# Europeiska unionens C 197/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 197 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången24 augusti 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 197

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången24 augusti 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande rättsakter |
| | Regionkommittén |
| | 70:e plenarsessionen den 6–7 juni 2007 |
| 2007/C 197/01 | Yttrande från Regionkommittén om Europas demografiska framtid | 1 |
| 2007/C 197/02 | Utkast till yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2006 – Integrationsförmåga | 7 |
| 2007/C 197/03 | Yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2006 – Kandidatländerna | 12 |
| 2007/C 197/04 | Utkast till yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2006 – Potentiella kandidatländer | 16 |
| 2007/C 197/05 | Förberedande yttrande från Regionkommittén om De regionala och lokala myndigheternas bidrag till Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling | 21 |
| 2007/C 197/06 | Yttrande från Regionkommittén Nylanseringen av den konstitutionella processen inför Europeiska rådets toppmöte den 21-22 juni 2007 | 30 |
| 2007/C 197/07 | Yttrande från Regionkommittén om gemenskapens inre marknad för posttjänster | 37 |
| 2007/C 197/08 | Yttrande från Regionkommittén om En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna | 48 |
| 2007/C 197/09 | Yttrande från Regionkommittén om Samhällsstyrning och det europeiska samförståndet om utveckling | 52 |
| 2007/C 197/10 | Yttrande från Regionkommittén om Regioner för ekonomisk förändring | 57 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande rättsakter

Regionkommittén

70:e plenarsessionen den 6–7 juni 2007

2007/C 197/01

Yttrande från Regionkommittén om Europas demografiska framtid

1

2007/C 197/02

Utkast till yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2006 – Integrationsförmåga

7

2007/C 197/03

Yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2006 – Kandidatländerna

12

2007/C 197/04

Utkast till yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2006 – Potentiella kandidatländer

16

2007/C 197/05

Förberedande yttrande från Regionkommittén om De regionala och lokala myndigheternas bidrag till Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling

21

2007/C 197/06

Yttrande från Regionkommittén Nylanseringen av den konstitutionella processen inför Europeiska rådets toppmöte den 21-22 juni 2007

30

2007/C 197/07

Yttrande från Regionkommittén om gemenskapens inre marknad för posttjänster

37

2007/C 197/08

Yttrande från Regionkommittén om En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna

48

2007/C 197/09

Yttrande från Regionkommittén om Samhällsstyrning och det europeiska samförståndet om utveckling

52

2007/C 197/10

Yttrande från Regionkommittén om Regioner för ekonomisk förändring

57

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande rättsakter

Regionkommittén

70:e plenarsessionen den 6–7 juni 2007

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/1

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Europas demografiska framtid”

(2007/C 197/01)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén betonar att det är nödvändigt att betrakta den demografiska utvecklingen i regioner, städer och kommuner med beaktande av deras särart eftersom det även inom medlemsstaterna finns mycket olika, och till viss del motstridiga, utvecklingsmönster. Å andra sidan finns vissa typiska utvecklingsmönster i olika europeiska regioner, vilket bör framhållas. Regionernas, städernas och kommunernas egna framtida politiska strategier och riktlinjer måste grundas på realistiska befolkningsprognoser. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén betonar att det är nödvändigt att betrakta den demografiska utvecklingen i regioner, städer och kommuner med beaktande av deras särart eftersom det även inom medlemsstaterna finns mycket olika, och till viss del motstridiga, utvecklingsmönster. Å andra sidan finns vissa typiska utvecklingsmönster i olika europeiska regioner, vilket bör framhållas. Regionernas, städernas och kommunernas egna framtida politiska strategier och riktlinjer måste grundas på realistiska befolkningsprognoser.

| — | Kommittén anser att den demografiska utvecklingen måste ses som en övergripande politisk fråga så att de långsiktiga riskerna kan motverkas i tid och möjligheterna uppmärksammas och utnyttjas. För att detta skall kunna ske måste man också ta itu med obekväma sanningar och dra fram alla fakta i den offentliga debatten. Först när politiker och allmänhet jämte befolkningens åldrande också har accepterat att de minskande befolkningstalen är ett faktum som inte går att bortse från kan lämpliga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att den demografiska utvecklingen måste ses som en övergripande politisk fråga så att de långsiktiga riskerna kan motverkas i tid och möjligheterna uppmärksammas och utnyttjas. För att detta skall kunna ske måste man också ta itu med obekväma sanningar och dra fram alla fakta i den offentliga debatten. Först när politiker och allmänhet jämte befolkningens åldrande också har accepterat att de minskande befolkningstalen är ett faktum som inte går att bortse från kan lämpliga åtgärder vidtas.

| — | ReK betonar att de demografiska utmaningarna inte ger anledning till ett ensidigt negativt synsätt. Å ena sidan föds färre barn än vad som behövs för att upprätthålla jämvikten i befolkningstalen. Detta är på lång sikt ett problem för de europeiska samhällena som man måste finna en lösning på. Samtidigt blir människor äldre i dag och håller sig friska till längre upp i åldrarna, vilket är goda nyheter. Det måste också konstateras att äldre människor kan ge ett verkligt samhällsbidrag och detta måste erkännas i debatten. Det sker en invandring till blomstrande storstadsregioner som för närvarande väger upp födelseunderskottet. |
| --- | --- |

—

ReK betonar att de demografiska utmaningarna inte ger anledning till ett ensidigt negativt synsätt. Å ena sidan föds färre barn än vad som behövs för att upprätthålla jämvikten i befolkningstalen. Detta är på lång sikt ett problem för de europeiska samhällena som man måste finna en lösning på. Samtidigt blir människor äldre i dag och håller sig friska till längre upp i åldrarna, vilket är goda nyheter. Det måste också konstateras att äldre människor kan ge ett verkligt samhällsbidrag och detta måste erkännas i debatten. Det sker en invandring till blomstrande storstadsregioner som för närvarande väger upp födelseunderskottet.

I.   Regionkommitténs politiska rekommendationer

Meddelande från kommissionen om ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter”

(KOM(2006) 571 slutlig)

Allmänna kommentarer till kommissionens meddelande

| 1. | Regionkommittén ser mycket positivt på kommissionens initiativ att föra diskussionen om grönboken om ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna” vidare liksom den perspektivväxling som det innebär att i stället för utmaningarna betona möjligheterna. Kommissionens arbetssätt med erfarenhetsutbyte och anordnandet av en europeisk diskussion om hur de demografiska förändringarna skall hanteras som kopplas till ett forum om den demografiska utvecklingen i Europa vartannat år är ett viktigt bidrag till stödet till medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. Inrättandet av och stödet till regionala nätverk på europeisk nivå och spridandet av goda metoder kommer att utgöra ett avsevärt bidrag till en konstruktiv och framtidsinriktad diskussion om detta ämne. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén ser mycket positivt på kommissionens initiativ att föra diskussionen om grönboken om ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna” vidare liksom den perspektivväxling som det innebär att i stället för utmaningarna betona möjligheterna. Kommissionens arbetssätt med erfarenhetsutbyte och anordnandet av en europeisk diskussion om hur de demografiska förändringarna skall hanteras som kopplas till ett forum om den demografiska utvecklingen i Europa vartannat år är ett viktigt bidrag till stödet till medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. Inrättandet av och stödet till regionala nätverk på europeisk nivå och spridandet av goda metoder kommer att utgöra ett avsevärt bidrag till en konstruktiv och framtidsinriktad diskussion om detta ämne.

| 2. | ReK stöder kommissionens allmänna strategier för att bygga upp ett Europa






  — | som främjar demografisk förnyelse genom att hjälpa familjer att förverkliga sin önskan att skaffa barn och förena arbete och familj; |
| --- | --- | --- |

2.

ReK stöder kommissionens allmänna strategier för att bygga upp ett Europa

—

som främjar demografisk förnyelse genom att hjälpa familjer att förverkliga sin önskan att skaffa barn och förena arbete och familj;

| — | som främjar sysselsättningen genom att inte främja ett tidigt utträde från arbetsmarknaden utan snarare åtgärder för att skapa fler jobb och längre arbetsliv med bättre kvalitet genom strategier för livslångt lärande, förbud mot åldersdiskriminering och stöd för åldersadekvata former för arbetets organisation; |
| --- | --- |

—

som främjar sysselsättningen genom att inte främja ett tidigt utträde från arbetsmarknaden utan snarare åtgärder för att skapa fler jobb och längre arbetsliv med bättre kvalitet genom strategier för livslångt lärande, förbud mot åldersdiskriminering och stöd för åldersadekvata former för arbetets organisation;

| — | som lägger grunden för de europeiska medborgarnas ökade produktivitet och kapacitet så att Europas konkurrenskraft också kan säkras i en tid med demografiska förändringar. En ändrad ålderssammansättning i samhället innebär inte bara en risk för ekonomisk tillbakagång utan också en möjlighet att utveckla nya produkter och tjänster som kan etablera nya marknader; |
| --- | --- |

—

som lägger grunden för de europeiska medborgarnas ökade produktivitet och kapacitet så att Europas konkurrenskraft också kan säkras i en tid med demografiska förändringar. En ändrad ålderssammansättning i samhället innebär inte bara en risk för ekonomisk tillbakagång utan också en möjlighet att utveckla nya produkter och tjänster som kan etablera nya marknader;

| — | som är berett att ta emot och integrera legala invandrare vilka bidrar både till att täcka behovet av extra arbetskraft och säkerställa de sociala trygghetssystemens fortsatta existens; |
| --- | --- |

—

som är berett att ta emot och integrera legala invandrare vilka bidrar både till att täcka behovet av extra arbetskraft och säkerställa de sociala trygghetssystemens fortsatta existens;

| — | som med stabila offentliga finanser är i stånd att uppfylla de ändrade kraven på de sociala trygghetssystemen och undvika att den växande försörjningsbördan ensidigt läggs på kommande generationer. |
| --- | --- |

—

som med stabila offentliga finanser är i stånd att uppfylla de ändrade kraven på de sociala trygghetssystemen och undvika att den växande försörjningsbördan ensidigt läggs på kommande generationer.

| 3. | Kommittén anser att den demografiska utvecklingen måste ses som en övergripande politisk fråga så att de långsiktiga riskerna kan motverkas i tid och möjligheterna uppmärksammas och utnyttjas. För att detta skall kunna ske måste man också ta itu med obekväma sanningar och dra fram alla fakta i den offentliga debatten. Först när politiker och allmänhet jämte befolkningens åldrande också har accepterat att de minskande befolkningstalen är ett faktum som inte går att bortse från kan lämpliga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

3.

Kommittén anser att den demografiska utvecklingen måste ses som en övergripande politisk fråga så att de långsiktiga riskerna kan motverkas i tid och möjligheterna uppmärksammas och utnyttjas. För att detta skall kunna ske måste man också ta itu med obekväma sanningar och dra fram alla fakta i den offentliga debatten. Först när politiker och allmänhet jämte befolkningens åldrande också har accepterat att de minskande befolkningstalen är ett faktum som inte går att bortse från kan lämpliga åtgärder vidtas.

| 4. | ReK betonar att de demografiska utmaningarna inte ger anledning till ett ensidigt negativt synsätt. Å ena sidan föds färre barn än vad som behövs för att upprätthålla jämvikten i befolkningstalen. Detta är på lång sikt ett problem för de europeiska samhällena som man måste finna en lösning på. Samtidigt blir människor äldre i dag och håller sig friska till längre upp i åldrarna, vilket är goda nyheter. Det måste också konstateras att äldre människor kan ge ett verkligt samhällsbidrag och detta måste erkännas i debatten. Det sker en invandring till blomstrande storstadsregioner som för närvarande väger upp födelseunderskottet. Å andra sidan äger jämförelsevis en mycket snabbare demografisk förändring rum i många lands-bygdsområden, pga. en massutflyttning av ungdomar delvis kombinerad med en inflyttning av äldre pensionärer. Denna utveckling förvärrar emellertid problemen med befolknings-minskningen i ursprungsregionerna. |
| --- | --- |

4.

ReK betonar att de demografiska utmaningarna inte ger anledning till ett ensidigt negativt synsätt. Å ena sidan föds färre barn än vad som behövs för att upprätthålla jämvikten i befolkningstalen. Detta är på lång sikt ett problem för de europeiska samhällena som man måste finna en lösning på. Samtidigt blir människor äldre i dag och håller sig friska till längre upp i åldrarna, vilket är goda nyheter. Det måste också konstateras att äldre människor kan ge ett verkligt samhällsbidrag och detta måste erkännas i debatten. Det sker en invandring till blomstrande storstadsregioner som för närvarande väger upp födelseunderskottet. Å andra sidan äger jämförelsevis en mycket snabbare demografisk förändring rum i många lands-bygdsområden, pga. en massutflyttning av ungdomar delvis kombinerad med en inflyttning av äldre pensionärer. Denna utveckling förvärrar emellertid problemen med befolknings-minskningen i ursprungsregionerna.

| 5. | Kommittén stöder kommissionens åsikt att varje generations rättigheter måste värnas, något som också konstateras i kommissionens meddelande om ”Att främja solidariteten mellan generationerna” av den 10.5.2007. Barn och ungdom måste få chansen att delta i samhället i vid bemärkelse. Detta kräver stöd till deras familjer, skapande och upprätthållande av högkvalitativa barnomsorgs- och utbildningsmöjligheter, yrkesutbildning och möjligheter på arbetsmarknaden. Mellangenerationerna behöver hjälp och stöd i samband med vård och uppfostran av barnen, men också i samband med vård och omhändertagande av den äldre generationen. De äldre generationerna behöver i sin tur hjälp för att bli så oberoende som möjligt och för att kunna delta aktivt i det samhälleliga livet även på äldre dar. |
| --- | --- |

5.

