāsedz jebkurā gadījumā, pat ja dalībvalstis iekasē autoceļu nodevas. Tāpēc transporta nodokļi var būt šķērslis autoceļu nodevas ieviešanai.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpiešķir plašākas pilnvaras samazināt transporta nodokļus, proti, samazinot minimālās likmes, kas noteiktas Direktīvā 1999/62/EK.
  Lai līdz minimumam samazinātu konkurences traucējumu risku autopārvadātāju vidū, kas veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs,
  šādam samazinājumam
  būtu
  jābūt pakāpeniskam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpiešķir plašākas pilnvaras samazināt transporta nodokļus, proti, samazinot minimālās likmes, kas noteiktas Direktīvā 1999/62/EK.
  Lai līdz minimumam samazinātu konkurences traucējumu risku autopārvadātāju vidū, kas veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs,
  šādam samazinājumam
  būtu
  jābūt pakāpeniskam
  .

| (5) | Ņemot vērā no nobrauktā attāluma atkarīga ceļu nodevu piemērošanu un
  lai līdz minimumam samazinātu konkurences traucējumu risku autopārvadātāju vidū, kas veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs
  un iespējamo administratīvo slogu
  ,
  dalībvalstīm
  būtu
  jāpiešķir plašākas pilnvaras samazināt transporta nodokļus, proti, samazinot minimālās likmes, kas noteiktas Direktīvā 1999/62/EK
  . |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā no nobrauktā attāluma atkarīga ceļu nodevu piemērošanu un
  lai līdz minimumam samazinātu konkurences traucējumu risku autopārvadātāju vidū, kas veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs
  un iespējamo administratīvo slogu
  ,
  dalībvalstīm
  būtu
  jāpiešķir plašākas pilnvaras samazināt transporta nodokļus, proti, samazinot minimālās likmes, kas noteiktas Direktīvā 1999/62/EK
  .

Grozījums Nr. 3 un 17

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Dalībvalstis būtu jāmudina likvidēt nodokļu sistēmas ar pretēju efektu, respektīvi, tādas, kas attur iedzīvotājus no zema emisiju līmeņa mobilitātes un subsidē tādu neefektīvu un piesārņojumu radošu transportlīdzekļu izmantošanu kā, piemēram, darba automašīnas ar dīzeļmotoru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Dalībvalstis būtu jāmudina likvidēt nodokļu sistēmas ar pretēju efektu, respektīvi, tādas, kas attur iedzīvotājus no zema emisiju līmeņa mobilitātes un subsidē tādu neefektīvu un piesārņojumu radošu transportlīdzekļu izmantošanu kā, piemēram, darba automašīnas ar dīzeļmotoru;

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Lai dalībvalstīm nolūkā veicināt no nobrauktā attāluma atkarīgas nodevas ieviešanu dotu lielāku rīcības brīvību attiecībā uz to, kā samazināt transporta nodokļu likmes, neradot papildu administratīvo slogu, nodokļa minimālajām likmēm būtu jāpiemēro tikai viens samazinājums no 2024. gada 1. janvāra, sniedzot dalībvalstīm maksimāli lielu elastību lēmuma pieņemšanā par samazināšanas apmēru un tempu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Lai dalībvalstīm nolūkā veicināt no nobrauktā attāluma atkarīgas nodevas ieviešanu dotu lielāku rīcības brīvību attiecībā uz to, kā samazināt transporta nodokļu likmes, neradot papildu administratīvo slogu, nodokļa minimālajām likmēm būtu jāpiemēro tikai viens samazinājums no 2024. gada 1. janvāra, sniedzot dalībvalstīm maksimāli lielu elastību lēmuma pieņemšanā par samazināšanas apmēru un tempu.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 2.a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 1999/62/EK

6. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | direktīvas 6. pantā pievieno šādu punktu:




  “4a.
     
  Dalībvalsts piemērotais transporta nodokļu pakāpeniskais samazinājums smagajiem kravas transportlīdzekļiem tiek pilnībā kompensēts ar papildu ieņēmumiem, ko rada tās nodevu sistēma. Līdz 2024. gada 1. janvārim visas dalībvalstīs ir ieviesušas nodevu sistēmu saskaņā ar šo direktīvu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

“4a.
     
  Dalībvalsts piemērotais transporta nodokļu pakāpeniskais samazinājums smagajiem kravas transportlīdzekļiem tiek pilnībā kompensēts ar papildu ieņēmumiem, ko rada tās nodevu sistēma. Līdz 2024. gada 1. janvārim visas dalībvalstīs ir ieviesušas nodevu sistēmu saskaņā ar šo direktīvu.”

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – a apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – a apakšpunkts

Direktīva 1999/62/EK

I pielikums – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| A tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM LĪDZ [..] 31. DECEMBRIM
  [norādiet šīs direktīvas spēkā stāšanās gadu]; | A tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM LĪDZ
  2023
  . 
  GADA
  31. DECEMBRIM |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

A tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM LĪDZ [..] 31. DECEMBRIM
  [norādiet šīs direktīvas spēkā stāšanās gadu];

[norādiet šīs direktīvas spēkā stāšanās gadu];

A tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM LĪDZ
  2023
  . 
  GADA
  31. DECEMBRIM

2023

GADA

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

Direktīva 1999/62/EK

I pielikums – B tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “B tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“B tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

“B tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

Direktīva 1999/62/EK

I pielikums – C tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| C tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet otro gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

C tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet otro gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

C tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet otro gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

Direktīva 1999/62/EK

I pielikums – D tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| D tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet trešo gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

D tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet trešo gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

D tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet trešo gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

Direktīva 1999/62/EK

I pielikums – E tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| E tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet ceturto gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

E tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet ceturto gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

E tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA [norādiet ceturto gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – b apakšpunkts

Direktīva 1999/62/EK

I pielikums – F tabula – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| F tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA
  [norādiet piekto gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam] | F tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO
  2024
  . 
  GADA
  1. JANVĀRA |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

F tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO [..] 1. JANVĀRA
  [norādiet piekto gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

[norādiet piekto gadu, kas seko šīs direktīvas spēkā stāšanās gadam]

F tabula. NODOKĻA MINIMĀLĀS LIKMES, KO PIEMĒRO SMAGAJIEM KRAVAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM NO
  2024
  . 
  GADA
  1. JANVĀRA

2024

GADA

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/262

---

P8_TA(2018)0290

Budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projekts: 2017. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu: 2017. finanšu gada pārpalikuma iekļaušana (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

(2020/C 118/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 18. panta 3. punktu un 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 18. panta 3. punktu un 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2017. gada 30. novembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2017. gada 30. novembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 13. aprīlī (COM(2018)0227), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 13. aprīlī (COM(2018)0227),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 18. jūnijā un nosūtīja Parlamentam 2018. gada 19. jūnijā (09325/2018 – C8-0277/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 18. jūnijā un nosūtīja Parlamentam 2018. gada 19. jūnijā (09325/2018 – C8-0277/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0209/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0209/2018),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projekta mērķis ir iekļaut 2018. gada budžetā 2017. finanšu gada budžeta pārpalikumu, proti, EUR 555,5 miljonus; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projekta mērķis ir iekļaut 2018. gada budžetā 2017. finanšu gada budžeta pārpalikumu, proti, EUR 555,5 miljonus;

| B. | tā kā minēto pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par EUR 338,6 miljoniem pārsniedza plānoto, neizlietoti izdevumi EUR 383,4 miljonu apmērā un pozitīva valūtas maiņas kursa starpības bilance EUR 166,4 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā minēto pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par EUR 338,6 miljoniem pārsniedza plānoto, neizlietoti izdevumi EUR 383,4 miljonu apmērā un pozitīva valūtas maiņas kursa starpības bilance EUR 166,4 miljonu apmērā;

| C. | tā kā attiecībā uz ieņēmumiem lielākās atšķirības pamatā ir procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas, kas pārsniedza plānoto (EUR 342,6 miljoni); |
| --- | --- |

C.

tā kā attiecībā uz ieņēmumiem lielākās atšķirības pamatā ir procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas, kas pārsniedza plānoto (EUR 342,6 miljoni);

| D. | tā kā attiecībā uz izdevumiem Komisijas neizmantotie līdzekļi maksājumiem 2017. gadā sasniedza EUR 201,5 miljonus (no tiem EUR 99,3 miljoni no rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos) un EUR 53,5 miljonus attiecībā uz 2016. gada pārnesumiem, bet pārējo iestāžu neizmantoto līdzekļu summa sasniedza EUR 82,6 miljonus 2017. gadā un EUR 45,7 miljoni attiecībā uz 2016. gada pārnesumiem, |
| --- | --- |

D.