Kommittén stöder kommissionens åsikt att varje generations rättigheter måste värnas, något som också konstateras i kommissionens meddelande om ”Att främja solidariteten mellan generationerna” av den 10.5.2007. Barn och ungdom måste få chansen att delta i samhället i vid bemärkelse. Detta kräver stöd till deras familjer, skapande och upprätthållande av högkvalitativa barnomsorgs- och utbildningsmöjligheter, yrkesutbildning och möjligheter på arbetsmarknaden. Mellangenerationerna behöver hjälp och stöd i samband med vård och uppfostran av barnen, men också i samband med vård och omhändertagande av den äldre generationen. De äldre generationerna behöver i sin tur hjälp för att bli så oberoende som möjligt och för att kunna delta aktivt i det samhälleliga livet även på äldre dar.

| 6. | Regionkommittén betraktar de faktorer som kommissionen redovisar i samband med den demografiska utvecklingen som grundläggande. Det minskade antalet barn som varje kvinna får i genomsnitt, den stigande andelen personer i hög och mycket hög ålder av den sammanlagda befolkningen, den förväntade livslängden som har stigit och som fortsätter att stiga, och immigrationen, som endast delvis väger upp dessa förändringar i befolkningsstrukturen, är allmänna inslag i den europeiska utvecklingen. De uppgifter som finns samlade på medlemsstatsnivå ger emellertid endast en begränsad bild av den faktiska utvecklingen. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén betraktar de faktorer som kommissionen redovisar i samband med den demografiska utvecklingen som grundläggande. Det minskade antalet barn som varje kvinna får i genomsnitt, den stigande andelen personer i hög och mycket hög ålder av den sammanlagda befolkningen, den förväntade livslängden som har stigit och som fortsätter att stiga, och immigrationen, som endast delvis väger upp dessa förändringar i befolkningsstrukturen, är allmänna inslag i den europeiska utvecklingen. De uppgifter som finns samlade på medlemsstatsnivå ger emellertid endast en begränsad bild av den faktiska utvecklingen.

| 7. | Regionkommittén betonar att det är nödvändigt att betrakta den demografiska utvecklingen i regioner, städer och kommuner med beaktande av deras särart eftersom det även inom medlemsstaterna finns mycket olika, och till viss del motstridiga, utvecklingsmönster. Å andra sidan finns vissa typiska utvecklingsmönster i olika europeiska regioner, vilket bör framhållas. Regionernas, städernas och kommunernas egna framtida politiska strategier och riktlinjer måste grundas på realistiska befolkningsprognoser för begränsade områden i syfte att ge lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén betonar att det är nödvändigt att betrakta den demografiska utvecklingen i regioner, städer och kommuner med beaktande av deras särart eftersom det även inom medlemsstaterna finns mycket olika, och till viss del motstridiga, utvecklingsmönster. Å andra sidan finns vissa typiska utvecklingsmönster i olika europeiska regioner, vilket bör framhållas. Regionernas, städernas och kommunernas egna framtida politiska strategier och riktlinjer måste grundas på realistiska befolkningsprognoser för begränsade områden i syfte att ge lika möjligheter för alla.

| 8. | Kommittén vill också upprepa de ståndpunkter som redovisades i yttrandet om grönboken om ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna”. I kommissionens meddelanden ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter” och ”Att främja solidariteten mellan generationerna” har väsentliga aspekter av detta yttrande beaktats. |
| --- | --- |

8.

Kommittén vill också upprepa de ståndpunkter som redovisades i yttrandet om grönboken om ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna”. I kommissionens meddelanden ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter” och ”Att främja solidariteten mellan generationerna” har väsentliga aspekter av detta yttrande beaktats.

ReK:s synpunkter på kommissionens slutsatser

| 9. | Regionkommittén delar kommissionens åsikt att det är medlemsstaterna som ansvarar för att utarbeta lämpliga åtgärder som svar på den utmaning som en åldrande befolkning utgör. Kommittén vill emellertid betona de regionala och lokala myndigheternas särskilda ansvar när det gäller att bemöta de demografiska utmaningarna. Städer och kommuner berörs i särskild utsträckning av följderna av de demografiska förändringarna. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén delar kommissionens åsikt att det är medlemsstaterna som ansvarar för att utarbeta lämpliga åtgärder som svar på den utmaning som en åldrande befolkning utgör. Kommittén vill emellertid betona de regionala och lokala myndigheternas särskilda ansvar när det gäller att bemöta de demografiska utmaningarna. Städer och kommuner berörs i särskild utsträckning av följderna av de demografiska förändringarna.

| 10. | Regionkommittén ställer sig helt bakom kommissionens satsning på att skapa en ny pakt mellan generationerna. Detta innebär följande:






  — | Varje generations rättigheter och intressen måste värnas. Det blir allt viktigare att varje generation får möjlighet att delta i utbildningssystemet, på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Särskilt barn och ungdomar, vilkas andel av befolkningen minskar, behöver goda och tillförlitliga möjligheter att delta i ett åldrande samhälle. Arbetsmöjligheterna för enskilda åldersgrupper bör förstärkas, med särskild hänsyn till barns och ungas villkor men också genom spridning av en ny och differentierad bild av de äldre. |
| --- | --- | --- |

10.

Regionkommittén ställer sig helt bakom kommissionens satsning på att skapa en ny pakt mellan generationerna. Detta innebär följande:

—

Varje generations rättigheter och intressen måste värnas. Det blir allt viktigare att varje generation får möjlighet att delta i utbildningssystemet, på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Särskilt barn och ungdomar, vilkas andel av befolkningen minskar, behöver goda och tillförlitliga möjligheter att delta i ett åldrande samhälle. Arbetsmöjligheterna för enskilda åldersgrupper bör förstärkas, med särskild hänsyn till barns och ungas villkor men också genom spridning av en ny och differentierad bild av de äldre.

| — | Utbyte av erfarenheter, kompetens och stöd mellan generationerna är en förutsättning för samhällets möjligheter att utvecklas och för en solidarisk gemenskap mellan generationerna. Detta utbyte sker i första hand inom familjen. På grund av kraven på mobilitet och flexibilitet, bl.a. på arbetsmarknaden, samt ett allt större antal ensamstående ökar relationerna mellan generationerna också utanför familjen i betydelse genom de demografiska förändringarna. Detta måste beaktas i större utsträckning i framtiden, också på europeisk nivå, så att generationsövergripande initiativ bättre än hittills kan utnyttja den befintliga potentialen för att hantera de demografiska förändringarna. Nätverk och initiativ som genomför generationsövergripande initiativ bör därför i framtiden stödjas och främjas i högre grad. |
| --- | --- |

—

Utbyte av erfarenheter, kompetens och stöd mellan generationerna är en förutsättning för samhällets möjligheter att utvecklas och för en solidarisk gemenskap mellan generationerna. Detta utbyte sker i första hand inom familjen. På grund av kraven på mobilitet och flexibilitet, bl.a. på arbetsmarknaden, samt ett allt större antal ensamstående ökar relationerna mellan generationerna också utanför familjen i betydelse genom de demografiska förändringarna. Detta måste beaktas i större utsträckning i framtiden, också på europeisk nivå, så att generationsövergripande initiativ bättre än hittills kan utnyttja den befintliga potentialen för att hantera de demografiska förändringarna. Nätverk och initiativ som genomför generationsövergripande initiativ bör därför i framtiden stödjas och främjas i högre grad.

| — | På EU-nivå bör man sträva efter kontinuerligt utbyte av kunskaper och erfarenheter om den nya pakten mellan generationerna med inriktning på modeller för goda lösningar för samhällets utveckling mot bakgrund av de demografiska förändringarna. Forumet för Europas demografiska utveckling bör drivas vidare. I denna öppna dialog bör representativa organisationer för det civila samhället inbegripas på bästa sätt. |
| --- | --- |

—

På EU-nivå bör man sträva efter kontinuerligt utbyte av kunskaper och erfarenheter om den nya pakten mellan generationerna med inriktning på modeller för goda lösningar för samhällets utveckling mot bakgrund av de demografiska förändringarna. Forumet för Europas demografiska utveckling bör drivas vidare. I denna öppna dialog bör representativa organisationer för det civila samhället inbegripas på bästa sätt.

| 11. | Kommittén anser det nödvändigt att hänvisa till de på nationell och europeisk nivå redan inledda reformerna, t.ex. den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, stabilitets- och tillväxtpakten, strategin för hållbar utveckling, sammanhållningspolitiken och den öppna samordningsmetoden på områdena socialt skydd och social integration. Vi menar emellertid att det inte på lång väg räcker att hänvisa till att ytterligare ansträngningar måste göras, inte ens mot bakgrund av de fem viktiga politiska handlingslinjerna, för att skapa ramvillkor för de nödvändiga åtgärderna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

11.

Kommittén anser det nödvändigt att hänvisa till de på nationell och europeisk nivå redan inledda reformerna, t.ex. den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, stabilitets- och tillväxtpakten, strategin för hållbar utveckling, sammanhållningspolitiken och den öppna samordningsmetoden på områdena socialt skydd och social integration. Vi menar emellertid att det inte på lång väg räcker att hänvisa till att ytterligare ansträngningar måste göras, inte ens mot bakgrund av de fem viktiga politiska handlingslinjerna, för att skapa ramvillkor för de nödvändiga åtgärderna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

| 12. | Enligt kommittén saknas i kommissionens meddelande en beskrivning av den nationella, regionala och lokala politikens roll. Den demografiska utvecklingen är något som i stor utsträckning sker på regional och lokal nivå. Det intryck som skapas i meddelandet genom sammanställningen av uppgifter från nationell och europeisk nivå är att frågorna i första hand skall lösas på dessa nivåer, vilket ReK anser vara missvisande. Dessutom hindras också insikten om de ökande regionala skillnaderna, t.ex. de skillnader som beror på inhemsk migration inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Enligt kommittén saknas i kommissionens meddelande en beskrivning av den nationella, regionala och lokala politikens roll. Den demografiska utvecklingen är något som i stor utsträckning sker på regional och lokal nivå. Det intryck som skapas i meddelandet genom sammanställningen av uppgifter från nationell och europeisk nivå är att frågorna i första hand skall lösas på dessa nivåer, vilket ReK anser vara missvisande. Dessutom hindras också insikten om de ökande regionala skillnaderna, t.ex. de skillnader som beror på inhemsk migration inom medlemsstaterna.

| 13. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att vartannat år anordna ett europeiskt demografiskt forum vars resultat skall tas upp i ett kapitel av den årliga lägesrapporten. ReK anser emellertid att den ensidiga fokuseringen på frågan om den ökande förväntade livslängden inte är relevant. Det är tvärtom nödvändigt att på ett balanserat sätt ta hänsyn till de olika aspekterna av den demografiska förändringen. |
| --- | --- |

13.

Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att vartannat år anordna ett europeiskt demografiskt forum vars resultat skall tas upp i ett kapitel av den årliga lägesrapporten. ReK anser emellertid att den ensidiga fokuseringen på frågan om den ökande förväntade livslängden inte är relevant. Det är tvärtom nödvändigt att på ett balanserat sätt ta hänsyn till de olika aspekterna av den demografiska förändringen.

| 14. | ReK menar att de demografiska förändringarna innebär avsevärda möjligheter att förbättra de äldres levnadsstandard genom nya produkter och tjänster, vilket skulle ge nya arbetsplatser och ökad ekonomisk tillväxt i Europa. Det skulle öka Europas konkurrenskraft. Detta rör alla områden som främjar ett självständigt och aktivt liv för äldre: hantverk, industri, handel och sociala organisationer samt branscher som turism, kultur, hushållsnära tjänster, mobilitetstjänster eller finansiella tjänster. |
| --- | --- |

14.

ReK menar att de demografiska förändringarna innebär avsevärda möjligheter att förbättra de äldres levnadsstandard genom nya produkter och tjänster, vilket skulle ge nya arbetsplatser och ökad ekonomisk tillväxt i Europa. Det skulle öka Europas konkurrenskraft. Detta rör alla områden som främjar ett självständigt och aktivt liv för äldre: hantverk, industri, handel och sociala organisationer samt branscher som turism, kultur, hushållsnära tjänster, mobilitetstjänster eller finansiella tjänster.

| 15. | Regionkommittén anser att de äldres behov och de möjligheter som ”silverekonomin” innebär bör integreras bättre också på EU-nivå, även i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén anser att de äldres behov och de möjligheter som ”silverekonomin” innebär bör integreras bättre också på EU-nivå, även i Lissabonstrategin.

ReK:s förslag och rekommendationer

| 16. | Regionkommittén konstaterar att de allmänna demografiska tendenserna på europeisk nivå manifesteras på mycket skilda sätt i regionerna. Olika utvecklingstendenser griper in i varandra och leder till att det finns vinnare (t.ex. storstadsområden som London och München) och förlorare (t.ex. östra Tyskland eller regionerna i västra Polen) bland Europas regioner, något som äventyrar den territoriella sammanhållningen. Dessa tendenser innebär en risk för den territoriella sammanhållningen. Vid sidan av de demografiska förändringarna påverkas befolkningsutvecklingen också av invandringsflöden från länder utanför unionen. Migration inom EU förstärker de övergripande tendenserna varvid blomstrande storstadsregioner utövar allt större dragningskraft. Följden av dessa olika utvecklingstendenser är att tillväxt och avfolkning förekommer sida vid sida. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén konstaterar att de allmänna demografiska tendenserna på europeisk nivå manifesteras på mycket skilda sätt i regionerna. Olika utvecklingstendenser griper in i varandra och leder till att det finns vinnare (t.ex. storstadsområden som London och München) och förlorare (t.ex. östra Tyskland eller regionerna i västra Polen) bland Europas regioner, något som äventyrar den territoriella sammanhållningen. Dessa tendenser innebär en risk för den territoriella sammanhållningen. Vid sidan av de demografiska förändringarna påverkas befolkningsutvecklingen också av invandringsflöden från länder utanför unionen. Migration inom EU förstärker de övergripande tendenserna varvid blomstrande storstadsregioner utövar allt större dragningskraft. Följden av dessa olika utvecklingstendenser är att tillväxt och avfolkning förekommer sida vid sida.

| 17. | Kommittén delar kommissionens uppfattning att sambandet mellan innovationsförmåga och kvalifikationer blir allt viktigare i takt med de demografiska förändringarna. Kvinnor, i synnerhet mödrar, bör i framtiden få möjlighet att skaffa sig kvalifikationer som motsvarar deras önskemål och behov. Dessutom måste utbildningssystem och företag redan i dag förbereda sig för ett successivt växande antal äldre och människor med invandrarbakgrund, och i nära samarbete finna nya former för livslångt lärande. |
| --- | --- |

17.