tā kā attiecībā uz izdevumiem Komisijas neizmantotie līdzekļi maksājumiem 2017. gadā sasniedza EUR 201,5 miljonus (no tiem EUR 99,3 miljoni no rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos) un EUR 53,5 miljonus attiecībā uz 2016. gada pārnesumiem, bet pārējo iestāžu neizmantoto līdzekļu summa sasniedza EUR 82,6 miljonus 2017. gadā un EUR 45,7 miljoni attiecībā uz 2016. gada pārnesumiem,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu, kas attiecas tikai uz 2017. gada budžeta pārpalikuma EUR 555,5 miljonu apmērā iekļaušanu budžetā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 18. pantu, un Padomes nostāju attiecībā uz to; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka neizmantoto maksājumu apropriāciju zemo līmeni 2017. gada beigās bija iespējams panākt, tikai pieņemot budžeta grozījumu Nr. 6/2017, saskaņā ar kuru maksājumu apropriācijas būtisku izpildes kavējumu dēļ tika samazinātas par EUR 7 719,7 miljoniem, jo īpaši 1.b izdevumu apakškategorijā “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”; turklāt atgādina, ka visi 2017. gadā pieņemtie budžeta grozījumi tika pilnībā finansēti ar neizmantotu maksājumu apropriāciju pārvietojumiem, pat tad, ja ar tiem tika būtiski palielinātas saistību apropriācijas (piemēram, EUR 1 166,8 miljoni Itālijai no ES Solidaritātes fonda, EUR 500 miljoni Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, EUR 275 miljoni Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai); pauž nožēlu par to, ka 2018. gadā, šķiet, vēl aizvien jāsaskaras ar īstenošanas kavējumiem un neprecīzām dalībvalstu prognozēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti norāda, ka 2017. gadā tika piemērots salīdzinoši daudz soda naudu par konkurences noteikumu pārkāpšanu, tām kopā veidojot EUR 3 273 miljonus; uzskata, ka būtu jādod iespēja Savienības budžetā papildus jebkādam pārpalikumam, kas izriet no budžeta nepilnīgas izpildes, iekļaut jebkādus ieņēmumus no soda naudām vai saistībā ar novēlotiem maksājumiem, attiecīgi nesamazinot NKI iemaksas; atgādina par savu priekšlikumu Savienības budžetā izveidot īpašu rezervi, kurā laika gaitā pakāpeniski uzkrātos visu veidu neparedzēti citi ieņēmumi un kura tiktu pienācīgi pārnesta, lai vajadzības gadījumā radītu papildu izdevumu iespējas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | turklāt uzskata — ņemot vērā to, ka ir steidzami nepieciešams ātri reaģēt uz migrācijas problēmu, un ņemot vērā kavēšanos ar Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā darbības pagarināšanu, 2017. gada pārpalikums EUR 555,5 miljonu apmērā varētu būt lieliska iespēja finansēt Savienības iemaksu šajā instrumentā 2018. gadā, pilnībā neizsmeļot Savienības vispārējo budžetu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2018 projektu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2018 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 57, 28.02.2018.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/264 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/264

---

P8_TA(2018)0291

Budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projekts: bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pagarināšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 4. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu, III iedaļa — Komisija: (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

(2020/C 118/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 18. panta 3. punktu un 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 18. panta 3. punktu un 41. pantu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 30. novembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējo budžetu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 30. novembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējo budžetu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (“DFS regula”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (“DFS regula”) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 23. maijā pieņemto budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu (COM(2018)0310), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 23. maijā pieņemto budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu (COM(2018)0310),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 22. jūnijā un 2018. gada 25. jūnijā nosūtīja Parlamentam (09713/2018 – C8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 22. jūnijā un 2018. gada 25. jūnijā nosūtīja Parlamentam (09713/2018 – C8-0302/2018),

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0246/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0246/2018),

| A. | tā kā Komisija 2018. gada 14. martā grozīja savu lēmumu par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (FRT), lai atbilstoši ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumam piešķirtu mehānismam papildu EUR 3 miljardus (turpmāk “FRT otrā daļa”); |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija 2018. gada 14. martā grozīja savu lēmumu par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (FRT), lai atbilstoši ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumam piešķirtu mehānismam papildu EUR 3 miljardus (turpmāk “FRT otrā daļa”);

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projekts paredz iekļaut Savienības 2018. gada budžetā papildu EUR 500 miljonus saistību apropriācijās kā Savienības 2018. gada iemaksu FRT otrajā daļā papildus EUR 50 miljoniem, ko finansē no 2018. gada humānās palīdzības budžeta; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projekts paredz iekļaut Savienības 2018. gada budžetā papildu EUR 500 miljonus saistību apropriācijās kā Savienības 2018. gada iemaksu FRT otrajā daļā papildus EUR 50 miljoniem, ko finansē no 2018. gada humānās palīdzības budžeta;

| C. | tā kā Komisija ierosina saskaņā ar DFS regulas 14. pantu izmantot saistību vispārējo rezervi, lai finansētu EUR 243,8 miljonus, ko nav iespējams segt no 4. izdevumu kategorijā pieejamās nepiešķirto līdzekļu rezerves, no kuras ir ierosināts iemaksāt EUR 256,2 miljonus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija ierosina saskaņā ar DFS regulas 14. pantu izmantot saistību vispārējo rezervi, lai finansētu EUR 243,8 miljonus, ko nav iespējams segt no 4. izdevumu kategorijā pieejamās nepiešķirto līdzekļu rezerves, no kuras ir ierosināts iemaksāt EUR 256,2 miljonus;

| D. | tā kā Komisija ir ierosinājusi 2019. gada budžeta projektā finansēt vēl EUR 1,45 miljardus kā Savienības budžeta iemaksu minētajā mehānismā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija ir ierosinājusi 2019. gada budžeta projektā finansēt vēl EUR 1,45 miljardus kā Savienības budžeta iemaksu minētajā mehānismā;

| E. | tā kā Parlaments ir konsekventi uzsvēris, ka tas atbalsta Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pagarināšanu, vienlaikus akcentējot, ka Parlamentam kā vienai no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir jābūt pilnībā iesaistītam lēmumu pieņemšanā par šā mehānisma pagarināšanu, cita starpā arī tāpēc, lai nepieļautu tā izveides procedūras atkārtošanos; tā kā līdz šim starp Parlamentu un Padomi nav norisinājušās nekādas sarunas par mehānisma otrās daļas finansēšanu; tā kā diskusijas par otrās daļas finansēšanu būtu bijis lietderīgi īstenot 2018. gada budžeta procedūras samierināšanas posmā, |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments ir konsekventi uzsvēris, ka tas atbalsta Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā pagarināšanu, vienlaikus akcentējot, ka Parlamentam kā vienai no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir jābūt pilnībā iesaistītam lēmumu pieņemšanā par šā mehānisma pagarināšanu, cita starpā arī tāpēc, lai nepieļautu tā izveides procedūras atkārtošanos; tā kā līdz šim starp Parlamentu un Padomi nav norisinājušās nekādas sarunas par mehānisma otrās daļas finansēšanu; tā kā diskusijas par otrās daļas finansēšanu būtu bijis lietderīgi īstenot 2018. gada budžeta procedūras samierināšanas posmā,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu, kas attiecas vienīgi uz Savienības 2018. gada budžeta iemaksas Bēgļu atbalsta mehānismā Turcijā finansēšanu EUR 500 miljonu apmērā saistību apropriācijās, un Padomes nostāju attiecībā uz minēto budžeta grozījuma projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļu nožēlu par pretrunu starp, no vienas puses, Parlamenta neiesaistīšanu lēmumu pieņemšanā par Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā izveidi un termiņa pagarināšanu un, no otras puses, Parlamenta kā budžeta lēmējinstitūcijas lomu šā mehānisma finansēšanā no Savienības budžeta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu, ka, norisinoties 2018. gada budžeta procedūrai. Komisija nevienā tās posmā nebija 2018. gada budžeta projektā iekļāvusi 2018. gada finansējumu Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā; uzskata, ka tā iekļaušana būtu devusi abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm iespēju apspriest visas Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā otrās daļas finansēšanu, ņemot vērā Parlamenta un Padomes atšķirīgās nostājas attiecībā uz Savienības budžeta iemaksas apmēru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzstāj, ka Komisijai ir jāpastiprina Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā (FRT) izmantošanas uzraudzība un ka tai regulāri un pietiekami detalizēti ir jāziņo budžeta lēmējinstitūcijām par finansēto darbību saderīgumu gan ar attiecīgo juridisko pamatu kopumā, gan īpaši ar konkrētajiem darbību veidiem, kuri uzskaitīti 3. panta 2. punktā Komisijas lēmumā, ar kuru izveido Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projekta mērķis galvenokārt ir nodrošināt nepārtrauktu un netraucētu izglītības procesu bēgļu bērniem Turcijā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2018 projektu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka šis lēmums neskar Parlamenta nostāju attiecībā uz Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā otrās daļas atlikušo finansējuma daļu; uzsver, ka neatkarīgi no Padomes apspriedēm par mehānisma termiņa pagarināšanu Parlaments 2019. gada budžeta procedūrā pilnībā saglabās savas prerogatīvas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 3/2018 ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 57, 28.02.2018.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

---

Ceturtdiena, 2018. gada 5. jūlija

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/266 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/266

---

P8_TA(2018)0306

Īstenošanas lēmums par to, lai Horvātija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Horvātija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

(Apspriešanās)

(2020/C 118/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (06986/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (06986/2018),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0164/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0225/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0225/2018),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/267 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/267