Kommittén delar kommissionens uppfattning att sambandet mellan innovationsförmåga och kvalifikationer blir allt viktigare i takt med de demografiska förändringarna. Kvinnor, i synnerhet mödrar, bör i framtiden få möjlighet att skaffa sig kvalifikationer som motsvarar deras önskemål och behov. Dessutom måste utbildningssystem och företag redan i dag förbereda sig för ett successivt växande antal äldre och människor med invandrarbakgrund, och i nära samarbete finna nya former för livslångt lärande.

| 18. | Regionkommittén anser att möjligheterna att förena familj och yrkesliv är en viktig förutsättning för konkurrenskraften i företagsorterna. Sådana förutsättningar bör främjas genom den europeiska sysselsättningspolitiken och spelar en viktig roll i utvecklingen av en strategi för ett Europa som drar nytta av den demografiska utvecklingen. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén anser att möjligheterna att förena familj och yrkesliv är en viktig förutsättning för konkurrenskraften i företagsorterna. Sådana förutsättningar bör främjas genom den europeiska sysselsättningspolitiken och spelar en viktig roll i utvecklingen av en strategi för ett Europa som drar nytta av den demografiska utvecklingen.

| 19. | Kommittén välkomnar mot den bakgrunden kommissionens meddelande ”Att främja solidariteten mellan generationerna”. ReK vill emellertid varna för att som enda politiska reaktion på den demografiska utvecklingen planera åtgärder för att främja familjen och möjligheterna att förena familj och yrkesliv. Många regioner måste reagera mycket konkret på den demografiska utvecklingen genom att reducera servicen eller anpassa infrastrukturen. Familjepolitiska åtgärder kan visserligen vara nödvändiga, men påverkar den demografiska utvecklingen endast långsamt. Dessutom är utflyttningen av många kvalificerade ungdomar ett större problem i många regioner än födelsetalen bland den befolkning som stannar kvar i regionen. |
| --- | --- |

19.

Kommittén välkomnar mot den bakgrunden kommissionens meddelande ”Att främja solidariteten mellan generationerna”. ReK vill emellertid varna för att som enda politiska reaktion på den demografiska utvecklingen planera åtgärder för att främja familjen och möjligheterna att förena familj och yrkesliv. Många regioner måste reagera mycket konkret på den demografiska utvecklingen genom att reducera servicen eller anpassa infrastrukturen. Familjepolitiska åtgärder kan visserligen vara nödvändiga, men påverkar den demografiska utvecklingen endast långsamt. Dessutom är utflyttningen av många kvalificerade ungdomar ett större problem i många regioner än födelsetalen bland den befolkning som stannar kvar i regionen.

| 20. | Regionkommittén välkomnar förslaget till utformning av den allians för familjen som omnämns i meddelandet ”Att främja solidariteten mellan generationerna” och som syftar till att främja det nödvändiga utbytet av beprövad praxis och omfattande information. Kommittén anser dock att det är viktigt att denna allians för familjen inte uteslutande syftar till en ökning av födelsetalen, utan också utgör ett omfattande svar på den demografiska utvecklingen. Regionkommittén och de lokala och regionala myndigheter som den företräder bör inbjudas att fullt ut delta i arbetet med alliansen, och kommittén understryker sin beredskap att arbeta konstruktivt med detta och lägga fram förslag till en framtida utformning av en europeisk generationspolitik. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén välkomnar förslaget till utformning av den allians för familjen som omnämns i meddelandet ”Att främja solidariteten mellan generationerna” och som syftar till att främja det nödvändiga utbytet av beprövad praxis och omfattande information. Kommittén anser dock att det är viktigt att denna allians för familjen inte uteslutande syftar till en ökning av födelsetalen, utan också utgör ett omfattande svar på den demografiska utvecklingen. Regionkommittén och de lokala och regionala myndigheter som den företräder bör inbjudas att fullt ut delta i arbetet med alliansen, och kommittén understryker sin beredskap att arbeta konstruktivt med detta och lägga fram förslag till en framtida utformning av en europeisk generationspolitik.

| 21. | ReK vill betona de regionala olikheterna när det gäller den demografiska utvecklingen. Till tillväxtregioner flyttar i synnerhet ungdom, kvinnor och människor med invandrarbakgrund. Därvid tilltar de sociala skillnaderna mellan regionerna genom segregeringsprocesser, vilket å ena sidan leder till ökade integrationskrav och å andra sidan till ett behov av större insatser i syfte att bygga upp och förbättra en infrastruktur som tar hänsyn till det faktum att befolkningen åldras, för att begränsa social utslagning. |
| --- | --- |

21.

ReK vill betona de regionala olikheterna när det gäller den demografiska utvecklingen. Till tillväxtregioner flyttar i synnerhet ungdom, kvinnor och människor med invandrarbakgrund. Därvid tilltar de sociala skillnaderna mellan regionerna genom segregeringsprocesser, vilket å ena sidan leder till ökade integrationskrav och å andra sidan till ett behov av större insatser i syfte att bygga upp och förbättra en infrastruktur som tar hänsyn till det faktum att befolkningen åldras, för att begränsa social utslagning.

| 22. | ReK konstaterar att integrationen av invandrare är avgörande för samhällets framtid. Trots arbetet med att stärka utbildningen för att bättre kunna utnyttja de unga generationernas potential finns det behov av högkvalificerad arbetskraft från stater utanför EU, anser kommittén. Konkurrensen om högkvalificerad arbetskraft är visserligen viktig, men kommer endast att få begränsat inflytande på den demografiska utvecklingen. |
| --- | --- |

22.

ReK konstaterar att integrationen av invandrare är avgörande för samhällets framtid. Trots arbetet med att stärka utbildningen för att bättre kunna utnyttja de unga generationernas potential finns det behov av högkvalificerad arbetskraft från stater utanför EU, anser kommittén. Konkurrensen om högkvalificerad arbetskraft är visserligen viktig, men kommer endast att få begränsat inflytande på den demografiska utvecklingen.

| 23. | Regionkommittén vill påpeka att avfolkningsregionerna inte bara förlorar i befolkning, de förlorar framför allt ungdomar (särskilt i gruppen 20-30 år) och kvinnor, och de förlorar välutbildade personer. Avfolkningsbygd lockar inte till sig invandrare, till skillnad från tillväxtregioner. Därigenom uppstår i de europeiska regionerna mycket skilda problemsituationer inom ramen för tendenserna på makronivån. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén vill påpeka att avfolkningsregionerna inte bara förlorar i befolkning, de förlorar framför allt ungdomar (särskilt i gruppen 20-30 år) och kvinnor, och de förlorar välutbildade personer. Avfolkningsbygd lockar inte till sig invandrare, till skillnad från tillväxtregioner. Därigenom uppstår i de europeiska regionerna mycket skilda problemsituationer inom ramen för tendenserna på makronivån.

| 24. | Kommittén vill i detta sammanhang peka på de problem som detta innebär för framtida vårdbehov. Avfolkningsregionerna förlorar i oproportionerlig utsträckning aktiv befolkning Antalet vårdberoende äldre tilltar inte linjärt. Mot bakgrund av behovet av privata vårdinsatser i hemmet innebär utflyttningen av yngre människor en ytterligare skärpning av problemen inför framtiden i fråga om stödet till vårdbehövande personer. Just i avfolkningsregionerna kommer betydelsen av sociala tjänster från offentliga eller fristående organ att öka. |
| --- | --- |

24.

Kommittén vill i detta sammanhang peka på de problem som detta innebär för framtida vårdbehov. Avfolkningsregionerna förlorar i oproportionerlig utsträckning aktiv befolkning Antalet vårdberoende äldre tilltar inte linjärt. Mot bakgrund av behovet av privata vårdinsatser i hemmet innebär utflyttningen av yngre människor en ytterligare skärpning av problemen inför framtiden i fråga om stödet till vårdbehövande personer. Just i avfolkningsregionerna kommer betydelsen av sociala tjänster från offentliga eller fristående organ att öka.

| 25. | Kommittén ser det som nödvändigt att uppmärksamma den mycket motstridiga utvecklingen på regional nivå och att ta fram relevant informationsunderlag för att kunna bedöma denna utveckling. Här måste lokala, regionala och nationella jämförbara uppgifter presenteras. Detta bör ske genom en fortlöpande ”socio-demografisk övervakning”. |
| --- | --- |

25.

Kommittén ser det som nödvändigt att uppmärksamma den mycket motstridiga utvecklingen på regional nivå och att ta fram relevant informationsunderlag för att kunna bedöma denna utveckling. Här måste lokala, regionala och nationella jämförbara uppgifter presenteras. Detta bör ske genom en fortlöpande ”socio-demografisk övervakning”.

| 26. | Regionkommittén vill understryka den särskilda utvecklingen i de central- och östeuropeiska medlemsstaterna samt i Tysklands nya delstater. I dessa regioner blir följderna av de minskade födelsetalen och de strukturella förändringarna i de demografiska faktorerna tydligast. Dessutom sker utvecklingen i mycket snabbt tempo. Dessa regioner befinner sig i ett utvecklingsskede som majoriteten av de europeiska regionerna kommer att uppleva först senare, eller mindre accentuerat. ReK ser i stödet till dessa regioner, till exempel inom ramen för kommissionens initiativ ”Regioner för ekonomisk förändring”, en möjlighet att utveckla lämpliga instrument för att kunna hantera de demografiska förändringarna i hela Europa. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén vill understryka den särskilda utvecklingen i de central- och östeuropeiska medlemsstaterna samt i Tysklands nya delstater. I dessa regioner blir följderna av de minskade födelsetalen och de strukturella förändringarna i de demografiska faktorerna tydligast. Dessutom sker utvecklingen i mycket snabbt tempo. Dessa regioner befinner sig i ett utvecklingsskede som majoriteten av de europeiska regionerna kommer att uppleva först senare, eller mindre accentuerat. ReK ser i stödet till dessa regioner, till exempel inom ramen för kommissionens initiativ ”Regioner för ekonomisk förändring”, en möjlighet att utveckla lämpliga instrument för att kunna hantera de demografiska förändringarna i hela Europa.

| 27. | Regionkommittén vill uppmärksamma minoritetskulturernas problem i medlemsstaterna, då dessa kan vara särskilt utsatta när det gäller migration och demografiska förändringar eftersom dessa kulturers och språks fortlevnad påverkas. När samhällets och familjernas sammansättning förändras ändras även våra sedvanor och val av språk. Samtliga samhällsgrupper måste planera och förbereda sig för dylika förändringar. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén vill uppmärksamma minoritetskulturernas problem i medlemsstaterna, då dessa kan vara särskilt utsatta när det gäller migration och demografiska förändringar eftersom dessa kulturers och språks fortlevnad påverkas. När samhällets och familjernas sammansättning förändras ändras även våra sedvanor och val av språk. Samtliga samhällsgrupper måste planera och förbereda sig för dylika förändringar.

| 28. | Kommittén vill påpeka att de aktuella demografiska utmaningarna är unika i den europeiska historien. Av den anledningen finns inga färdiga och väl beprövade recept för hur det europeiska samhället skall bemöta utvecklingen på ett lämpligt sätt. I världen har hittills endast Japan erfarenhet av något motsvarande. Därför välkomnar ReK kommissionens öppna attityd till ämnet. |
| --- | --- |

28.

Kommittén vill påpeka att de aktuella demografiska utmaningarna är unika i den europeiska historien. Av den anledningen finns inga färdiga och väl beprövade recept för hur det europeiska samhället skall bemöta utvecklingen på ett lämpligt sätt. I världen har hittills endast Japan erfarenhet av något motsvarande. Därför välkomnar ReK kommissionens öppna attityd till ämnet.

| 29. | Regionkommittén anser att kommissionen i alltför hög utsträckning fokuserar på frågan om den ökade förväntade livslängden och dess följder. Den lika viktiga frågan om hur vi skall kunna hantera befolkningsminskningen och därmed förknippade frågor om omvandlingen i berörda regioner tas inte upp. Även om dessa frågor lämpligast behandlas på nationell och regional nivå måste man, eftersom infrastrukturen berörs, diskutera strukturfondernas roll. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén anser att kommissionen i alltför hög utsträckning fokuserar på frågan om den ökade förväntade livslängden och dess följder. Den lika viktiga frågan om hur vi skall kunna hantera befolkningsminskningen och därmed förknippade frågor om omvandlingen i berörda regioner tas inte upp. Även om dessa frågor lämpligast behandlas på nationell och regional nivå måste man, eftersom infrastrukturen berörs, diskutera strukturfondernas roll.

| 30. | Kommittén menar mot den bakgrunden att man måste ompröva den ensidiga inriktningen mot tillväxt i de europeiska strategierna. Regioner med minskande befolkning måste rikta in sig på förändrade utvecklingsprojekt. Infrastrukturen måste anpassas vad avser lönsamhet och möjlighet att bibehållas till en mindre befolkning, regionala utvecklingsprojekt måste på ett lämpligt sätt beakta behoven hos ett minskat antal människor. Detta betyder emellertid inte att det skall investeras mindre, utan att det måste investeras på ett annat sätt. Frågorna om den ekonomiska och samhälleliga utvecklingen i samband med befolkningsminskning och stora regionala skillnader är i första hand kvalitativa frågor, inte kvantitativa. Detta betyder att den hittillsvarande tillväxtorienterade politiken måste kompletteras med ett koncept för tillbakagång och omvandling. |
| --- | --- |

30.

Kommittén menar mot den bakgrunden att man måste ompröva den ensidiga inriktningen mot tillväxt i de europeiska strategierna. Regioner med minskande befolkning måste rikta in sig på förändrade utvecklingsprojekt. Infrastrukturen måste anpassas vad avser lönsamhet och möjlighet att bibehållas till en mindre befolkning, regionala utvecklingsprojekt måste på ett lämpligt sätt beakta behoven hos ett minskat antal människor. Detta betyder emellertid inte att det skall investeras mindre, utan att det måste investeras på ett annat sätt. Frågorna om den ekonomiska och samhälleliga utvecklingen i samband med befolkningsminskning och stora regionala skillnader är i första hand kvalitativa frågor, inte kvantitativa. Detta betyder att den hittillsvarande tillväxtorienterade politiken måste kompletteras med ett koncept för tillbakagång och omvandling.

| 31. | Regionkommittén konstaterar att en framgångsrik hantering av de utmaningar som orsakas av de demografiska förändringarna kräver följande politiska ramvillkor:






  — | Improduktiv konkurrens om invånarna mellan städer och regioner måste undvikas. Större och starkare städer och regioner lockar till sig människor genom de fördelar de erbjuder. Detta sker emellertid på bekostnad av andra städer och regioner där det demografiska läget försämras ytterligare. |
| --- | --- | --- |

31.