---

P8_TA(2018)0307

ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulu (ES) Nr. 515/2014, Regulu (ES) 2016/399 un Regulu (ES) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0731),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0466/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2017. gada 14. septembra lēmumu atļaut Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai sadalīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu un, balstoties uz to, sagatavot divus atsevišķus normatīvos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2017. gada 14. septembra lēmumu atļaut Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai sadalīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu un, balstoties uz to, sagatavot divus atsevišķus normatīvos ziņojumus,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 25. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 25. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0322/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 246, 28.7.2017., 28. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0357A

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1240.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums

ETIAS informācijas sistēmas, ETIAS centrālās nodaļas un ETIAS valstu nodaļu darbības un uzturēšanas izmaksas pilnībā segs ar ieņēmumiem no maksām. Tādējādi maksa būtu jāpielāgo pēc vajadzības, ņemot vērā izmaksas. Saskaņā ar ETIAS regulas noteikumiem tas attiecas uz izmaksām, kas šajā sakarībā radušas gan ES dalībvalstīm, gan Šengenas asociētajām valstīm. Izmaksas saistībā ar ETIAS informācijas sistēmas izstrādi, esošās valstu robežu infrastruktūras integrēšanu un savienojumu ar valsts vienoto saskarni, kā arī ar valsts vienotās saskarnes izmitināšanu, ETIAS centrālās nodaļas un valstu nodaļu izveidi, ieskaitot izmaksas, kas radušās ES dalībvalstīm, kā arī Šengenas asociētajām valstīm, segs no Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta vai attiecīgi no struktūras(-ām), ko izveidos tā vietā.

Tāpēc šīs izmaksas nebūtu jāņem vērā, aprēķinot Šengenas asociēto valstu ieguldījumu ETIAS atbilstoši attiecīgajam asociācijas nolīgumam un attiecīgajai īpašajai kārtībai par Šengenas asociēto valstu dalību aģentūrās. Tas būtu jāņem vērā, jo īpaši saistībā ar sarunām par struktūru(-ām), ko izveidos Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta vietā un īpašo kārtību par Šengenas asociēto valstu dalību tajā(-ās).

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju tūlīt pēc regulas pieņemšanas nākt klajā ar priekšlikumu par īpašo kārtību, kā paredzēts tās 95. pantā.

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/269

---

P8_TA(2018)0308

ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma: Eiropola uzdevumi ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveides nolūkā groza Regulu (ES) 2016/794 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0731),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 88. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 88. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0466/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2017. gada 14. septembra lēmumu atļaut Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai sadalīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu un, balstoties uz to, sagatavot divus atsevišķus normatīvos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2017. gada 14. septembra lēmumu atļaut Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai sadalīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu un, balstoties uz to, sagatavot divus atsevišķus normatīvos ziņojumus,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 25. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 25. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0323/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0323/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0357B

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveides nolūkā groza Regulu (ES) 2016/794

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1241.)

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/270

---

P8_TA(2018)0309

Finanšu noteikumi, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0605),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 164. pantu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, 172., 175., 177., 178. pantu, 189. panta 2. punktu, 212. panta 2. punktu, 322. panta 1. punktu un 349. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0372/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 164. pantu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, 172., 175., 177., 178. pantu, 189. panta 2. punktu, 212. panta 2. punktu, 322. panta 1. punktu un 349. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0372/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2017. gada 26. janvāra atzinumu Nr. 1/2017 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2017. gada 26. janvāra atzinumu Nr. 1/2017 (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0211/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 91, 23.3.2017., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0282A

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/... par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1046.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS I PIELIKUMS

Paziņojums saistībā ar 38. pantu Informācijas par saņēmējiem un citas informācijas publicēšana:

“Komisija, izmantojot tīklus ar dalībvalstīm, atbalstīs labas prakses apmaiņu attiecībā uz informācijas publicēšanu par to Savienības līdzekļu saņēmējiem, kas īstenoti dalītā pārvaldībā. Komisija pienācīgi ņems vērā gūtās atziņas, lai sagatavotu nākamo daudzgadu finanšu shēmu.”

Paziņojums saistībā ar 266. pantu Īpašie noteikumi par ēku projektiem
  :

Paziņojums saistībā ar 266. pantu Īpašie noteikumi par ēku projektiem

“Saistībā ar 266. pantā minēto darba dokumentu Komisija un EĀDD informēs Eiropas Parlamentu un Padomi par ēku pārdošanu un iegādi, tajā skaitā tām, kuras nepārsniedz minētajā pantā noteikto robežvērtību.”

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS II PIELIKUMS

Kopīgs paziņojums par budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru un galīgo ES pārskatu pieņemšanas dienu

“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija – sadarbībā ar Eiropas Revīzijas palātu – noteiks pragmatisku grafiku budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrai.

Šajā sakarā Komisija apstiprina, ka tā centīsies ES konsolidētos gada pārskatus par 2017. finanšu gadu pieņemt līdz 2018. gada 30. jūnijam, ar noteikumu, ka Eiropas Revīzijas palāta visus konstatējumus par minēto ES pārskatu un visu konsolidēto struktūru pārskatu ticamību iesniegs līdz 2018. gada 15. maijam un savu gada ziņojuma projektu – līdz 2018. gada 15. jūnijam.

Komisija arī apstiprina, ka tā centīsies līdz 2018. gada 15. augustam sniegt atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2017. finanšu gadu, ar noteikumu, ka Eiropas Revīzijas palāta iesniegs savu apsvērumu projektu Komisijai līdz 2018. gada 1. jūnijam.”

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/274

---

P8_TA(2018)0310

Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 118/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0352), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0352),

| — | ņemot vērā 294. panta 2. punktu, 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar kuru Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C8–0216/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 294. panta 2. punktu, 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar kuru Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C8–0216/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0404/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0404/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0145

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1726.)

---

| 8.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 118/275 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 118/275

---

P8_TA(2018)0311

2019. gada budžets — pilnvarojums trialogam

Eiropas Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2019. gada budžeta projektu (2018/2024(BUD))

(2020/C 118/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 23. maijā (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 23. maijā (COM(2018)0600),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un grozījumus, kas tajā izdarīti ar Padomes 2017. gada 20. jūnija Regulu (ES, Euratom) 2017/1123 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un grozījumus, kas tajā izdarīti ar Padomes 2017. gada 20. jūnija Regulu (ES, Euratom) 2017/1123 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 15. marta rezolūciju par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2019. gada budžeta izstrādi, III iedaļa — Komisija (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 15. marta rezolūciju par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2019. gada budžeta izstrādi, III iedaļa — Komisija (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 20. februāra secinājumus par budžeta pamatnostādnēm 2019. gadam (06315/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 20. februāra secinājumus par budžeta pamatnostādnēm 2019. gadam (06315/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 86.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 86.a pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu iesaistīto komiteju atzinumus (A8-0247/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu iesaistīto komiteju atzinumus (A8-0247/2018),

2019. gada budžeta projekts: solidaritātes stiprināšana un gatavošanās ilgtspējīgai nākotnei

| 1. | atgādina, ka 2018. gada 15. marta rezolūcijā Parlaments 2019. gada ES budžetam noteica šādas prioritātes: ilgtspējīga izaugsme, inovācija, konkurētspēja, drošība, cīņa pret klimata pārmaiņām, pāreja uz atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu un migrācija, kā arī aicināja īpašu uzmanību pievērst jauniešiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ES jābūt pirmajās rindās ANO ilgstpējīgas attīstības mērķu īstenošanā, plaši integrējot tos visās ES politikas jomās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka ES 2019. gada budžets būs pēdējais budžets pašreizējā Parlamenta sasaukuma laikā un sarunas par to notiks vienlaikus ar sarunām par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un ES pašu resursu reformu; atgādina arī to, ka Apvienotā Karaliste ir apņēmusies dot ieguldījumu un piedalīties Savienības 2019. un 2020. gada budžeta izpildē tā, it kā tā joprojām būtu Savienības sastāvā pēc 2019. gada marta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu un uzskata, ka tas lielā mērā atbilst paša Parlamenta prioritātēm; gatavojas arī turpmāk stiprināt svarīgākās programmas un nodrošināt tām atbilstošu finansējuma apmēru; norāda uz saistību apropriāciju palielinājumu 3,1 % apmērā un NKI īpatsvaru, kas ir zemāks nekā 2018. gadā gan saistību apropriācijās (1 % salīdzinājumā ar 1,02 %), gan maksājumu apropriācijās (0,9 % salīdzinājumā ar 0,92 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē palielinājumus, kas ierosināti pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI), Erasmus+ un programmām, kuras veicina ES iedzīvotāju drošību; tomēr norāda, ka ir vēl vairāk jāpalielina atbalsts MVU, kuriem ir svarīga nozīme ekonomiskās izaugsmes nodrošināšanā un darbvietu veidošanā, un jāparedz atbilstoši resursi ES rūpniecības digitalizācijai un digitālo prasmju un digitālās uzņēmējdarbības veicināšanai, kā arī jauniešus atbalstošām programmām un jo īpaši ErasmusPro; atkārtoti pauž pārliecību, ka Erasmus+ 2019. gada budžets ir vismaz jādivkāršo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē “DiscoverEU” darbības sākšanu, proti, 15 000 Interrail biļešu izdalīšanu 18 gadus veciem Eiropas iedzīvotājiem 2018. gadā, kā arī Komisijas priekšlikumu par EUR 700 miljonu piešķiršanu DFS 2021.–2027. gadam, kas labi saskan ar ES iecerēm veicināt mācību mobilitāti, aktīvu pilsoniskumu, sociālo iekļaušanu un solidaritāti visu jauniešu vidū; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi apropriācijas 2019. un 2020. gadam; ir apņēmības pilns turpināt šo sagatavošanas darbību 2019. un 2020. gadā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieņem zināšanai Komisijas priekšnovērtējumu par sagatavošanas darbību Bērnu garantiju shēmas izveidei; uzsver tajā ietverto atsauci uz iespējamo lielāka mēroga īstenošanu saskaņā ar Eiropas Sociālo fondu; iesaka izmantot trešā īstenošanas posma iespēju, lai sagatavotos šādai lielāka mēroga īstenošanai saskaņā ar ESF+; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka ES Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmai (COSME) paredzētais palielinājums salīdzinājumā ar 2018. gada budžetu ir tikai 2,3 % (EUR 362,2 miljoni saistību apropriācijās) un ka ierosinātās maksājumu apropriācijas ir par 0,6 % zemākas; atgādina, ka šī ir veiksmīga programma, kurā pieteikuma iesniedzēju skaits ir krietni lielāks nekā finansējuma saņēmēju skaits; uzsver, ka MVU ir ES nodarbinātības, ekonomiskās izaugsmes un konkurētspējas nozīmīgs dzinējspēks, veido Eiropas ekonomikas pamatu un spēj radīt izaugsmi un darbvietas; mudina šo kā vienu no svarīgākajām prioritātēm atspoguļot, piešķirot pietiekamu finansējumu MVU paredzētām programmām un vēl vairāk palielinot apropriācijas programmai COSME, ņemot vērā tās veiksmīgo darbību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izceļ Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) nozīmi investīciju nepietiekamības mazināšanā ES; prasa, ievērojot optimālu sadalījumu reģioniem un nozarēm, pastiprināt sociālo dimensiju ESIF izmantošanā, cita starpā piešķirot līdzekļus inovācijai veselības aprūpē un medicīnā, sociālajai infrastruktūrai, vides aizsardzībai, ilgtspējīgam transportam, atjaunojamo energoresursu enerģijai un enerģijas uzkrāšanas infrastruktūrām; atgādina savu izsenis pausto nostāju, proti, to, ka visas jaunās iniciatīvas DFS ir jāfinansē, izmantojot jaunas apropriācijas un nekaitējot jau pastāvošām programmām; atkārtoti apliecina arī savu apņemšanos palielināt līdzekļus pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un EISI, lai 2019. gada budžetā pēc iespējas kompensētu samazinājumus, kas minētajās programmās tika veikti, lai finansētu ESIF darbības pagarināšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pieņem zināšanai apņemšanos īstenot atjauninātu ES aizsardzības programmu, proti, vienošanos izveidot Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu (EDIDP) kā pirmo posmu Eiropas Aizsardzības fonda izveidē; uzskata, ka šī kopīgā apņemšanās palīdzēs panākt apjomradītus ietaupījumus un lielāku koordināciju starp dalībvalstīm un uzņēmumiem, dodot ES iespēju saglabāt savu stratēģisko autonomiju un kļūt patiesi nozīmīgai pasaules mērogā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka Komisija saskaņā ar finanšu plānojumu ir ierosinājusi palielinājumu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI) EUR 233 miljonu apmērā; vēlreiz apstiprina, ka Parlaments nav atbalstījis 2018.–2020. gadam iedalīto papildu līdzekļu agrāku piešķiršanu, ko noteica DFS vidusposma pārskatīšana; joprojām uzskata, ka budžeta lēmējinstitūcija pilnībā saglabā savas prerogatīvas attiecībā uz visu programmu finansējuma apmēra noteikšanu, tostarp to programmu, kuras ir skārusi DFS vidusposma pārskatīšana; uzsver patiesas sadarbības starp iestādēm nozīmību un aicina visus attiecīgos dalībniekus saglabāt uzticēšanos visas 2019. gada budžeta procedūras laikā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | joprojām pauž apņēmību cīnīties pret bezdarbu un jo īpaši jauniešu bezdarbu; šajā sakarībā uzskata, ka JNI būtu jāstiprina vēl vairāk, tādējādi apliecinot nepieciešamību palielināt ES finansējumu, lai izpildītu sociālo tiesību pīlāru, neraugoties uz to, ka JNI finansējuma izmaiņu gadījumā būtu sarežģīti pārplānot JNI un ESF programmas; atzīst, ka jauniešu bezdarba jautājums nav ticis pienācīgi risināts visā ES un jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir augstāks nekā 2007. gadā; aicina Komisiju garantēt, ka dalībvalstis cīņā pret jauniešu bezdarbu nevis aizstāj savu politiku un finansējumu ar JNI finansējumu, bet gan izmanto to kā papildinājumu; uzsver, ka gan arodmācības, gan māceklība ir efektīva prakse cīņā pret jauniešu bezdarbu; uzsver, ka Erasmus Pro nodrošinātā mobilitāte ļoti veicina salīdzinošu vērtēšanu ar mērķi īstenot paraugpraksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka 2019. gadā kohēzijas politikas programmas sasniegs optimālu īstenošanas tempu, un norāda uz Parlamenta apņemšanos nodrošināt šīm programmām atbilstošas apropriācijas; atzinīgi vērtē to, ka tagad ir ieceltas gandrīz visas vadošās iestādes 2014.–2020. gada programmām; norāda, ka nepieņemamos kavējumus darbības programmu īstenošanā lielā mērā ir noteikusi vēlīna minēto iestāžu iecelšana; aicina dalībvalstis nodrošināt programmu īstenošanas paātrināšanu, lai atgūtu iekavēto laiku, un šajā sakarībā vērsties pēc palīdzības pie Komisijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pieņem zināšanai ziņojumus par reģionālās un kohēzijas politikas darbību Savienībā un ekonomikas problēmām atpalikušos reģionos, kuros atkārtoti norādīts uz trūkumiem efektivitātes un rezultātu jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pieņem zināšanai to, ka Komisijas priekšlikums ļautu sasniegt mērķi 20 % budžeta 2019. gadā paredzēt izdevumiem klimata jomā; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ņēmusi vērā Parlamenta prasību kompensēt mazāko finansējumu, kas tika piešķirts pirmajos DFS darbības gados; uzskata šo priekšlikumu par nepietiekamu, jo kopumā tikai 19,3 % no ES 2014.–2020. gada budžeta būs paredzēti ar klimatu saistītiem pasākumiem, kas neļaus ES sasniegt mērķi integrēt klimata pasākumus, paredzot tiem vismaz 20 % izdevumu 2014.–2020. gadā — arī tad, ja 2020. gadā klimata aizsardzībai atkal tiks piešķirti tikai 20 % no budžeta; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav spējusi iesniegt budžeta projektus, kas atbilstu saistībām un mērķiem, kurus Savienība noteikusi šajā jomā Eiropadomes 2013. gada 7. un 8. februāra secinājumos; uzskata, ka būtu jādara vairāk, izstrādājot rīcības plānu programmās ar milzu potenciālu, piemēram, tajās, ko īsteno saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, EISI, Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) vai LIFE+, jo šīs programmas dod iespēju īpaši investēt energoefektivitātē un atjaunojamo energoresursu enerģijā; atgādina par Revīzijas palātas pamatoti pausto kritiku attiecībā uz Komisijas izmantoto metodiku un, ņemot to vērā, prasa nekavējoties veikt uzlabojumus šajā jautājumā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos uzlabot bioloģiskās daudzveidības uzraudzības metodiku; tomēr neatbalsta ierosinājumu par 8,2 % samazināt bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai paredzēto kopējo ieguldījumu, jo tas ir pretrunā mērķim līdz 2020. gadam apturēt un pavērst pretējā virzienā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu zudumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka galvenās Savienības prioritātes 2019. gadā joprojām ir Savienības iedzīvotāju drošības garantēšana un ar migrāciju un bēgļiem saistītu problēmu risināšana; uzskata, ka izšķiroši svarīgi ir izdevumus šajās jomās saglabāt tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai reaģētu uz vajadzībām, kuras rada migrācijas un bēgļu krīze Āfrikas kontinentā, īpaši Sāhelā, kā arī Levantes valstīs un Vidusjūrā; uzskata, ka migrācijas plūsmas pārvaldībai nepieciešamā dalībvalstu solidaritāte, jo īpaši pēc tam, kad būs pieņemta pārskatītā Dublinas regula, ir jāatspoguļo ES budžetā; norāda, ka 2019. gada budžeta projektā ir ņemta vērā Komisijas priekšlikuma ietekme uz budžetu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver — ir paredzams, ka vairākas svarīgas likumdošanas iniciatīvas, kuras patlaban tiek apspriestas vai atrodas agrīnā īstenošanas stadijā, tādas kā Dublinas regulas pārskatīšana, ieceļošanas/izceļošanas sistēmas un ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas izveide, Šengenas Informācijas sistēmas atjaunināšana un iniciatīva saistībā ar ES informācijas sistēmu sadarbspēju drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai, ievērojami ietekmēs 2019. gada budžetu, un uzsver atbilstoša finansējuma nozīmību, lai īstenotu Savienības ieceres šajās jomās; mudina Komisiju iesaistīties atklātā un proaktīvā dialogā ar budžeta lēmējinstitūciju par iepriekš minētajām iniciatīvām, lai dotu tai iespēju vajadzības gadījumā pielāgot apropriācijas, ikgadējās budžeta procedūras laikā neizdarot priekšlaicīgus spriedumus par notiekošo likumdošanas procedūru rezultātiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā otrās daļas finansējumu un par saistīto vienošanos, ko dalībvalstis 2018. gada 29. jūnijā panāca Padomē; atbalsta Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā darbības turpināšanu, bet uzskata, ka saskaņā ar Komisijas 2018. gada 14. marta priekšlikumu ES budžetam būtu jāpiedalās tā finansēšanā EUR 1 miljarda apmērā, dalībvalstīm ieguldot EUR 2 miljardus divpusēju ieguldījumu veidā, lai DFS īpašajos instrumentos atstātu pietiekamas rezerves neparedzētiem notikumiem pašreizējās DFS pēdējo divu darbības gadu laikā, kā arī citu prioritāšu finansēšanai; pauž pārliecību arī par to, ka Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā būtu jāfinansē no jaunām apropriācijām, jo tā ir jauna iniciatīva šīs DFS darbības laikā; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz nepārprotamu Parlamenta pieprasījumu tikt pilnībā iesaistītam ar Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā darbības pagarināšanu saistītajā lēmumu pieņemšanas procesā, cita starpā tādēļ, lai nepieļautu tā izveides procedūras atkārtošanos, Parlamenta un Padomes sarunas par Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā otrās daļas finansēšanu līdz šim joprojām nav notikušas; informē dalībvalstis, ka Parlamentam ir visas tiesības rīkoties kā vienai no Savienības budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm un ka Parlaments to darīs, kā jau agrāk ir vairākkārt paziņojis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka 2019. gada budžeta projektā DFS maksimālo apjomu ietvaros 1.a, 1.b, 3. un 4. izdevumu kategorijā ir atstātas ļoti nelielas rezerves vai tādu nav vispār — to nosaka pašreizējās DFS ļoti ierobežotais elastīgums saistībā ar reaģēšanu uz jauniem izaicinājumiem un jaunu iniciatīvu finansēšanu; pauž gatavību vēl vairāk izmantot pārskatītās DFS elastīguma noteikumus grozījumu veikšanas procesā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | joprojām pauž bažas par to, ka, tuvojoties pašreizējās DFS darbības laika beigām, atkal varētu veidoties nesamaksātu rēķinu uzkrājums; norāda uz maksājumu apropriāciju nelielo palielinājumu 2,7 % apmērā salīdzinājumā ar 2018. gada budžetu, ko galvenokārt nosaka Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF), Iekšējās drošības fonds (ISF) un Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā; norāda, ka maksājumu maksimālā apjoma ietvaros ir ierosināta rezerve EUR 19,3 miljardu apmērā; aicina Komisiju modri sekot līdzi attīstībai maksājumu jomā, lai budžeta lēmējinstitūcija varētu savlaicīgi veikt pasākumus, kas nepieciešami pārmērīga uzkrājuma nepieļaušanai; pauž pārliecību, ka uzticēšanās ES ir saistīta arī ar tās spēju nodrošināt atbilstošu maksājumu apropriāciju apmēru ES budžetā, kas ļauj tai izpildīt savus solījumus; |
| --- | --- |