Regionkommittén konstaterar att en framgångsrik hantering av de utmaningar som orsakas av de demografiska förändringarna kräver följande politiska ramvillkor:

—

Improduktiv konkurrens om invånarna mellan städer och regioner måste undvikas. Större och starkare städer och regioner lockar till sig människor genom de fördelar de erbjuder. Detta sker emellertid på bekostnad av andra städer och regioner där det demografiska läget försämras ytterligare.

| — | De högre styresnivåerna måste involveras på ett tidigt stadium i sökandet efter lösningar. Regionerna måste i större utsträckning gemensamt utveckla övergripande och samarbetsinriktade strategier. |
| --- | --- |

—

De högre styresnivåerna måste involveras på ett tidigt stadium i sökandet efter lösningar. Regionerna måste i större utsträckning gemensamt utveckla övergripande och samarbetsinriktade strategier.

| — | Hela samhället måste involveras tidigt genom information om följderna av de demografiska förändringarna för att alla samhällsaktörer skall kunna anpassa riktlinjerna för sitt agerande med avseende på dessa förändringar. |
| --- | --- |

—

Hela samhället måste involveras tidigt genom information om följderna av de demografiska förändringarna för att alla samhällsaktörer skall kunna anpassa riktlinjerna för sitt agerande med avseende på dessa förändringar.

| — | Medlemsstaternas regeringar måste lägga fast vissa villkor så att den demografiska förändringsprocessen kan dämpas. Samtliga medlemsstaters politik bör ta hänsyn till unga kvinnors behov av att stanna kvar i yrkeslivet samtidigt som de bildar familj. Fler åtgärder bör vidtas på det sociala planet så att detta kan bli verklighet. Liknande åtgärder bör också vidtas för äldre, som behöver ökad flexibilitet i arbetet. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas regeringar måste lägga fast vissa villkor så att den demografiska förändringsprocessen kan dämpas. Samtliga medlemsstaters politik bör ta hänsyn till unga kvinnors behov av att stanna kvar i yrkeslivet samtidigt som de bildar familj. Fler åtgärder bör vidtas på det sociala planet så att detta kan bli verklighet. Liknande åtgärder bör också vidtas för äldre, som behöver ökad flexibilitet i arbetet.

| 32. | Kommittén anser därför att det är nödvändigt att stödja regionalt anpassade och differentierade strategier som gör det möjligt att säkerställa en så bra tillgång som möjligt till tjänster i allmänhetens intresse, IKT-tjänster och utbildning för befolkningen. |
| --- | --- |

32.

Kommittén anser därför att det är nödvändigt att stödja regionalt anpassade och differentierade strategier som gör det möjligt att säkerställa en så bra tillgång som möjligt till tjänster i allmänhetens intresse, IKT-tjänster och utbildning för befolkningen.

| 33. | Regionkommittén understryker att de demografiska förändringarna kräver en ny syn på förvärvslivet. Både inom det privata och offentliga förvärvslivet kommer det att vara viktigt att i högre grad utnyttja de äldre arbetstagarnas erfarenhet. Det är viktigt att arbetsförhållandena för äldre arbetstagare präglas av ökad flexibilitet under de sista åren på arbetsmarknaden. Initiativ såsom distansarbete, flextid och successiv pensionering är viktiga alternativ som måste erbjudas och som kan bidra till att äldre arbetstagare stannar kvar längre på arbetsmarknaden. De europeiska samhällena och framför allt arbetsmarknadens parter bör utveckla nya modeller för arbetets fördelning under ett levnadslopp för att å ena sidan skapa bättre sysselsättningsförhållanden för yngre arbetstagare och å andra sidan främja sysselsättning högre upp i åldrarna. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén understryker att de demografiska förändringarna kräver en ny syn på förvärvslivet. Både inom det privata och offentliga förvärvslivet kommer det att vara viktigt att i högre grad utnyttja de äldre arbetstagarnas erfarenhet. Det är viktigt att arbetsförhållandena för äldre arbetstagare präglas av ökad flexibilitet under de sista åren på arbetsmarknaden. Initiativ såsom distansarbete, flextid och successiv pensionering är viktiga alternativ som måste erbjudas och som kan bidra till att äldre arbetstagare stannar kvar längre på arbetsmarknaden. De europeiska samhällena och framför allt arbetsmarknadens parter bör utveckla nya modeller för arbetets fördelning under ett levnadslopp för att å ena sidan skapa bättre sysselsättningsförhållanden för yngre arbetstagare och å andra sidan främja sysselsättning högre upp i åldrarna.

| 34. | ReK kräver ett förstärkt livslångt lärande som en medborgerlig rättighet samt krav på medborgarna att kunna anpassa sig till ekonomins och samhällets ständigt förändrande krav. |
| --- | --- |

34.

ReK kräver ett förstärkt livslångt lärande som en medborgerlig rättighet samt krav på medborgarna att kunna anpassa sig till ekonomins och samhällets ständigt förändrande krav.

| 35. | Regionkommittén konstaterar att det i avfolkningsregioner är nödvändigt att anpassa tjänster i allmänhetens intresse, infrastruktur och det sociala livet efter befolkningstalet och efter förändringar och minskningar i efterfrågan. De problem som föreligger i de central- och östeuropeiska länder som ingick i den senaste EU-anslutningsgruppen samt i den östra delen av Tyskland visar att avveckling och ombyggnad av infrastrukturorienterade politiska koncept påverkar regionernas framtida konkurrenskraft. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén konstaterar att det i avfolkningsregioner är nödvändigt att anpassa tjänster i allmänhetens intresse, infrastruktur och det sociala livet efter befolkningstalet och efter förändringar och minskningar i efterfrågan. De problem som föreligger i de central- och östeuropeiska länder som ingick i den senaste EU-anslutningsgruppen samt i den östra delen av Tyskland visar att avveckling och ombyggnad av infrastrukturorienterade politiska koncept påverkar regionernas framtida konkurrenskraft.

| 36. | Kommittén anser att det är nödvändigt att se över strukturfondernas och EJFLU:s roll generellt när det gäller att hantera följderna av den demografiska utvecklingen. ReK välkomnar därför kommissionens tillkännagivande om att i slutet av 2008 anta ett meddelande i vilket den ger förslag på hur den åldrande befolkningens behov bäst kan beaktas. Särskild tonvikt kommer att läggas på strukturfondernas potentiella roll på detta område. |
| --- | --- |

36.

Kommittén anser att det är nödvändigt att se över strukturfondernas och EJFLU:s roll generellt när det gäller att hantera följderna av den demografiska utvecklingen. ReK välkomnar därför kommissionens tillkännagivande om att i slutet av 2008 anta ett meddelande i vilket den ger förslag på hur den åldrande befolkningens behov bäst kan beaktas. Särskild tonvikt kommer att läggas på strukturfondernas potentiella roll på detta område.

| 37. | Regionkommittén anser att det är nödvändigt att kontrollera om strukturfonderna och EJFLU i tillräcklig grad tar hänsyn till de växande och krympande regionernas behov. ReK uppmanar också till att genomföra denna översyn så att resultaten föreligger redan under den första hälften av stödperioden. ReK förväntar sig att kommissionen på ett lämpligt sätt inför temat ”demografiska förändringar” i prioriteringarna för mål 3-programmet Interreg IVC. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén anser att det är nödvändigt att kontrollera om strukturfonderna och EJFLU i tillräcklig grad tar hänsyn till de växande och krympande regionernas behov. ReK uppmanar också till att genomföra denna översyn så att resultaten föreligger redan under den första hälften av stödperioden. ReK förväntar sig att kommissionen på ett lämpligt sätt inför temat ”demografiska förändringar” i prioriteringarna för mål 3-programmet Interreg IVC.

| 38. | Kommittén vill uppmärksamma att stadsregioner med hög invandringsnivå står inför avsevärda problem när det gäller att integrera olika befolkningsgrupper. Demografiska förändringar drabbar varje enskild befolkningsgrupp i olika grad. Integration av unga människor med invandrarbakgrund utgör en framtidsutmaning för de europeiska samhällena. Det är särskilt stadsregionerna som konfronteras med situationen att den demografiska sammansättningen av de olika befolkningsgrupperna ändras i snabb takt. |
| --- | --- |

38.

Kommittén vill uppmärksamma att stadsregioner med hög invandringsnivå står inför avsevärda problem när det gäller att integrera olika befolkningsgrupper. Demografiska förändringar drabbar varje enskild befolkningsgrupp i olika grad. Integration av unga människor med invandrarbakgrund utgör en framtidsutmaning för de europeiska samhällena. Det är särskilt stadsregionerna som konfronteras med situationen att den demografiska sammansättningen av de olika befolkningsgrupperna ändras i snabb takt.

| 39. | Regionkommittén föreslår att man, mot bakgrund av dessa resultat, på europeisk nivå identifierar problem och utvecklingstendenser som är karakteristiska för de regionala och lokala nivåerna. Dessa kräver olika lösningar och strategier. De exempel som ges i bilagan utgör ett bidrag till denna identifiering. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén föreslår att man, mot bakgrund av dessa resultat, på europeisk nivå identifierar problem och utvecklingstendenser som är karakteristiska för de regionala och lokala nivåerna. Dessa kräver olika lösningar och strategier. De exempel som ges i bilagan utgör ett bidrag till denna identifiering.

Bryssel den 6 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

II.   Handläggning

| Titel: | Meddelande från kommissionen om ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter” |
| --- | --- |
| Referensdokument: | KOM(2006) 571 slutlig |
| Rättslig grund: | Artikel 265.1 i EG-fördraget |
| Hänvisning till arbetsordningen: | |
| Kommissionens begäran om yttrande: | 12 oktober 2006 |
| Presidiets beslut: | 25 april 2006 |
| Ansvarigt utskott: | Utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik (ECOS) |
| Föredragande: | Gerd Harms, statssekreterare i Brandenburgs delstatsregering med ansvar för federala frågor och Europafrågor (DE-PSE) |
| Underlag: | 14 december 2006 |
| Behandling i utskottet: | 2 februari 2007 |
| Antagande i utskottet: | 30 mars 2007 |
| Resultat av omröstningen: | Antagen med majoritet |
| Antagande vid plenarsession: | 6-7 juni 2007, sammanträdet den 6 juni 2007 |
| Tidigare yttrande från utskottet: | Yttrandet om grönboken om ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna”
  (CdR 152/2005 fin  (1)– KOM(2005) 94 slutlig) |

Titel:

Titel:

Meddelande från kommissionen om ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter”

Referensdokument:

Referensdokument:

KOM(2006) 571 slutlig

Rättslig grund:

Rättslig grund:

Artikel 265.1 i EG-fördraget

Hänvisning till arbetsordningen:

Hänvisning till arbetsordningen:

Kommissionens begäran om yttrande:

Kommissionens begäran om yttrande:

12 oktober 2006

Presidiets beslut:

Presidiets beslut:

25 april 2006

Ansvarigt utskott:

Ansvarigt utskott:

Utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik (ECOS)

Föredragande:

Föredragande:

Gerd Harms, statssekreterare i Brandenburgs delstatsregering med ansvar för federala frågor och Europafrågor (DE-PSE)

Underlag:

Underlag:

14 december 2006

Behandling i utskottet:

Behandling i utskottet:

2 februari 2007

Antagande i utskottet:

Antagande i utskottet:

30 mars 2007

Resultat av omröstningen:

Resultat av omröstningen:

Antagen med majoritet

Antagande vid plenarsession:

Antagande vid plenarsession:

6-7 juni 2007, sammanträdet den 6 juni 2007

Tidigare yttrande från utskottet:

Tidigare yttrande från utskottet:

Yttrandet om grönboken om ”Befolkningsförändringar och nya solidariska band mellan generationerna”

(CdR 152/2005 fin  (1)– KOM(2005) 94 slutlig)

1

---

(1)  EUT C 115, 16.5.2006, s. 61.

1

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/7

---

Utkast till yttrande från Regionkommittén om ”Utvidgningspaketet 2006 – Integrationsförmåga”

(2007/C 197/02)

REGIONKOMMITTÉN

| — | Regionkommittén anser att ”integrationsförmåga” är ett villkor som noga måste beaktas för att bestämma takten i utvidgningsprocessen. Den får inte ses som en förevändning för att dessa stater inte kan ansluta sig till unionen eller som ytterligare ett krav. Kommittén betraktar den snarare som ett grundläggande element för öppenhet som främst berör EU och därefter kandidatländerna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att ”integrationsförmåga” är ett villkor som noga måste beaktas för att bestämma takten i utvidgningsprocessen. Den får inte ses som en förevändning för att dessa stater inte kan ansluta sig till unionen eller som ytterligare ett krav. Kommittén betraktar den snarare som ett grundläggande element för öppenhet som främst berör EU och därefter kandidatländerna.

| — | Regionkommittén anser att en utvidgning av EU främst innebär att man delar ett gemensamt politiskt projekt, som förutom på gemensam politik och gemensamma institutioner bygger på värderingar och principer. Därför måste integrationsförmågan betraktas som ett medel för att bevara dessa principer och värderingar, EU:s politikinsatser och det sätt på vilket gemenskapsinstitutionerna fungerar så att det gemensamma politiska projektet inte urvattnas. Detta borde i stället stärkas tack vare de på varandra följande utvidgningarna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att en utvidgning av EU främst innebär att man delar ett gemensamt politiskt projekt, som förutom på gemensam politik och gemensamma institutioner bygger på värderingar och principer. Därför måste integrationsförmågan betraktas som ett medel för att bevara dessa principer och värderingar, EU:s politikinsatser och det sätt på vilket gemenskapsinstitutionerna fungerar så att det gemensamma politiska projektet inte urvattnas. Detta borde i stället stärkas tack vare de på varandra följande utvidgningarna.

| — | Kommittén framhåller att EU i samband med utvidgningar måste kunna bibehålla sin förmåga att agera och fatta beslut genom en effektiv gemenskapspolitik. EU måste därför anpassa sin utvidgningspolitik så att den kan bevara sin specifika institutionella, finansiella och politiska struktur som inte får försvagas och vars ursprungliga innebörd och syfte inte får äventyras till följd av utvidgningen. |
| --- | --- |

—

Kommittén framhåller att EU i samband med utvidgningar måste kunna bibehålla sin förmåga att agera och fatta beslut genom en effektiv gemenskapspolitik. EU måste därför anpassa sin utvidgningspolitik så att den kan bevara sin specifika institutionella, finansiella och politiska struktur som inte får försvagas och vars ursprungliga innebörd och syfte inte får äventyras till följd av utvidgningen.

| — | Regionkommittén påpekar att varje utvidgningsprocess, som knappast kan äga rum på grundval av nuvarande fördrag och budgetplaner, och i synnerhet inte utan att ändringar görs i Nice-fördraget och befintliga budgetplaner, borde kräva medverkan av samtliga EU-institutioner och EU-organ vid bedömningen av eventuella ändringar. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén påpekar att varje utvidgningsprocess, som knappast kan äga rum på grundval av nuvarande fördrag och budgetplaner, och i synnerhet inte utan att ändringar görs i Nice-fördraget och befintliga budgetplaner, borde kräva medverkan av samtliga EU-institutioner och EU-organ vid bedömningen av eventuella ändringar.

| — | ReK anser också att det vore konstruktivt att knyta Regionkommittén till reformen av EU:s finansieringssystem, som måste ske parallellt med reformen av institutionerna och som inte kan avskiljas från utvidgningspolitiken. Kommittén påminner här om att en fokusering på områden som tillför ett europeiskt mervärde är av särskilt stor betydelse för EU:s framtida finansieringsstruktur. |
| --- | --- |

—

ReK anser också att det vore konstruktivt att knyta Regionkommittén till reformen av EU:s finansieringssystem, som måste ske parallellt med reformen av institutionerna och som inte kan avskiljas från utvidgningspolitiken. Kommittén påminner här om att en fokusering på områden som tillför ett europeiskt mervärde är av särskilt stor betydelse för EU:s framtida finansieringsstruktur.