21.

1.a izdevumu apakškategorija — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

| 22. | norāda, ka salīdzinājumā ar 2018. gadu Komisijas priekšlikums 2019. gadam paredz palielināt saistības 1.a izdevumu apakškategorijā par 3,9 % līdz EUR 22 860 miljoniem; norāda, ka liela šī palielinājuma daļa attiecas uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, EISI, lieliem infrastruktūras projektiem un Erasmus+, jo to saistību apropriācijas ir palielinājušās attiecīgi par 8,5 %, 36,4 %, 7,8 % un 10,4 %; tomēr uzsver, ka šie palielinājumi lielākoties atbilst finanšu plānojumam un līdz ar to nav uzskatāmi par papildu līdzekļu piešķīrumiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka tādas ar pētniecību un inovāciju saistītas programmas kā pamatprogramma “Apvārsnis 2020” ir būtiskas darbvietu radīšanai un konkurētspējas veicināšanai Eiropā; mudina Komisiju atspoguļot to savās prioritātēs; prasa piešķirt ar pētniecību un inovāciju saistītajām programmām pienācīgu finansējumu; uzsver, ka šajā jomā būtu jāsniedz īpašs atbalsts dalībvalstīm, kas nonākušas ekonomiskās un finansiālās grūtībās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka jaunas iniciatīvas pēdējos dažos gados, tādas kā ESIF (I un II), Wifi4EU un EDIDP, ir finansētas uz vairāku 1.a izdevumu apakškategorijas programmu rēķina, proti, tādu programmu kā “Apvārsnis 2020”, EISI, Galileo, ITER, Copernicus un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS), kuras nopietni cieta no līdzekļu pārdales; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka Erasmus+ joprojām ir galvenā programma, kas veicina jauniešu mobilitāti visos izglītības un arodmācības līmeņos un mudina jauniešus iesaistīties Eiropas demokrātijā; atgādina, ka ir jāpieliek pūles administratīvā līmenī, lai palielinātu Erasmus+ pieejamību, un ka atbalsttiesīgo pieteikumu apmērs daudzkārt pārsniedz pašreizējā budžeta apmēru; tādēļ uzskata, ka Erasmus+ finansējumam vajadzētu būt tādam, lai būtu iespējams finansēt atbalsttiesīgos pieprasījumus pēc šīs programmas atbalsta, jo īpaši tos, kas saistīti ar mūžizglītību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ar bažām norāda uz diskusijām par Eiropas Solidaritātes korpusa (ESC) finansēšanu, jo tās ir apstiprinājušas Parlamenta bažas, ka jaunas iniciatīvas varētu finansēt uz pastāvošo labi darbojošos programmu rēķina; ar bažām norāda arī uz precedentu, kuru noteicis trialoga procedūras iznākums, kas nesniedz skaidrību par šīs iniciatīvas finansējuma avotiem, turpmākus precizējumus liekot veikt ikgadējās budžeta procedūras laikā; sagaida, ka Komisija vienošanos īstenos tā, lai pilnībā tiktu ņemtas vērā trialogā notikušās diskusijas un vienošanās būtība; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka vienošanās, kas panākta par EDIDP, paredz daudz mazākus samazinājumus 1.a izdevumu apakškategorijas programmās, nekā Komisija sākotnēji bija ierosinājusi; tomēr pauž bažas par to, ka Padome, šķiet, lielāku uzmanību pievērš rezervju saglabāšanai, nekā pietiekama finansējuma nodrošināšanai mērķiem, kurus tā pati uzskata par svarīgu prioritāti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē EUR 500 miljonu piešķiršanu EDIDP 2019. un 2020. gadā; norāda, ka saskaņā ar EPRS aplēsēm valstu nozaru sadarbības trūkums šajā jomā Eiropas Savienībai izmaksā līdz EUR 10 miljardiem gadā; uzskata, ka aizsardzība ir skaidrs piemērs tam, kā varētu panākt lielāku efektivitāti, nododot ES atsevišķas dalībvalstu kompetences un patlaban īstenotas darbības, kā arī attiecīgas apropriācijas; uzsver, ka šādi tiktu apliecināta Eiropas pievienotā vērtība un radīta iespēja samazināt publisko izdevumu kopējo slogu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumu, kas sekmēs jaunāko augstas veiktspējas datošanu un datu infrastruktūru un atbalstīs ar to saistītu tehnoloģiju izstrādi un piemērošanu plašā jomu klāstā, tādējādi sniedzot labumu zinātniekiem, rūpniecībai un publiskajam sektoram; |
| --- | --- |

29.