I.   Politiska rekommendationer

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2006-2007 – Bilaga: särskild rapport om EU:s förmåga att integrera nya medlemmar

KOM(2006) 649 slutlig

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

”Integrationsförmåga” och de regionala och lokala myndigheterna

| 1. | Regionkommittén anser att ”integrationsförmåga” är ett villkor som noga måste beaktas för att bestämma takten i utvidgningsprocessen. Den får inte ses som en förevändning för att dessa stater inte kan anslutasig till unionen eller som ytterligare ett krav. Kommittén betraktar den snarare som ett grundläggande element för öppenhet som främst berör EU och därefter kandidatländerna. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att ”integrationsförmåga” är ett villkor som noga måste beaktas för att bestämma takten i utvidgningsprocessen. Den får inte ses som en förevändning för att dessa stater inte kan anslutasig till unionen eller som ytterligare ett krav. Kommittén betraktar den snarare som ett grundläggande element för öppenhet som främst berör EU och därefter kandidatländerna.

| 2. | Vi ställer oss därför bakom slutsatserna från Europeiska rådet i december 2006, där integrationsförmåga ses som en av nyckelfaktorerna för att uppnå ett förnyat samförstånd kring utvidgningspolitiken från allmänhetens sida. |
| --- | --- |

2.

Vi ställer oss därför bakom slutsatserna från Europeiska rådet i december 2006, där integrationsförmåga ses som en av nyckelfaktorerna för att uppnå ett förnyat samförstånd kring utvidgningspolitiken från allmänhetens sida.

| 3. | ReK vill erinra om att förmågan att integrera nya medlemsländer i Europeiska unionen särskilt avspeglas i unionens förmåga att ekonomiskt hantera sin politik, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken, eller i arbetsmarknadens förmåga att ta emot nya arbetstagare från de nya medlemsländerna samt i EU-institutionernas förmåga att på ett effektivt sätt fungera med ett ökat antal medlemsstater, vilket påpekades vid Europeiska rådet i Köpenhamn. |
| --- | --- |

3.

ReK vill erinra om att förmågan att integrera nya medlemsländer i Europeiska unionen särskilt avspeglas i unionens förmåga att ekonomiskt hantera sin politik, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken, eller i arbetsmarknadens förmåga att ta emot nya arbetstagare från de nya medlemsländerna samt i EU-institutionernas förmåga att på ett effektivt sätt fungera med ett ökat antal medlemsstater, vilket påpekades vid Europeiska rådet i Köpenhamn.

| 4. | Kommittén framhåller att EU i samband med utvidgningar måste kunna bibehålla sin förmåga att agera och fatta beslut genom en effektiv gemenskapspolitik. EU måste därför anpassa sin utvidgningspolitik så att den kan bevara sin specifika institutionella, finansiella och politiska struktur som inte får försvagas och vars ursprungliga innebörd och syfte inte får äventyras till följd av utvidgningen. |
| --- | --- |

4.

Kommittén framhåller att EU i samband med utvidgningar måste kunna bibehålla sin förmåga att agera och fatta beslut genom en effektiv gemenskapspolitik. EU måste därför anpassa sin utvidgningspolitik så att den kan bevara sin specifika institutionella, finansiella och politiska struktur som inte får försvagas och vars ursprungliga innebörd och syfte inte får äventyras till följd av utvidgningen.

| 5. | Regionkommittén anser att en utvidgning av EU främst innebär att man delar ett gemensamt politiskt projekt, som förutom på gemensam politik och gemensamma institutioner bygger på värderingar och principer. Därför måste integrationsförmågan betraktas som ett medel för att bevara dessa principer och värderingar, EU:s politikinsatser och det sätt på vilket gemenskapsinstitutionerna fungerar så att det gemensamma politiska projektet inte urvattnas. Detta borde i stället stärkas tack vare de på varandra följande utvidgningarna. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén anser att en utvidgning av EU främst innebär att man delar ett gemensamt politiskt projekt, som förutom på gemensam politik och gemensamma institutioner bygger på värderingar och principer. Därför måste integrationsförmågan betraktas som ett medel för att bevara dessa principer och värderingar, EU:s politikinsatser och det sätt på vilket gemenskapsinstitutionerna fungerar så att det gemensamma politiska projektet inte urvattnas. Detta borde i stället stärkas tack vare de på varandra följande utvidgningarna.

| 6. | Kommittén anser att dagens debatt om ”integrationsförmåga” kommer lite sent eftersom den snarare borde ha förts under förhandlingarna om Agenda 2000 och därefter omedelbart före varje ytterligare utvidgning samt under förhandlingarna om budgetplanen 2007-2013. |
| --- | --- |

6.

Kommittén anser att dagens debatt om ”integrationsförmåga” kommer lite sent eftersom den snarare borde ha förts under förhandlingarna om Agenda 2000 och därefter omedelbart före varje ytterligare utvidgning samt under förhandlingarna om budgetplanen 2007-2013.

| 7. | ReK noterar den obalans som finns i kommissionens dokument med avseende på att föra fram debatten om integrationsförmåga, för vilken den anser att kandidatländerna har ett större ansvar än EU. |
| --- | --- |

7.

ReK noterar den obalans som finns i kommissionens dokument med avseende på att föra fram debatten om integrationsförmåga, för vilken den anser att kandidatländerna har ett större ansvar än EU.

| 8. | Regionkommittén påpekar att varje utvidgningsprocess, som knappast kan äga rum på grundval av nuvarande fördrag och budgetplaner, och i synnerhet inte utan att ändringar görs i Nice-fördraget och befintliga budgetplaner, borde kräva medverkan av samtliga EU-institutioner och EU-organ vid bedömningen av de eventuella ändringar (t.ex. vad gäller inre marknadens bestämmelser, EU:s budget eller finanser och institutionernas arbetssätt) som krävs för att denna process skall lyckas. Vid sidan av nationella parlament och det civila samhället har de regionala och lokala myndigheterna en viktig roll att spela i denna bedömning när det gäller att få samhällets acceptans (samhällets förmåga att integrera nya EU-medborgare som delar samma värderingar och som utgör en gemensam identitet och ett gemensamt medborgarskap som skall leda till en ännu större sammanhållning mellan Europas folk). |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén påpekar att varje utvidgningsprocess, som knappast kan äga rum på grundval av nuvarande fördrag och budgetplaner, och i synnerhet inte utan att ändringar görs i Nice-fördraget och befintliga budgetplaner, borde kräva medverkan av samtliga EU-institutioner och EU-organ vid bedömningen av de eventuella ändringar (t.ex. vad gäller inre marknadens bestämmelser, EU:s budget eller finanser och institutionernas arbetssätt) som krävs för att denna process skall lyckas. Vid sidan av nationella parlament och det civila samhället har de regionala och lokala myndigheterna en viktig roll att spela i denna bedömning när det gäller att få samhällets acceptans (samhällets förmåga att integrera nya EU-medborgare som delar samma värderingar och som utgör en gemensam identitet och ett gemensamt medborgarskap som skall leda till en ännu större sammanhållning mellan Europas folk).

| 9. | Kommittén anser att EU under förhandlingarna med ett kandidatland borde kunna kontrollera om villkoret ”integrationsförmåga” kan uppfyllas parallellt med en kontroll av efterlevnaden av Köpenhamnskriterierna för varje enskild medlemsstat. Regionkommittén delar kritiken från Europaparlamentet som anser att kommissionens svar är otillfredsställande eftersom det inte i detalj redogör för de pågående förhandlingarna i fråga om integrationsförmågan och inte heller nämner de principer som borde ligga till grund för denna definition. |
| --- | --- |

9.

Kommittén anser att EU under förhandlingarna med ett kandidatland borde kunna kontrollera om villkoret ”integrationsförmåga” kan uppfyllas parallellt med en kontroll av efterlevnaden av Köpenhamnskriterierna för varje enskild medlemsstat. Regionkommittén delar kritiken från Europaparlamentet som anser att kommissionens svar är otillfredsställande eftersom det inte i detalj redogör för de pågående förhandlingarna i fråga om integrationsförmågan och inte heller nämner de principer som borde ligga till grund för denna definition.

| 10. | ReK förväntar sig att kommissionen under den fas som föregår de nästföljande utvidgningarna analyserar utvidgningens effekter på de olika berörda politikinsatserna och deras finansiering samt på EU:s institutionsstruktur. Samtidigt bör också en analys av de olika pågående reformprocesserna i kandidatländerna göras, framför allt vad gäller ökat medborgardeltagande i anslutningsprocessen och den administrativa decentraliseringsprocessen. |
| --- | --- |

10.

ReK förväntar sig att kommissionen under den fas som föregår de nästföljande utvidgningarna analyserar utvidgningens effekter på de olika berörda politikinsatserna och deras finansiering samt på EU:s institutionsstruktur. Samtidigt bör också en analys av de olika pågående reformprocesserna i kandidatländerna göras, framför allt vad gäller ökat medborgardeltagande i anslutningsprocessen och den administrativa decentraliseringsprocessen.

| 11. | ReK föreslår att institutionerna främjar insatser som ger medborgare och medborgarorganisationer möjlighet att yttra sina åsikter och utbyta synpunkter offentligt i fråga om integrationsprocessen. |
| --- | --- |

11.

ReK föreslår att institutionerna främjar insatser som ger medborgare och medborgarorganisationer möjlighet att yttra sina åsikter och utbyta synpunkter offentligt i fråga om integrationsprocessen.

| 12. | I detta sammanhang anser ReK att det krävs en särskild analys av sammanhållningspolitikens framtid och att man bör tänka sig olika simuleringar mot bakgrund av ett antal möjliga utvidgningsscenarier. En sådan prövning av integrationsförmågan inom ett av unionens ekonomiskt och socialt viktigaste politikområden – som också är betydelsefullt på grund av att det har ett så tydligt mervärde för den europeiska allmänheten – måste ske i samarbete med Regionkommittén. |
| --- | --- |

12.

I detta sammanhang anser ReK att det krävs en särskild analys av sammanhållningspolitikens framtid och att man bör tänka sig olika simuleringar mot bakgrund av ett antal möjliga utvidgningsscenarier. En sådan prövning av integrationsförmågan inom ett av unionens ekonomiskt och socialt viktigaste politikområden – som också är betydelsefullt på grund av att det har ett så tydligt mervärde för den europeiska allmänheten – måste ske i samarbete med Regionkommittén.

| 13. | ReK är å andra sidan medveten om svårigheterna att mäta integrationsförmågan eftersom den per definition inte är statisk och eftersom de medel som unionen anslår för att nå sina mål kan komma att ändras under årens lopp. Kommittén efterlyser därför en tydligare definition på integrationsförmåga och hur den kan mätas. |
| --- | --- |

13.

ReK är å andra sidan medveten om svårigheterna att mäta integrationsförmågan eftersom den per definition inte är statisk och eftersom de medel som unionen anslår för att nå sina mål kan komma att ändras under årens lopp. Kommittén efterlyser därför en tydligare definition på integrationsförmåga och hur den kan mätas.

| 14. | Kommittén betonar att de regionala och lokala myndigheterna borde involveras direkt i de olika konsekvensbedömningarna av de olika europeiska politikområden som berör dem, när dessa blir föremål för eventuella ändringar till följd av utvidgningen. Detta är särskilt viktigt för de regioner som gränsar till kandidatländer. |
| --- | --- |

14.

Kommittén betonar att de regionala och lokala myndigheterna borde involveras direkt i de olika konsekvensbedömningarna av de olika europeiska politikområden som berör dem, när dessa blir föremål för eventuella ändringar till följd av utvidgningen. Detta är särskilt viktigt för de regioner som gränsar till kandidatländer.

| 15. | ReK stöder parlamentets begäran att få avge ett yttrande inte bara i slutet av förhandlingarna utan också innan förhandlingarna inleds. |
| --- | --- |

15.

ReK stöder parlamentets begäran att få avge ett yttrande inte bara i slutet av förhandlingarna utan också innan förhandlingarna inleds.

| 16. | Regionkommittén erinrar om sitt beslut att inrätta arbetsgrupper för västra Balkan, Kroatien och Turkiet, som skall ses som ett värdefullt instrument för att hjälpa de regionala och lokala myndigheterna i kandidatländerna med kapacitetsuppbyggnad och bidra till att utveckla den nödvändiga politiska dialogen mellan EU och kandidatländerna. ReK hoppas också att dessa grupper skall utvecklas till gemensamma rådgivande kommittéer, när så föreskrivs i de olika associeringsavtalen, och bli språkrör för de regionala och lokala myndigheterna i kandidatländerna under hela förhandlingsfasen. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén erinrar om sitt beslut att inrätta arbetsgrupper för västra Balkan, Kroatien och Turkiet, som skall ses som ett värdefullt instrument för att hjälpa de regionala och lokala myndigheterna i kandidatländerna med kapacitetsuppbyggnad och bidra till att utveckla den nödvändiga politiska dialogen mellan EU och kandidatländerna. ReK hoppas också att dessa grupper skall utvecklas till gemensamma rådgivande kommittéer, när så föreskrivs i de olika associeringsavtalen, och bli språkrör för de regionala och lokala myndigheterna i kandidatländerna under hela förhandlingsfasen.

| 17. | Kommittén framhåller att diskussionen om integrationsförmågan också borde leda till alternativa lösningar i de fall man beslutar att EU inte skall utvidgas till ett givet kandidatland eller till andra länder vars ansökan har avslagits, t.ex. förstärkning av den europeiska grannskapspolitiken eller införande av praktiska åtgärder (t.ex. på området frihandel och territoriellt samarbete) som kan leda till varierande former av integration och/eller partnerskap med särskilda villkor. |
| --- | --- |

17.