1.b izdevumu apakškategorija — Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 30. | norāda, ka saistību apropriāciju kopējais apmērs 1.b izdevumu apakškategorijā ir EUR 57 113,4 miljoni, kas salīdzinājumā ar 2018. gada budžetu nozīmē palielinājumu par 2,8 %; norāda arī to, ka maksājumu apropriāciju ierosinātais apmērs — EUR 47 050,8 miljoni — ir par 1,1 % lielāks nekā 2018. gadā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka 2014.–2020. gada programmu īstenošana sāk sasniegt pilnu ātrumu, un atkārtoti norāda, ka turpmāk ir jāizvairās no jebkādas pārmērīgas nesamaksātu rēķinu uzkrāšanās; atzinīgi vērtē arī to, ka tagad ir iecelta pārliecinoši lielākā daļa vadošo iestāžu; aicina Komisiju un dalībvalstis atrisināt visus atlikušos problēmjautājumus, lai īstenošana notiktu gludi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina, ka, ņemot vērā pārskatītās dalībvalstu prognozes, ar budžeta grozījumu Nr. 6/2017 maksājumu apropriācijas 1.b izdevumu apakškategorijā tika samazinātas par EUR 5,9 miljardiem; patiesi cer, ka gan valstu iestādes, gan Komisija ir uzlabojušas aplēses par maksājumu vajadzībām 2019. gada budžetā un ka ierosinātais maksājumu apropriāciju apmērs tiks pilnībā izlietots; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka periodos, kad notiek strauja tehnoloģiskā attīstība, tostarp tādās jomās kā mākslīgais intelekts, atšķirības starp straujas attīstības reģioniem un reģioniem, kas attīstībā atpaliek, var palielināties, ja struktūrfondu ietekme netiek palielināta, paredzot ar efektivitāti saistītus nosacījumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu finansēt JNI darbības turpināšanu un ierosināto EUR 233,3 miljonu izmantošanu no vispārējās rezerves saistībām; atgādina, ka, palielinot JNI paredzēto īpašo piešķīrumu, tādas pašas summas būtu jāparedz no ESF; atgādina, ka Komisija samierināšanas procedūrā saistībā ar 2018. gada budžetu apņēmās ātri iesniegt pārskatīto Kopīgo noteikumu regulu (KNR), lai iekļautu JNI 2018. gadā paredzēto palielinājumu; uzsver, ka Komisija nav izpildījusi savu apņemšanos, un prasa, lai tā detalizēti izskaidrotu iemeslus, kuru dēļ ir aizkavējusies pārskatītās KNR iesniegšana; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apņemas ātri pieņemt jaunos JNI un ESF tiesību aktus, lai atvieglotu vērienīgu JNI apropriāciju palielinājumu 2019. gadā, neapdraudot citas programmas, kas dalībvalstīs tiek īstenotas saistībā ar ESF, iespējams, atbrīvojot dalībvalstis no pienākuma nodrošināt atbilstošu finansējumu saistībā ar jaunatnes nodarbinātības mērķiem paredzētajām ESF apropriācijām, bet stingri ievērojot nosacījumu, ka ierosinātie grozījumi neļaus atbrīvot dalībvalstis no to jau apstiprinātajām finanšu saistībām šajā jomā un neizraisīs vispārēju to ES budžeta apropriāciju samazinājumu, kuras paredzētas cīņai pret jauniešu bezdarbu; |
| --- | --- |

35.

2. izdevumu kategorija — Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

| 36. | pieņem zināšanai, ka 2. izdevumu kategorijā ir ierosināti EUR 59 991,1 miljons saistībās (+1,2 % salīdzinājumā ar 2018. gadu) un EUR 57 790,4 miljoni — maksājumos (3 %); norāda, ka ELGF izdevumi 2019. gadā tiek lēsti EUR 44 162,5 miljonu apmērā, kas ir mazāk nekā 2018. gada budžetā (par EUR 547,9 miljoniem mazāk); |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka Komisija 2. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ietvaros ir atstājusi rezervi EUR 344,9 miljonu apmērā; norāda, ka lauksaimniecības tirgu pieaugošā nestabilitāte, piemēram, tā, kas tika piedzīvota saistībā ar Krievijas noteikto aizliegumu, varētu pamatot šīs rezerves izmantošanu; aicina Komisiju nodrošināt, ka maksimālo apjomu ietvaros atstātā rezerve ir pietiekama, lai risinātu jebkādas krīzes situācijas, kuras varētu rasties; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka daži pasākumi, kas saistīti ar Krievijas noteikto aizliegumu un iekļauti 2018. gada budžetā, netiks pagarināti (piemēram, attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, saistībā ar kuriem tirgus stāvoklis joprojām ir sarežģīts), bet zināmas grūtības joprojām ir vērojamas piena un piena produktu nozarē; gaida Komisijas grozījumu vēstuli, kuras iesniegšana plānota oktobrī un kurai vajadzētu būt sagatavotai, pamatojoties uz atjauninātu informāciju par ELGF finansējumu, lai pārliecinātos par reālajām vajadzībām lauksaimniecības nozarē; uzsver, ka gadījumi, kad saistībā ar ELGF ir nepieciešama tirgus intervence, joprojām ir reti un veido tikai salīdzinoši nelielu daļu no ELGF (aptuveni 5,9 %); |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka jauniešu bezdarba problēmu daļēji varētu risināt, sniedzot atbilstīgu atbalstu jauniešiem lauku apvidos; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi palielināt gados jauniem lauksaimniekiem paredzēto budžeta pozīciju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka pēc lēna starta plānošanas perioda sākumā EJZF īstenošana paātrinās un tai vajadzētu pietuvoties optimālam ātrumam 2019. gadā; atzinīgi vērtē saskaņā ar finanšu plānojumu veikto saistību palielinājumu programmai LIFE+ (+6 %); norāda, ka Eiropas Vides aģentūra (EVA) 2019.–2020. gadā uzņemsies papildu pienākumus vides monitoringa un ziņošanas jomā, kā arī saistībā ar smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisiju verifikāciju; |
| --- | --- |

40.

3. izdevumu kategorija — Drošība un pilsoniskums

| 41. | norāda, ka 3. izdevumu kategorijai ir ierosināti kopumā EUR 3 728,5 miljoni saistību apropriācijās, kas nozīmē palielinājumu par 6,7 % salīdzinājumā ar 2018. gadu, un ka kopējais maksājumu apropriāciju apmērs ir EUR 3 486,4 miljoni, kas nozīmē palielinājumu par 17 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada priekšlikumiem; tomēr uzsver, ka šie palielinājumi ir piešķirti pēc gadiem ilgas finansējuma samazināšanas un ka kopējais finansējums dažādām svarīgām jomām, tādām kā migrācija, robežu pārvaldība vai iekšējā drošība, joprojām veido tikai 2,3 % no kopējiem 2019. gadam ierosinātajiem ES izdevumiem; pauž izbrīnu par to, ka saistību apropriācijās, ar kurām tiktu atbalstīta legāla migrācija uz Savienību, veicināta trešo valstu valstspiederīgo efektīva integrācija un uzlabotas taisnīgas un efektīvas atgriešanās stratēģijas, ir piešķirti EUR 281,2 miljoni jeb par 14,4 % mazāk nekā 2018. gadā; aicina Komisiju sniegt sīkākus paskaidrojumus par šī samazinājuma iemesliem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka ceturto gadu pēc kārtas visas rezerves 3. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ietvaros ir izsmeltas, kas nozīmē, ka ES budžets pašreizējā situācijā nav pilnībā spējīgs vajadzīgajā apmērā un dziļumā risināt migrācijas un drošības problēmas, ar ko Savienība patlaban saskaras; tādēļ atzinīgi vērtē ierosinājumu izmantot elastības instrumentu EUR 927,5 miljonu apmērā saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sagaida, ka 2019. gadā saglabāsies liels spiediens uz atsevišķu dalībvalstu migrācijas un patvēruma sistēmām, kā arī to robežām, un mudina Savienību modri sekot līdzi visām turpmākajām neparedzētajām vajadzībām šajās jomās; šajā sakarībā prasa pastiprināt kontroli pie ārējām robežām un tādēļ prasa piešķirt atbilstošu finansējumu un personālu ES aģentūrām, kas nodarbojas ar šo jautājumu risināšanu, un atkārtoti apstiprina, ka migrācijas un bēgļu krīzes pamatcēloņu novēršana un ES kaimiņreģionu stabilizācija ir ilgtspējīgs risinājums ilgtermiņā un ka šī mērķa sasniegšanai ir ļoti svarīgi ieguldīt līdzekļus migrantu un bēgļu izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija pieprasījumu vēl vairāk nostiprināt Frontex, palielinot tā resursus un paplašinot mandātu; prasa sniegt papildu informāciju par to, cik darbinieku nosūtīs dalībvalstis un cik darbinieku būs tieši nepieciešami pašai aģentūrai; aicina Komisiju attiecīgi koriģēt budžeta projektu rudens grozījumu vēstulē; atzinīgi vērtē arī papildu EUR 45,6 miljonu piešķiršanu Grieķijas un Spānijas atbalstam to teritorijā ierodošos migrantu plūsmas pārvaldīšanai; uzsver, ka efektīvai robežkontrolei jāiet roku rokā ar ierodošos migrantu pienācīgu aprūpi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka instruments, kas dod iespēju Savienībā nodrošināt ārkārtas humāno palīdzību, beigs darboties 2019. gada martā; aicina Komisiju novērtēt, vai būtu lietderīgi no jauna aktivizēt un papildināt šo instrumentu, ņemot vērā, ka bēgļiem un patvēruma meklētājiem atsevišķās dalībvalstīs joprojām ir nepieciešama humānā palīdzība; uzsver, ka ir vajadzīga lielāka solidarizēšanās ar valstīm, kurās koncentrējas tikko ieradušies migranti un patvēruma meklētāji; vienlaikus uzsver, ka ir svarīgi saglabāt finansējuma pieejamību no AMIF ārkārtas palīdzības mehānismiem, jo īpaši tādēļ, lai turpinātu atbalstīt Grieķiju; uzskata, ka finansiāls atbalsts būtu jāpiešķir arī Itālijai; tāpēc aicina Komisiju paziņot par iemesliem, kuru dēļ tā nav iesniegusi šādu priekšlikumu; atgādina, ka Itālija ir vienīgā dalībvalsts, kurā vairākums iedzīvotāju uzskata, ka nav guvuši labumu no dalības Eiropas Savienībā; pauž nožēlu par AMIF otrajam komponentam “Atbalsts likumīgai migrācijai uz Savienību, trešo valstu valstspiederīgo efektīvas integrācijas veicināšana un taisnīgu un efektīvu atgriešanās stratēģiju stiprināšana” paredzēto saistību apropriāciju kraso samazinājumu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka, ņemot vērā drošības problēmu plašo klāstu, tostarp mainīgus radikalizācijas, kibernoziedzības, vardarbības un terorisma veidus, uz kuriem katra dalībvalsts atsevišķi nespēj atbildēt, ES budžetam vajadzētu veicināt sadarbību ar drošību saistītos jautājumos, izmantojot pastāvošo ES aģentūru palīdzību; šajā sakarībā vēlas zināt, kā šī ļoti riskantā drošības situācija ir savienojama ar ierosināto ievērojamo saistību apropriāciju samazinājumu (-26,6 %) ISF; uzsver, ka izdevumi šajā jomā ir lietderīgi tikai tad, ja tiek likvidēti nepamatoti šķēršļi sadarbībai Eiropas iekšienē un mērķtiecīgai informācijas apmaiņai, vienlaikus pilnībā piemērojot attiecīgus datu aizsardzības noteikumus saskaņā ar ES tiesību aktiem; pauž nožēlu par to, ka Komisija vēl joprojām nav iesniegusi priekšlikumu, ar ko ES līmenī tiktu izrādīta finansiāla solidaritāte ar terora aktos cietušajiem un viņu ģimenēm, un aicina Komisiju veikt nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu ātru šādas palīdzības ieviešanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pieņem zināšanai ierosinājumu pārskatīt juridisko pamatu Savienības civilās aizsardzības mehānismam, kura pieņemšana, kā sagaidāms, ievērojami ietekmēs budžetu pašreizējās DFS pēdējos divos darbības gados, no 3. izdevumu kategorijas vien liekot segt EUR 256,9 miljonus; uzskata, ka būtu tikai loģiski šādu svarīgas Savienības politikas izvēršanu finansēt no jauniem un papildu līdzekļiem; brīdina neizmantot līdzekļu pārdali, kas neizbēgami notiktu uz citu vērtīgu, labi darbojošos politiku un programmu rēķina; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkārtoti apliecina stingru Parlamenta atbalstu Savienības programmām kultūras, tiesiskuma, pamattiesību un pilsonības jomā; atzinīgi vērtē programmai “Radošā Eiropa” ierosināto palielinājumu; turklāt uzstāj, ka ir jānodrošina pietiekams finansējums programmai “Eiropa pilsoņiem” un Eiropas pilsoņu iniciatīvām, īpaši saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu tuvošanos; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina par Parlamenta atbalstu tiesību, vienlīdzības, pilsonības un tiesiskuma programmām; uzsver, ka ES ir jāsaglabā apņemšanās nostiprināt sieviešu un LGBTI tiesības; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē saistību apropriāciju palielinājumu Pārtikas un barības programmai, jo tam būtu jāļauj Savienībai efektīvi pārvaldīt visus nopietnu dzīvnieku slimību uzliesmojumus un augu kaitēkļu invāzijas, tostarp neseno putnu gripas epidēmiju, kas pēdējo gadu laikā ir skārusi vairākas dalībvalstis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju nodrošināt atbilstošu budžeta finansējumu, lai palielinātu informētību par 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām un efektīvāk atspoguļotu tās plašsaziņas līdzekļos, jo īpaši nolūkā palielināt zināšanas par vadošajiem kandidātiem (Spitzenkandidaten) — Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātiem; |
| --- | --- |

51.

4. izdevumu kategorija — Globālā Eiropa

| 52. | pieņem zināšanai, ka 4. izdevumu kategorijai ierosinātais finansējums kopumā ir palielināts un sasniedz EUR 11 384,2 miljonus (+13,1 % salīdzinājumā ar 2018. gada budžetu) saistību apropriācijās; norāda, ka šis palielinājums galvenokārt ir saistīts ar Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā otrās daļas finansējumu, kam Komisija ierosina izmantot vispārējo rezervi saistībām (EUR 1 116,2 miljonu apmērā); norāda, ka šī priekšlikuma īstenošana nozīmētu, ka 4. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ietvaros nebūtu nekādas rezerves; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina dalībvalstis palielināt iemaksas trasta fondā Āfrikai, Madad fondā un Eiropas Fondā ilgtspējīgai attīstībai, lai atbalstītu krīzes reģionu stabilizāciju, sniegtu palīdzību bēgļiem un veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību Āfrikas kontinentā un Eiropas kaimiņreģiona valstīs; |
| --- | --- |

53.

| 54. | joprojām pauž pārliecību, ka problēmas, ar kurām ES saskaras ārējā darbībā, nozīmē, ka ir vajadzīgs ilgtspējīgs finansējums, kas pārsniegtu pašreizējo 4. izdevumu kategorijas apmēru; joprojām norāda, ka jaunas iniciatīvas būtu jāfinansē no jaunām apropriācijām un ka būtu pilnībā jāizmanto visas elastīguma iespējas; tomēr iebilst pret ierosinājumu finansēt Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā darbības pagarināšanu
  un ar to saistīto vienošanos, ko 2018. gada 29. jūnijā panāca Padomē
  , jo tas ievērojami mazinātu gan iespējas finansēt citas prioritāras jomas 4. izdevumu kategorijā, gan ES budžeta lielo nozīmi palīdzības sniegšanā cilvēkiem, kuriem tas nepieciešams, un pamatvērtību popularizēšanā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē palielinājumus ar migrāciju saistītiem projektiem, kuri attiecas uz Vidusjūras centrālās daļas maršrutu, kā arī nelielo palielinājumu Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) austrumu komponentam un izmaiņas attīstības sadarbības instrumenta (ASI) prioritātēs par labu Tuvajiem Austrumiem; prasa piešķirt pietiekamu finansējumu UNRWA, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbalstu palestīniešu bēgļiem šajā reģionā, ņemot vērā neseno ASV lēmumu atsaukt savu ieguldījumu šajā aģentūrā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzinīgi vērtē atbalsta palielināšanu reģionāliem pasākumiem Rietumbalkānos; tomēr uzskata, ka politiskajām reformām paredzētais atbalsts būtu jāpalielina vēl vairāk; pauž nožēlu par to, ka tiek palielināts politiskajām reformām Turcijā paredzētais atbalsts (IPA II), un izsaka šaubas par tā atbilstību budžeta lēmējinstitūcijas lēmumam samazināt šīs budžeta pozīcijas apropriācijas pašreizējā budžeta gadā; atkārtoti pauž savu nostāju, prasot Turcijas iestādēm IPA II satvarā paredzētos līdzekļus piešķirt ar nosacījumu, ka tiek panākti uzlabojumi cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā; prasa — ja netiek panākti uzlabojumi šajās jomās un ņemot vērā ierobežoto rīcības brīvību — apropriācijas šajā budžeta pozīcijā galvenokārt pārvirzīt pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai īstenotu pasākumus, ar kuriem tiek atbalstīti ar tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesībām un plašsaziņas līdzekļu brīvību saistītie mērķi; atbalsta vispārējo tendenci samazināt politiskajām reformām Turcijā paredzētos piešķīrumus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver manāmo tās summas samazinājumu, kura 2019. gada budžetā paredzēta Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārvaldītajam Garantiju fondam ārējai darbībai, kā arī makrofinansiālās palīdzības dotāciju plānotā apmēra ievērojamo samazinājumu, ko nosaka mazāks neatmaksāto EIB aizdevumu apmērs, nekā iepriekš tika lēsts, un mazāks piešķirto makrofinansiālās palīdzības aizdevumu apmērs, nekā paredzēts jaunākajā finanšu plānojumā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu ES solījumiem, kas doti Briseles konferencē par Sīriju, apstiprinot iepriekš izteiktos solījumus; piekrīt piešķirt papildu līdzekļus EKI un humānajai palīdzībai — EUR 120 miljonus katrai no šīm pozīcijām —, lai 2019. gadā izpildītu solīto; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atkārtoti pauž atbalstu atbilstošu finanšu līdzekļu piešķiršanai ES stratēģiskajai komunikācijai, kuras mērķis ir vērsties pret dezinformācijas kampaņām un kiberuzbrukumiem, kā arī popularizēt objektīvu Savienības tēlu ārpus tās robežām; |
| --- | --- |

59.