Kommittén framhåller att diskussionen om integrationsförmågan också borde leda till alternativa lösningar i de fall man beslutar att EU inte skall utvidgas till ett givet kandidatland eller till andra länder vars ansökan har avslagits, t.ex. förstärkning av den europeiska grannskapspolitiken eller införande av praktiska åtgärder (t.ex. på området frihandel och territoriellt samarbete) som kan leda till varierande former av integration och/eller partnerskap med särskilda villkor.

Institutionell och finansiell reform

| 18. | ReK ställer sig bakom slutsatserna från Europeiska rådet i december 2006 och understryker i sin tur behovet av att lösa de institutionella frågorna innan det sker någon som helst ny utvidgning och före valen till Europaparlamentet 2009. Kommittén efterlyser än en gång metoder som inom ramen för reformprocessen kan säkerställa bättre fungerande beslutsprocesser i EU och samtidigt öka allmänhetens och de regionala och lokala myndigheternas deltagande i EU:s lagstiftningsprocess. Därmed skulle möjligheten av ett decentraliserat politiskt styre i ett utvidgat EU erkännas. |
| --- | --- |

18.

ReK ställer sig bakom slutsatserna från Europeiska rådet i december 2006 och understryker i sin tur behovet av att lösa de institutionella frågorna innan det sker någon som helst ny utvidgning och före valen till Europaparlamentet 2009. Kommittén efterlyser än en gång metoder som inom ramen för reformprocessen kan säkerställa bättre fungerande beslutsprocesser i EU och samtidigt öka allmänhetens och de regionala och lokala myndigheternas deltagande i EU:s lagstiftningsprocess. Därmed skulle möjligheten av ett decentraliserat politiskt styre i ett utvidgat EU erkännas.

| 19. | ReK anser också att det vore konstruktivt att knyta Regionkommittén till reformen av EU:s finansieringssystem, som måste ske parallellt med reformen av institutionerna och som inte kan avskiljas från utvidgningspolitiken. Kommittén påminner här om att en fokusering på områden som tillför ett europeiskt mervärde är av särskilt stor betydelse för EU:s framtida finansieringsstruktur. |
| --- | --- |

19.

ReK anser också att det vore konstruktivt att knyta Regionkommittén till reformen av EU:s finansieringssystem, som måste ske parallellt med reformen av institutionerna och som inte kan avskiljas från utvidgningspolitiken. Kommittén påminner här om att en fokusering på områden som tillför ett europeiskt mervärde är av särskilt stor betydelse för EU:s framtida finansieringsstruktur.

Insyn och kommunikation vägen till allmänhetens stöd

| 20. | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om insynen i kandidatländernas anslutningsförhandlingar för att öka den demokratiska legitimiteten i utvidgningsprocessen och minska den klyfta som i dag finns mellan allmänheten och de politiska ledare som deltar i besluten rörande anslutningen och utvidgningen. För samma ändamål och för att höja kvaliteten på förhandlingarna bör man se till att i de olika faserna i anslutningsprocessen aktivt involvera det civila samhället, de regionala och lokala myndigheterna i kandidatländerna samt Regionkommittén under behandlingen av de kapitel som rör sammanhållningspolitiken och decentraliseringen. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om insynen i kandidatländernas anslutningsförhandlingar för att öka den demokratiska legitimiteten i utvidgningsprocessen och minska den klyfta som i dag finns mellan allmänheten och de politiska ledare som deltar i besluten rörande anslutningen och utvidgningen. För samma ändamål och för att höja kvaliteten på förhandlingarna bör man se till att i de olika faserna i anslutningsprocessen aktivt involvera det civila samhället, de regionala och lokala myndigheterna i kandidatländerna samt Regionkommittén under behandlingen av de kapitel som rör sammanhållningspolitiken och decentraliseringen.

| 21. | I enlighet med sin strategi för insyn och öppenhet gentemot medborgarna borde kommissionen lägga fram sin årliga rapport om kandidatländer och potentiella kandidatländer på det språk som talas i dessa länder för att höja kvaliteten i anslutningsprocessen och göra det möjligt för allmänheten att delta i den nationella debatten om EU-anslutningen. |
| --- | --- |

21.

I enlighet med sin strategi för insyn och öppenhet gentemot medborgarna borde kommissionen lägga fram sin årliga rapport om kandidatländer och potentiella kandidatländer på det språk som talas i dessa länder för att höja kvaliteten i anslutningsprocessen och göra det möjligt för allmänheten att delta i den nationella debatten om EU-anslutningen.

| 22. | ReK understryker dessutom att anslutningsprocessen såsom den är upplagd i dag, tenderar att bli ett påbud uppifrån och är inte nödvändigtvis föremål för en demokratisk kontroll av det nationella parlamentet och de regionala och lokala myndigheterna i kandidatländerna under hela anslutningsprocessen. Allmänheten, de politiska partierna, det civila samhället och de lokala och regionala myndigheterna är inte heller direkt involverade, vilket har lett till följande:






  a) | De snabbare moderniserings- och demokratiseringsprocesser som ålagts kandidatländerna har inte alltid fått stöd hos allmänheten. |
| --- | --- | --- |

22.

ReK understryker dessutom att anslutningsprocessen såsom den är upplagd i dag, tenderar att bli ett påbud uppifrån och är inte nödvändigtvis föremål för en demokratisk kontroll av det nationella parlamentet och de regionala och lokala myndigheterna i kandidatländerna under hela anslutningsprocessen. Allmänheten, de politiska partierna, det civila samhället och de lokala och regionala myndigheterna är inte heller direkt involverade, vilket har lett till följande:

a)

De snabbare moderniserings- och demokratiseringsprocesser som ålagts kandidatländerna har inte alltid fått stöd hos allmänheten.

| b) | Förändringar av detta slag har inte alltid gått hand i hand med den administrativa decentraliseringen, som däremot spelar rollen av katalysator i förhållande till både demokratiseringen och allmänhetens stöd. |
| --- | --- |

b)

Förändringar av detta slag har inte alltid gått hand i hand med den administrativa decentraliseringen, som däremot spelar rollen av katalysator i förhållande till både demokratiseringen och allmänhetens stöd.

| c) | De interna, politiska och sociala reformer som utvidgningspolitiken kräver kan avläsas i de administrativa strukturerna, såväl nationella som regionala och lokala, som har en tendens att vara svaga och som borde kunna räkna på know-how från övriga europeiska administrationer, och i respekten för mångfalden och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

c)

De interna, politiska och sociala reformer som utvidgningspolitiken kräver kan avläsas i de administrativa strukturerna, såväl nationella som regionala och lokala, som har en tendens att vara svaga och som borde kunna räkna på know-how från övriga europeiska administrationer, och i respekten för mångfalden och subsidiaritetsprincipen.

| 23. | Kommittén anser därför att det vore lämpligt att föreslå en strategi som bygger på ökat medinflytande och vänortssamarbeten – som redan visat sig fundamentalt för att få olika folk att lära känna varandra – för att hjälpa förvaltningarna i kandidatländerna i kampen mot korruption inom den offentliga förvaltningen och för att uppmuntra lokala, regionala och nationella myndigheter att genomföra de reformer som krävs inom förvaltningen och rättsväsendet. |
| --- | --- |

23.

Kommittén anser därför att det vore lämpligt att föreslå en strategi som bygger på ökat medinflytande och vänortssamarbeten – som redan visat sig fundamentalt för att få olika folk att lära känna varandra – för att hjälpa förvaltningarna i kandidatländerna i kampen mot korruption inom den offentliga förvaltningen och för att uppmuntra lokala, regionala och nationella myndigheter att genomföra de reformer som krävs inom förvaltningen och rättsväsendet.

| 24. | Regionkommittén delar Europarlamentets och kommissionen syn på den roll som regionala och lokala myndigheter spelar vad gäller kommunikation. Denna politik borde i högre grad decentraliseras och vara öppen för bidrag från det civila samhället för att vinna allmänhetens stöd såväl i medlemsstaterna som i anslutningsländerna. Därmed ökar insynen och ansvarstagandet i utvidgningsprocessen och den vinner ett så brett stöd som möjligt. Kommittén stöder därför kommissionens förslag, men anser samtidigt inte att kommissionen skall frånhända sig sitt politiska ansvar för utvidgningens kommunikationspolitik. ReK uppmanar därför kommissionen att verka för att de regionala och lokala myndigheterna får de instrument som krävs för att göra denna gemensamma insats till en framgång. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén delar Europarlamentets och kommissionen syn på den roll som regionala och lokala myndigheter spelar vad gäller kommunikation. Denna politik borde i högre grad decentraliseras och vara öppen för bidrag från det civila samhället för att vinna allmänhetens stöd såväl i medlemsstaterna som i anslutningsländerna. Därmed ökar insynen och ansvarstagandet i utvidgningsprocessen och den vinner ett så brett stöd som möjligt. Kommittén stöder därför kommissionens förslag, men anser samtidigt inte att kommissionen skall frånhända sig sitt politiska ansvar för utvidgningens kommunikationspolitik. ReK uppmanar därför kommissionen att verka för att de regionala och lokala myndigheterna får de instrument som krävs för att göra denna gemensamma insats till en framgång.

| 25. | Kommittén uppmanar EU:s budgetmyndighet att bidra ekonomiskt till de ansträngningar som de regionala och lokala myndigheterna i EU:s medlemsstater måste göra för att tillhandahålla medel för informationskampanjer om utvidgningen på regional och lokal nivå samt att stödja de regionala och lokala förvaltningarna i medlemsstaterna och kandidatländerna i deras roll som förmedlare av det europeiska budskapet. |
| --- | --- |

25.

Kommittén uppmanar EU:s budgetmyndighet att bidra ekonomiskt till de ansträngningar som de regionala och lokala myndigheterna i EU:s medlemsstater måste göra för att tillhandahålla medel för informationskampanjer om utvidgningen på regional och lokal nivå samt att stödja de regionala och lokala förvaltningarna i medlemsstaterna och kandidatländerna i deras roll som förmedlare av det europeiska budskapet.

Bryssel den 6 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

II.   Handläggning

| Titel | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2006-2007 – Bilaga: särskild rapport om EU:s förmåga att integrera nya medlemmar |
| --- | --- |
| Referenser | KOM(2006) 649 slutlig |
| Rättslig grund | Artikel 265 första stycket i EG-fördraget |
| Hänvisning till arbetsordningen | |
| Kommissionens remiss | 8.11.2006 |
| Presidiets beslut | 25.4.2006 |
| Ansvarigt utskott | Utskottet för yttre förbindelser och decentraliserat samarbete (RELEX) |
| Föredragande | Isidoro Gottardo (IT-PPE), kommunfullmäktigeledamot i Sacile (PN) |
| Underlag | 7.12.2006 |
| Behandling i utskottet | 25.1.2007 |
| Antagande i utskottet | 29.3.2007 |
| Resultat av omröstning i utskottet | Majoritet |
| Antagande vid plenarsession | 6.6.2007 |
| Tidigare yttrande från kommittén | CdR 115/2006 fin (1), Yttrande om kommissionens meddelande ”Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd” KOM(2006) 27 slutlig. Föredragande: Franz Schausberger (AT-PPE), antaget vid ReK:s plenarsession den 11 oktober 2006
  CdR 50/2000 fin (2), Yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Dialog mellan det civila samhället i EU och det i kandidatländerna” KOM(2005) 290 slutlig. Föredragande: Isidoro Gottardo (IT-PPE), antaget vid ReK:s plenarsession den 2 april 2006
  CdR 499/2004 fin (3), Yttrande om ”Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien” KOM(2004) 275 slutlig. Föredragande: Isidoro Gottardo (IT-PPE), antaget vid ReK:s plenarsession den 13 oktober 2005
  CdR 495/2004 fin (4), Yttrande om ”Rekommendation från Europeiska kommissionen när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning” KOM(2004) 656 slutlig. Föredragande: Helene Lund (DK-PSE), antaget vid ReK:s plenarsession den 6 juli 2005 |

Titel

Titel

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2006-2007 – Bilaga: särskild rapport om EU:s förmåga att integrera nya medlemmar

Referenser

Referenser

KOM(2006) 649 slutlig

Rättslig grund

Rättslig grund

Artikel 265 första stycket i EG-fördraget

Hänvisning till arbetsordningen

Hänvisning till arbetsordningen

Kommissionens remiss

Kommissionens remiss

8.11.2006

Presidiets beslut

Presidiets beslut

25.4.2006

Ansvarigt utskott

Ansvarigt utskott

Utskottet för yttre förbindelser och decentraliserat samarbete (RELEX)

Föredragande

Föredragande

Isidoro Gottardo (IT-PPE), kommunfullmäktigeledamot i Sacile (PN)

Underlag

Underlag

7.12.2006

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

25.1.2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

29.3.2007

Resultat av omröstning i utskottet

Resultat av omröstning i utskottet

Majoritet

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6.6.2007

Tidigare yttrande från kommittén

Tidigare yttrande från kommittén

CdR 115/2006 fin (1), Yttrande om kommissionens meddelande ”Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd” KOM(2006) 27 slutlig. Föredragande: Franz Schausberger (AT-PPE), antaget vid ReK:s plenarsession den 11 oktober 2006

1

CdR 50/2000 fin (2), Yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Dialog mellan det civila samhället i EU och det i kandidatländerna” KOM(2005) 290 slutlig. Föredragande: Isidoro Gottardo (IT-PPE), antaget vid ReK:s plenarsession den 2 april 2006

2

CdR 499/2004 fin (3), Yttrande om ”Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien” KOM(2004) 275 slutlig. Föredragande: Isidoro Gottardo (IT-PPE), antaget vid ReK:s plenarsession den 13 oktober 2005

3

CdR 495/2004 fin (4), Yttrande om ”Rekommendation från Europeiska kommissionen när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning” KOM(2004) 656 slutlig. Föredragande: Helene Lund (DK-PSE), antaget vid ReK:s plenarsession den 6 juli 2005

4

---

(1)  EGT C 51, 6.3.2007, s. 16.

1

(2)  EGT C 206, 29.8.2006, s. 23.

2

(3)  EGT C 81, 4.4.2006, s. 42.

3

(4)  EGT C 31, 7.2.2006, s. 11.