5. izdevumu kategorija — Administrācija

| 60. | norāda, ka 5. izdevumu kategorijā salīdzinājumā ar 2018. gada budžetu izdevumi ir palielināti par 3,0 % līdz EUR 9 956,9 miljoniem (+EUR 291,4 miljoni) saistību apropriācijās; norāda, ka, tāpat kā iepriekšējā budžeta gadā, šo palielinājumu galvenokārt nosaka izmaiņas pensiju apmērā (+EUR 116,7 miljoni), kurš veido 20,2 % no 5. izdevumu kategorijas izdevumiem; konstatē, ka administratīvo izdevumu īpatsvars budžeta projektā nav mainījies, proti, tas ir 6,0 % saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzīst Komisijas centienus izmantot visas iespējas ietaupīt un racionalizēt ar algām nesaistītus izdevumus savā budžetā; norāda, ka Komisijas izdevumu izmaiņas (+2,0 %) lielākoties nosaka automātiska algu izdevumu pielāgošana un līgumsaistības; norāda arī to, ka Komisija ir veikusi darbinieku iekšēju pārcelšanu, lai izpildītu savas jaunās prioritātes; |
| --- | --- |

61.

| 62. | norāda, ka faktiskā rezerve maksimālā apjoma ietvaros ir EUR 575,2 miljoni pēc tam, kad EUR 253,9 miljonu apmērā no tās ir kompensēta neparedzēto izdevumu rezerves izmantošana 2018. gadā; uzskata, ka rezerve ir svarīga nominālā izteiksmē, un pieņem, ka tas atspoguļo Komisijas centienus, īpaši centienus iesaldēt ar algām nesaistītus izdevumus; uzskata, ka papildu centieni stabilizēt vai samazināt Komisijas administratīvos izdevumus varētu nozīmēt svarīgu ieguldījumu atlikšanu vai apdraudēt pienācīgu administrācijas darbību; |
| --- | --- |

62.

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 63. | uzsver tādu instrumentu kā izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas var kļūt par pastāvīgām ES darbībām un programmām; plāno noteikt izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu, tajā atspoguļojot Parlamenta prioritātes un ņemot vērā pienācīgu un savlaicīgu Komisijas veiktu iepriekšēju novērtējumu; norāda, ka saskaņā ar pašreizējo priekšlikumu dažās izdevumu kategorijās rezerve ir neliela vai tās nav vispār, un plāno meklēt veidus, kā rast līdzekļus iespējamiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, nekaitējot citām politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

63.

Aģentūras

| 64. | norāda uz decentralizētajām aģentūrām paredzēto piešķīrumu vispārējo palielinājumu 2019. gada budžeta projektā, proti, +10,8 % (neņemot vērā piešķirtos ieņēmumus) un + 259 štata vietām; atzinīgi vērtē to, ka lielākajai daļai aģentūru pašu budžets palielinās, bet ES iemaksa samazinās; šajā sakarībā norāda, ka Parlaments patlaban izskata iespējas vēl vairāk paplašināt decentralizēto aģentūru finansēšanu no maksām; ar gandarījumu norāda, ka aģentūrām ar jauniem uzdevumiem (ESMA, eu-LISA un Frontex) ir piešķirts ievērojams apropriāciju un štatu sarakstā iekļauto darbinieku skaita palielinājums; prasa papildu finansiālo atbalstu aģentūrām, kas risina migrācijas un drošības problēmas; uzskata, ka Eiropols un Eurojust būtu jāstiprina vēl vairāk un ka EASO būtu jāsaņem atbilstošs finansējums saistībā ar tā pārveidi par Eiropas Patvēruma aģentūru; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atkārtoti pauž viedokli, ka mērķis samazināt darbinieku skaitu par 5 % ir veiksmīgi sasniegts, un uzsver — ņemot vērā Revīzijas palātas ātro stāvokļa apskatu, nevar droši apgalvot, ka šī rīcība ir sniegusi gaidītos rezultātus; uzskata, ka decentralizētās aģentūras ir jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi; atzinīgi vērtē to, ka visas iestādes ir atbalstījušas iestāžu darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidotas divas jaunas ES struktūras, kas uzskatāmas par decentralizētām aģentūrām, proti, Eiropas Prokuratūra (EPPO) un Eiropas Darba iestāde (ELA); norāda, ka ELA paredzētās apropriācijas ir iekļautas rezervē līdz brīdim, kad būs pabeigta likumdošanas procedūra; norāda, ka EPPO atrodas Luksemburgā, un aicina to saskaņā ar Finanšu regulu iesniegt abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm visu informāciju par tās ēku politiku; uzskata, ka jaunas aģentūras ir jāveido, piešķirot jaunas apropriācijas un jaunas štata vietas, vienlaikus neveicot nekādu pārdali, ja vien nav skaidra apliecinājuma tam, ka konkrētas darbības ir visā pilnībā pārceltas no Komisijas vai citām pastāvošām struktūrām, piemēram, Eurojust, uz jaunajām aģentūrām; norāda, ka Eurojust saglabā kompetenci strādāt ar finanšu interešu aizsardzības lietām ciešā sadarbībā ar EPPO, vienlaikus pilnībā iesaistoties operatīvā atbalsta nodrošināšanā dalībvalstīm cīņā pret organizēto noziedzību, terorismu, kibernoziedzību un migrantu kontrabandu; atgādina Vienotajā pieejā iekļautos noteikumus attiecībā uz jaunizveidotām decentralizētām aģentūrām; |
| --- | --- |

66.

| 67. | sagaida, ka sarunas par 2019. gada budžetu balstīsies uz principu, ka abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas sākt sarunas pēc iespējas agrīnākā posmā un visā pilnībā izmantot samierināšanas procedūrai paredzēto laikposmu, nodrošinot tādu pārstāvības līmeni, kas garantē patiesu politisko dialogu; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV L 163, 24.6.2017., 1. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0089.

---

PIELIKUMS

KOPĪGAIS PAZIŅOJUMS PAR BUDŽETA PROCEDŪRAS GRAFIKU UN SAMIERINĀŠANAS KOMITEJAS DARBĪBAS KĀRTĪBU 2018. GADĀ

| A. | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību pielikuma A daļu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par šādu 2019. gada budžeta procedūras pamatgrafiku.






  1. | Komisija centīsies iesniegt 2019. gada budžeta tāmi maija beigās. |
| --- | --- | --- |

A.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību pielikuma A daļu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par šādu 2019. gada budžeta procedūras pamatgrafiku.

1.

Komisija centīsies iesniegt 2019. gada budžeta tāmi maija beigās.

| 2. | Trialogu sasauks 12. jūlijā no rīta pirms Padomes nostājas pieņemšanas. |
| --- | --- |

2.

Trialogu sasauks 12. jūlijā no rīta pirms Padomes nostājas pieņemšanas.

| 3. | Padome centīsies pieņemt savu nostāju un to nosūtīt Eiropas Parlamentam līdz 37. nedēļai (septembra trešajai nedēļai), lai sekmētu savlaicīgu vienošanos ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

3.

Padome centīsies pieņemt savu nostāju un to nosūtīt Eiropas Parlamentam līdz 37. nedēļai (septembra trešajai nedēļai), lai sekmētu savlaicīgu vienošanos ar Eiropas Parlamentu.

| 4. | Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja par grozījumiem Padomes nostājā centīsies nobalsot vēlākais līdz 41. nedēļas beigām (oktobra vidum). |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja par grozījumiem Padomes nostājā centīsies nobalsot vēlākais līdz 41. nedēļas beigām (oktobra vidum).

| 5. | Trialogu sasauks 18. oktobra rītā pirms lasījuma Eiropas Parlamentā. |
| --- | --- |

5.

Trialogu sasauks 18. oktobra rītā pirms lasījuma Eiropas Parlamentā.

| 6. | Eiropas Parlaments par savu lasījumu balsos 43. nedēļā (22.–25. oktobra plenārsēde). |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlaments par savu lasījumu balsos 43. nedēļā (22.–25. oktobra plenārsēde).

| 7. | Samierināšanas laikposms sāksies 30. oktobrī. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu samierināšanas procedūrai paredzētais laiks beigsies 2018. gada 19. novembrī; |
| --- | --- |

7.

Samierināšanas laikposms sāksies 30. oktobrī. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu samierināšanas procedūrai paredzētais laiks beigsies 2018. gada 19. novembrī;

| 8. | Samierināšanas komitejas sanāksmes notiks 7. novembra rītā (sanāksmi rīkos Eiropas Parlaments) un 16. novembrī (sanāksmi rīkos Padome), un tā var sanākt vēl pēc vajadzības. Samierināšanas komitejas sanāksmes sagatavos trialogā(-os). Trialogs ir plānots 7. novembrī no rīta. Papildu trialogu(-us) var sasaukt divdesmit vienu dienu ilgajā samierināšanas laikposmā, tostarp, iespējams, 14. novembrī (Strasbūrā). |
| --- | --- |

8.

Samierināšanas komitejas sanāksmes notiks 7. novembra rītā (sanāksmi rīkos Eiropas Parlaments) un 16. novembrī (sanāksmi rīkos Padome), un tā var sanākt vēl pēc vajadzības. Samierināšanas komitejas sanāksmes sagatavos trialogā(-os). Trialogs ir plānots 7. novembrī no rīta. Papildu trialogu(-us) var sasaukt divdesmit vienu dienu ilgajā samierināšanas laikposmā, tostarp, iespējams, 14. novembrī (Strasbūrā).

| B. | Samierināšanas komitejas darbības kārtība ir izklāstīta iepriekš minētā Iestāžu nolīguma pielikuma E daļā. |
| --- | --- |

B.

Samierināšanas komitejas darbības kārtība ir izklāstīta iepriekš minētā Iestāžu nolīguma pielikuma E daļā.

---