4

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/12

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Utvidgningspaketet 2006 – Kandidatländerna”

(2007/C 197/03)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Kommittén erinrar om att utvidgningen har varit framgångsrik för Europeiska unionen och Europa som helhet och

| — | konstaterar att den regionala och lokala politiken spelar en viktig roll för att skapa intern stabilitet; demokrati på gräsrotsnivå är ett väsentligt inslag i detta, |
| --- | --- |

—

konstaterar att den regionala och lokala politiken spelar en viktig roll för att skapa intern stabilitet; demokrati på gräsrotsnivå är ett väsentligt inslag i detta,

| — | betonar att arbetet med att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna måste fortsätta, särskilt när det gäller förstärkning av yttrandefriheten, religionsfriheten, kvinnors rättigheter, minoriteters rättigheter och fackliga rättigheter samt ytterligare modernisering av de institutionella ramarna för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

betonar att arbetet med att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna måste fortsätta, särskilt när det gäller förstärkning av yttrandefriheten, religionsfriheten, kvinnors rättigheter, minoriteters rättigheter och fackliga rättigheter samt ytterligare modernisering av de institutionella ramarna för de mänskliga rättigheterna,

| — | betonar att den politiska uppföljningen av utvidgningsprocessen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning eftersom frågan har mycket stor betydelse för unionens framtid. Detta är orsaken bakom beslutet att inrätta en arbetsgrupp för Kroatien och en för Turkiet, vilket innebär att kommittén kan föra en dialog med de olika aktörerna i samband med att man utarbetar kommitténs ståndpunkter, |
| --- | --- |

—

betonar att den politiska uppföljningen av utvidgningsprocessen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning eftersom frågan har mycket stor betydelse för unionens framtid. Detta är orsaken bakom beslutet att inrätta en arbetsgrupp för Kroatien och en för Turkiet, vilket innebär att kommittén kan föra en dialog med de olika aktörerna i samband med att man utarbetar kommitténs ståndpunkter,

| — | välkomnar de framsteg som Kroatien gjort när det gäller de politiska och ekonomiska kriterierna och gemenskapens regelverk samt vad gäller genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, och vi ser positivt på de fortlöpande ansträngningarna att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna som kroatiska myndigheterna gör, |
| --- | --- |

—

välkomnar de framsteg som Kroatien gjort när det gäller de politiska och ekonomiska kriterierna och gemenskapens regelverk samt vad gäller genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet, och vi ser positivt på de fortlöpande ansträngningarna att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna som kroatiska myndigheterna gör,

| — | välkomnar de omfattande reformer som Turkiet har genomfört men är alltjämt oroad över att takten i reformarbetet har dragits ned och erinrar om att inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté med Turkiet alltjämt är ReK:s politiska målsättning, |
| --- | --- |

—

välkomnar de omfattande reformer som Turkiet har genomfört men är alltjämt oroad över att takten i reformarbetet har dragits ned och erinrar om att inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté med Turkiet alltjämt är ReK:s politiska målsättning,

| — | välkomnar den fortlöpande reformprocessen och ser positivt på att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är på god väg att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. Vi noterar dock att takten i reformarbetet var lägre 2006. |
| --- | --- |

—

välkomnar den fortlöpande reformprocessen och ser positivt på att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är på god väg att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. Vi noterar dock att takten i reformarbetet var lägre 2006.

I.   Politiska rekommendationer

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2006-2007 – Bilaga: Särskild rapport om EU:s förmåga att integrera nya medlemmar

KOM(2006) 649 slutlig

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna rekommendationer

| 1. | Vi vill framhålla att de successiva utvidgningarna redan från början var en viktig del av det europeiska integrationsprojektet. |
| --- | --- |

1.

Vi vill framhålla att de successiva utvidgningarna redan från början var en viktig del av det europeiska integrationsprojektet.

| 2. | ReK noterar den viktiga roll som utvidgningsprocessen har för en demokratisk och stabil utveckling i de länder som ingår i anslutningsprocessen, för stabiliteten i Europa och för Europeiska unionens säkerhet. |
| --- | --- |

2.

ReK noterar den viktiga roll som utvidgningsprocessen har för en demokratisk och stabil utveckling i de länder som ingår i anslutningsprocessen, för stabiliteten i Europa och för Europeiska unionens säkerhet.

| 3. | Kommittén erinrar om att utvidgningen har varit framgångsrik för Europeiska unionen och Europa som helhet. Den har bidragit till att komma till rätta med Europas uppdelning och till att uppnå fred och stabilitet i denna del av världen. |
| --- | --- |

3.

Kommittén erinrar om att utvidgningen har varit framgångsrik för Europeiska unionen och Europa som helhet. Den har bidragit till att komma till rätta med Europas uppdelning och till att uppnå fred och stabilitet i denna del av världen.

| 4. | Kommittén betonar vikten av att anlägga ett regionalt och lokalt perspektiv på utvecklingsprocessen och konstaterar att den regionala och lokala politiken spelar en viktig roll för att skapa intern stabilitet; demokrati på gräsrotsnivå är ett väsentligt inslag i detta. |
| --- | --- |

4.

Kommittén betonar vikten av att anlägga ett regionalt och lokalt perspektiv på utvecklingsprocessen och konstaterar att den regionala och lokala politiken spelar en viktig roll för att skapa intern stabilitet; demokrati på gräsrotsnivå är ett väsentligt inslag i detta.

| 5. | Vi vill framhålla att varje land som vill bli medlem i Europeiska unionen måste bedömas på sina egna grunder i enlighet med de framsteg som landet gjort för att anpassa sig till de stränga kriterierna för medlemskap. |
| --- | --- |

5.

Vi vill framhålla att varje land som vill bli medlem i Europeiska unionen måste bedömas på sina egna grunder i enlighet med de framsteg som landet gjort för att anpassa sig till de stränga kriterierna för medlemskap.

| 6. | Det bör framhållas att goda europeiska styresformer som grundar sig på subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen kan åstadkommas genom decentralisering, utan påtvingande av en enhetlig mall. |
| --- | --- |

6.

Det bör framhållas att goda europeiska styresformer som grundar sig på subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen kan åstadkommas genom decentralisering, utan påtvingande av en enhetlig mall.

| 7. | Vi vill påpeka att en väl avvägd överföring av befogenheter och finansiella resurser till decentraliserade myndigheter är en förutsättning för effektiv lokal och regional demokrati. |
| --- | --- |

7.

Vi vill påpeka att en väl avvägd överföring av befogenheter och finansiella resurser till decentraliserade myndigheter är en förutsättning för effektiv lokal och regional demokrati.

| 8. | Vi efterlyser samarbete, erfarenhetsutbyte och utbyte av goda arbetsmetoder inom den föranslutningspolitik som förts i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Vi efterlyser samarbete, erfarenhetsutbyte och utbyte av goda arbetsmetoder inom den föranslutningspolitik som förts i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i de nya medlemsstaterna.

Kroatien

| 9. | Regionkommittén välkomnar de framsteg som Kroatien gjort när det gäller de politiska och ekonomiska kriterierna och gemenskapens regelverk samt vad gäller genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet. Vi ser positivt på de fortlöpande ansträngningarna att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén välkomnar de framsteg som Kroatien gjort när det gäller de politiska och ekonomiska kriterierna och gemenskapens regelverk samt vad gäller genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet. Vi ser positivt på de fortlöpande ansträngningarna att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna.

| 10. | Kommittén betonar att den politiska uppföljningen av utvidgningsprocessen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning eftersom frågan har mycket stor betydelse för unionens framtid. Detta är orsaken bakom beslutet att inrätta en arbetsgrupp för Kroatien, vilket bland annat innebär att kommittén kan föra en dialog med de olika aktörerna i samband med att man utarbetar kommitténs ståndpunkter. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar att den politiska uppföljningen av utvidgningsprocessen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning eftersom frågan har mycket stor betydelse för unionens framtid. Detta är orsaken bakom beslutet att inrätta en arbetsgrupp för Kroatien, vilket bland annat innebär att kommittén kan föra en dialog med de olika aktörerna i samband med att man utarbetar kommitténs ståndpunkter.

| 11. | ReK framhåller att man genom denna arbetsgrupp avser att främja en regelbunden dialog med de politiska företrädarna för Kroatien. Den kommer också att uppmuntra och stödja organiseringen av informationskampanjer om utvidgningsprocessen i städerna och regionerna i EU och Kroatien. |
| --- | --- |

11.

ReK framhåller att man genom denna arbetsgrupp avser att främja en regelbunden dialog med de politiska företrädarna för Kroatien. Den kommer också att uppmuntra och stödja organiseringen av informationskampanjer om utvidgningsprocessen i städerna och regionerna i EU och Kroatien.

| 12. | Det skall betonas att ett sätt att utveckla välstånd och stabilitet i Kroatien och i västra Balkan är att lokala och regionala myndigheter aktivt samarbetar över gränserna. |
| --- | --- |

12.

Det skall betonas att ett sätt att utveckla välstånd och stabilitet i Kroatien och i västra Balkan är att lokala och regionala myndigheter aktivt samarbetar över gränserna.

| 13. | Kommittén ser positivt på att en strategi för reformen av den offentliga förvaltningen håller på att utformas och framhåller att olika kapacitetsproblem i de lokala och regionala förvaltningarna borde lösas. |
| --- | --- |

13.

Kommittén ser positivt på att en strategi för reformen av den offentliga förvaltningen håller på att utformas och framhåller att olika kapacitetsproblem i de lokala och regionala förvaltningarna borde lösas.

| 14. | Vi anser att det är betydelsefullt att regeringen har börjat genomföra strategier i syfte att reformera rättsväsendet och bekämpa korruptionen och vi ser positivt på att Kroatien har gjort framsteg när det gäller minoriteters rättigheter och flyktingars återvändande. Vi vill dock betona att man måste fortsätta reformsatsningarna på alla dessa områden och rekommenderar att man särskilt på de två sistnämnda områdena går snabbare framåt. |
| --- | --- |

14.

Vi anser att det är betydelsefullt att regeringen har börjat genomföra strategier i syfte att reformera rättsväsendet och bekämpa korruptionen och vi ser positivt på att Kroatien har gjort framsteg när det gäller minoriteters rättigheter och flyktingars återvändande. Vi vill dock betona att man måste fortsätta reformsatsningarna på alla dessa områden och rekommenderar att man särskilt på de två sistnämnda områdena går snabbare framåt.

| 15. | Kommittén betonar vikten av goda demokratiska och decentraliserade styresformer när det gäller att lösa medborgarnas problem och påpekar att de lokala och regionala myndigheterna har en betydelsefull roll vid reformpolitikens genomförande. |
| --- | --- |

15.

Kommittén betonar vikten av goda demokratiska och decentraliserade styresformer när det gäller att lösa medborgarnas problem och påpekar att de lokala och regionala myndigheterna har en betydelsefull roll vid reformpolitikens genomförande.

| 16. | Vi välkomnar att Kroatien fortsätter att samarbeta fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) och betonar att ytterligare framsteg måste göras i rättegångarna om krigsförbrytelser, bl.a. när det gäller vittnesskydd. |
| --- | --- |

16.

Vi välkomnar att Kroatien fortsätter att samarbeta fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) och betonar att ytterligare framsteg måste göras i rättegångarna om krigsförbrytelser, bl.a. när det gäller vittnesskydd.

| 17. | Kommittén rekommenderar att man försöker uppnå framsteg när det gäller frågan om offentlig upphandling så att tydliga förfaranden kan införas på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

17.

Kommittén rekommenderar att man försöker uppnå framsteg när det gäller frågan om offentlig upphandling så att tydliga förfaranden kan införas på alla förvaltningsnivåer.

| 18. | Regionkommittén välkomnar den senare tidens utveckling inom regionalpolitiken och samordningen av strukturinstrumenten, men framhåller att större administrativ kapacitet behövs för att handlägga det ekonomiska stöd som EU ger. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén välkomnar den senare tidens utveckling inom regionalpolitiken och samordningen av strukturinstrumenten, men framhåller att större administrativ kapacitet behövs för att handlägga det ekonomiska stöd som EU ger.

Turkiet

| 19. | ReK välkomnar de omfattande reformer som Turkiet har genomfört men är alltjämt oroad över att takten i reformarbetet har dragits ned. |
| --- | --- |

19.

ReK välkomnar de omfattande reformer som Turkiet har genomfört men är alltjämt oroad över att takten i reformarbetet har dragits ned.

| 20. | Kommittén betonar att den politiska uppföljningen av utvidgningsprocessen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning eftersom frågan har mycket stor betydelse för unionens framtid. Detta är orsaken bakom beslutet att inrätta en arbetsgrupp för Turkiet, vilket bland annat innebär att kommittén kan föra en dialog med de olika aktörerna i samband med att man utarbetar kommitténs ståndpunkter. |
| --- | --- |

20.

Kommittén betonar att den politiska uppföljningen av utvidgningsprocessen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning eftersom frågan har mycket stor betydelse för unionens framtid. Detta är orsaken bakom beslutet att inrätta en arbetsgrupp för Turkiet, vilket bland annat innebär att kommittén kan föra en dialog med de olika aktörerna i samband med att man utarbetar kommitténs ståndpunkter.

| 21. | Vi erinrar om att inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté med Turkiet alltjämt är ReK:s politiska målsättning. |
| --- | --- |

21.

Vi erinrar om att inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté med Turkiet alltjämt är ReK:s politiska målsättning.

| 22. | ReK framhåller att man genom denna arbetsgrupp avser att främja en regelbunden dialog med de politiska företrädarna för Turkiet. Den kommer också att uppmuntra och stödja organiseringen av informationskampanjer om utvidgningsprocessen i städerna och regionerna i EU och Turkiet. |
| --- | --- |

22.

ReK framhåller att man genom denna arbetsgrupp avser att främja en regelbunden dialog med de politiska företrädarna för Turkiet. Den kommer också att uppmuntra och stödja organiseringen av informationskampanjer om utvidgningsprocessen i städerna och regionerna i EU och Turkiet.

| 23. | Kommittén betonar att arbetet med att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna måste fortsätta, särskilt när det gäller förstärkning av yttrandefriheten, religionsfriheten, kvinnors rättigheter, minoriteters rättigheter och fackliga rättigheter samt ytterligare modernisering av de institutionella ramarna för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

23.

Kommittén betonar att arbetet med att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna måste fortsätta, särskilt när det gäller förstärkning av yttrandefriheten, religionsfriheten, kvinnors rättigheter, minoriteters rättigheter och fackliga rättigheter samt ytterligare modernisering av de institutionella ramarna för de mänskliga rättigheterna.

| 24. | Vi framhåller betydelsen av demokrati på gräsrotsnivå och de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller genomförandet av dessa politiska åtgärder. |
| --- | --- |

24.

Vi framhåller betydelsen av demokrati på gräsrotsnivå och de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller genomförandet av dessa politiska åtgärder.

| 25. | Vi betonar den lokala förvaltningens betydelse och stadsfullmäktiges nyckelroll. |
| --- | --- |

25.

Vi betonar den lokala förvaltningens betydelse och stadsfullmäktiges nyckelroll.

| 26. | Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts på senare tid för att inrätta en ombudsmannafunktion för konflikter relaterade till den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

26.

Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts på senare tid för att inrätta en ombudsmannafunktion för konflikter relaterade till den offentliga förvaltningen.

| 27. | ReK betonar att det är mycket viktigt med en förbättrad rättslig ram för offentlig upphandling för att skapa tydliga och öppna styrelseformer för tillhandahållande av grundläggande tjänster till medborgarna. |
| --- | --- |

27.

ReK betonar att det är mycket viktigt med en förbättrad rättslig ram för offentlig upphandling för att skapa tydliga och öppna styrelseformer för tillhandahållande av grundläggande tjänster till medborgarna.

| 28. | Regionkommittén välkomnar att det har antagits en lag om inrättandet av regionala utvecklingsbyråer och föreslår att man eftersträvar ökad öppenhet och förbättrad ansvarsfördelning i byråernas styrelse. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén välkomnar att det har antagits en lag om inrättandet av regionala utvecklingsbyråer och föreslår att man eftersträvar ökad öppenhet och förbättrad ansvarsfördelning i byråernas styrelse.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| 29. | Regionkommittén välkomnar den fortlöpande reformprocessen och ser positivt på att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är på god väg att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. Vi noterar dock att takten i reformarbetet var lägre 2006. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén välkomnar den fortlöpande reformprocessen och ser positivt på att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är på god väg att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. Vi noterar dock att takten i reformarbetet var lägre 2006.

| 30. | Vi välkomnar att valet i juli 2006 generellt genomfördes i enlighet med internationella normer men betonar att betydande ansträngningar måste göras för att komma till rätta med de kvarvarande oegentligheterna och helt uppfylla normerna vid nästa val. |
| --- | --- |

30.

Vi välkomnar att valet i juli 2006 generellt genomfördes i enlighet med internationella normer men betonar att betydande ansträngningar måste göras för att komma till rätta med de kvarvarande oegentligheterna och helt uppfylla normerna vid nästa val.

| 31. | Kommittén rekommenderar att ökade satsningar görs för att bekämpa korruptionen, så att öppenhet och demokratiskt ansvarstagande kan säkerställas på alla nivåer, och att reformer av polis- och rättsväsende genomförs. |
| --- | --- |

31.

Kommittén rekommenderar att ökade satsningar görs för att bekämpa korruptionen, så att öppenhet och demokratiskt ansvarstagande kan säkerställas på alla nivåer, och att reformer av polis- och rättsväsende genomförs.

| 32. | Vi betonar vikten av att fullt ut genomföra Ohrid-avtalet. |
| --- | --- |

32.

Vi betonar vikten av att fullt ut genomföra Ohrid-avtalet.

| 33. | Kommittén framhåller betydelsen av demokrati på gräsrotsnivå och understryker den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter kan spela, särskilt när det gäller att se till att lagar som syftar till att skydda minoriteter och skapa goda förbindelserna mellan olika etniska grupper genomförs på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

33.

Kommittén framhåller betydelsen av demokrati på gräsrotsnivå och understryker den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter kan spela, särskilt när det gäller att se till att lagar som syftar till att skydda minoriteter och skapa goda förbindelserna mellan olika etniska grupper genomförs på ett korrekt sätt.

| 34. | Vi välkomnar införandet av lagen om statstjänstemän från 2000 och den senare tidens decentraliseringsarbete, och vi uppmuntrar de kommunala myndigheterna att på ett tidigt stadium verka för att deras rättigheter och befogenheter respekteras. |
| --- | --- |

34.

Vi välkomnar införandet av lagen om statstjänstemän från 2000 och den senare tidens decentraliseringsarbete, och vi uppmuntrar de kommunala myndigheterna att på ett tidigt stadium verka för att deras rättigheter och befogenheter respekteras.

| 35. | ReK betonar att förvaltningens oberoende och professionalism måste säkerställas. |
| --- | --- |

35.

ReK betonar att förvaltningens oberoende och professionalism måste säkerställas.

| 36. | Regionkommittén uppmanar regeringen att vidta de omfattande åtgärder som behövs för att anpassa lagstiftningen om regional utveckling till gemenskapens regelverk och att stärka den administrativa kapaciteten på det området, i syfte att säkerställa att regionalpolitiken genomförs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén uppmanar regeringen att vidta de omfattande åtgärder som behövs för att anpassa lagstiftningen om regional utveckling till gemenskapens regelverk och att stärka den administrativa kapaciteten på det området, i syfte att säkerställa att regionalpolitiken genomförs på ett effektivt sätt.

| 37. | Regionkommittén välkomnar att det inletts förhandlingar om viseringslättnader och om återtagande med alla länder i regionen, med sikte på att avsluta förhandlingarna så snart som möjligt. När sådana avtal undertecknats kommer det att bli lättare att skapa kontakter mellan folken i EU och länderna i västra Balkan, och detta kommer att öka möjligheterna att resa, särskilt för den yngre generationen. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén välkomnar att det inletts förhandlingar om viseringslättnader och om återtagande med alla länder i regionen, med sikte på att avsluta förhandlingarna så snart som möjligt. När sådana avtal undertecknats kommer det att bli lättare att skapa kontakter mellan folken i EU och länderna i västra Balkan, och detta kommer att öka möjligheterna att resa, särskilt för den yngre generationen.

| 38. | Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att skapa en rättslig grund som möjliggör inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté för ReK och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att skapa en rättslig grund som möjliggör inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté för ReK och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Bryssel den 6 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

II.   Handläggning

| Benämning | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2006-2007 – Bilaga: Särskild rapport om EU:s förmåga att integrera nya medlemmar |
| --- | --- |
| Referenser | KOM(2006) 649 slutlig |
| Rättslig grund | EG-fördragets artikel 265.1 |
| Hänvisning till arbetsordningen | |
| Kommissionens remiss | 8 november 2006 |
| Presidiets beslut | 25 april 2006 |
| Ansvarigt utskott | Utskottet för yttre förbindelser och samarbete (RELEX) |
| Föredragande | Antti Liikkanen (FI-PSE), ledamot av stadsfullmäktige i Rovaniemi |
| Underlag | 7 december 2006 |
| Behandling i utskottet | 25 januari 2007 |
| Antagande i utskottet | 29 mars 2007 |
| Resultat av omröstning i utskottet | Antogs enhälligt. Förenklat förfarande enligt artikel 26 |
| Antagande vid plenarsession | 6 juni 2007 |
| Tidigare yttranden från kommittén | CdR 50/2006 fin
   (1): Yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Dialog mellan det civila samhället i EU och det i kandidatländerna” (KOM(2005) 290 slutlig). Föredragande: Isidoro Gottardo (IT-PPE); antaget vid ReK:s plenarsession den 27 april 2006.

  CdR 499/2004 fin
   (2): Yttrande om ”Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien” (KOM(2004) 275 slutlig). Föredragande: Isidoro Gottardo (IT-PPE); antaget vid ReK:s plenarsession den 13 oktober 2005.

  CdR 495/2004 fin
   (3): Yttrande om ”Rekommendation från Europeiska kommissionen när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning” (KOM(2004) 656 slutlig). Föredragande: Helene Lund (DK-PSE); antaget vid ReK:s plenarsession den 6 juli 2005 |

Benämning

Benämning

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2006-2007 – Bilaga: Särskild rapport om EU:s förmåga att integrera nya medlemmar

Referenser

Referenser

KOM(2006) 649 slutlig

Rättslig grund

Rättslig grund

EG-fördragets artikel 265.1

Hänvisning till arbetsordningen

Hänvisning till arbetsordningen

Kommissionens remiss

Kommissionens remiss

8 november 2006

Presidiets beslut

Presidiets beslut

25 april 2006

Ansvarigt utskott

Ansvarigt utskott

Utskottet för yttre förbindelser och samarbete (RELEX)

Föredragande

Föredragande

Antti Liikkanen (FI-PSE), ledamot av stadsfullmäktige i Rovaniemi

Antti Liikkanen (FI-PSE)

Underlag

Underlag

7 december 2006

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

25 januari 2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

29 mars 2007

Resultat av omröstning i utskottet

Resultat av omröstning i utskottet

Antogs enhälligt. Förenklat förfarande enligt artikel 26

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6 juni 2007

Tidigare yttranden från kommittén

Tidigare yttranden från kommittén

CdR 50/2006 fin
   (1): Yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Dialog mellan det civila samhället i EU och det i kandidatländerna” (KOM(2005) 290 slutlig). Föredragande: Isidoro Gottardo (IT-PPE); antaget vid ReK:s plenarsession den 27 april 2006.

CdR 50/2006 fin

1

Isidoro Gottardo

CdR 499/2004 fin
   (2): Yttrande om ”Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien” (KOM(2004) 275 slutlig). Föredragande: Isidoro Gottardo (IT-PPE); antaget vid ReK:s plenarsession den 13 oktober 2005.

CdR 499/2004 fin

2

Isidoro Gottardo

CdR 495/2004 fin
   (3): Yttrande om ”Rekommendation från Europeiska kommissionen när det gäller Turkiets framsteg på vägen mot anslutning” (KOM(2004) 656 slutlig). Föredragande: Helene Lund (DK-PSE); antaget vid ReK:s plenarsession den 6 juli 2005

CdR 495/2004 fin

3

Helene Lund

---

(1)  EUT C 206, 29.8.2006, s. 23.

1

(2)  EUT C 81, 4.4.2006, s. 42.

2

(3)  EUT C 31, 7.2.2006, s. 11.

3

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/16

---

Utkast till yttrande från Regionkommittén om ”Utvidgningspaketet 2006 – Potentiella kandidatländer”

(2007/C 197/04)

REGIONKOMMITÉNS STÅNDPUNKT

| — | Kommittén utgår ifrån att de västra Balkanstaternas framtid finns i EU. Vi erkänner de framsteg som de potentiella kandidatländerna gjort i att genomföra färdplanen för att konkretisera sina perspektiv i Europa. |
| --- | --- |

—

Kommittén utgår ifrån att de västra Balkanstaternas framtid finns i EU. Vi erkänner de framsteg som de potentiella kandidatländerna gjort i att genomföra färdplanen för att konkretisera sina perspektiv i Europa.

| — | Med en realistisk syn på de givna förutsättningarna, och trots alla framsteg som redan har gjorts, utgår kommittén samtidigt ifrån att det fortfarande finns djupgående problem på centrala politiska och ekonomiska områden samt i fråga om det civila samhället. Att lösa dessa kräver stora ansträngningar av alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

—

Med en realistisk syn på de givna förutsättningarna, och trots alla framsteg som redan har gjorts, utgår kommittén samtidigt ifrån att det fortfarande finns djupgående problem på centrala politiska och ekonomiska områden samt i fråga om det civila samhället. Att lösa dessa kräver stora ansträngningar av alla berörda aktörer.

| — | Vi vill emellertid också betona att takten i anslutningsprocessen för de potentiella kandidatländerna i första hand beror på resultaten av reformprocessen i respektive land. Samtidigt måste också EU:s integrationsförmåga beaktas. |
| --- | --- |

—

Vi vill emellertid också betona att takten i anslutningsprocessen för de potentiella kandidatländerna i första hand beror på resultaten av reformprocessen i respektive land. Samtidigt måste också EU:s integrationsförmåga beaktas.

| — | Samtidigt vill vi betona att detta inte bara är en ”teknisk” fråga. Integrationsförmågan består inte bara av EU:s institutionella funktionsförmåga utan också av stödet för olika beslut bland invånarna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Samtidigt vill vi betona att detta inte bara är en ”teknisk” fråga. Integrationsförmågan består inte bara av EU:s institutionella funktionsförmåga utan också av stödet för olika beslut bland invånarna i medlemsstaterna.

| — | Samtidigt som EU och regionerna på västra Balkan samarbetar i reformer rörande exempelvis avreglering, privatisering, lagstiftningsreformer och främjande av utländska investeringar, har det hittills saknats en tydlig ram för samarbete på regional och lokal nivå. Den arbetsgrupp för västra Balkan som Regionkommittén inrättade i februari 2006 är tänkt att ge en sådan ram, vilket skulle innebära att den inhemska sociala och ekonomiska utvecklingen på lokal och regional nivå sätts högre upp på EU:s politiska dagordning. |
| --- | --- |

—

Samtidigt som EU och regionerna på västra Balkan samarbetar i reformer rörande exempelvis avreglering, privatisering, lagstiftningsreformer och främjande av utländska investeringar, har det hittills saknats en tydlig ram för samarbete på regional och lokal nivå. Den arbetsgrupp för västra Balkan som Regionkommittén inrättade i februari 2006 är tänkt att ge en sådan ram, vilket skulle innebära att den inhemska sociala och ekonomiska utvecklingen på lokal och regional nivå sätts högre upp på EU:s politiska dagordning.

| — | Kommittén erinrar om att övervakningen av utvidgningsprocessen på nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning, med tanke på hur viktig frågan är för EU:s framtid och med tanke på behovet av en stabilisering på västra Balkan. Därför var det viktigt för Regionkommittén att skapa ett politiskt forum för att främja utvecklingen av denna process, som innefattar främjande av en dialog med alla berörda aktörer för att kunna fastställa kommitténs politiska ståndpunkter. |
| --- | --- |

—

Kommittén erinrar om att övervakningen av utvidgningsprocessen på nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning, med tanke på hur viktig frågan är för EU:s framtid och med tanke på behovet av en stabilisering på västra Balkan. Därför var det viktigt för Regionkommittén att skapa ett politiskt forum för att främja utvecklingen av denna process, som innefattar främjande av en dialog med alla berörda aktörer för att kunna fastställa kommitténs politiska ståndpunkter.

I.   Politiska rekommendationer

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Utvidgningsstrategin och de främsta utmaningarna 2006-2007 samt en särskild rapport om Europeiska unionens förmåga att integrera nya medlemsstater (ej officiell titel)

KOM(2006) 649 slutlig

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Utvidgningsstrategin och allmänna utmaningar

| 1. | Kommittén utgår ifrån att de västra Balkanstaternas framtid finns i EU. Vi erkänner de framsteg som de potentiella kandidatländerna gjort i att genomföra färdplanen för att konkretisera sina framtidsperspektiv i Europa. |
| --- | --- |

1.

Kommittén utgår ifrån att de västra Balkanstaternas framtid finns i EU. Vi erkänner de framsteg som de potentiella kandidatländerna gjort i att genomföra färdplanen för att konkretisera sina framtidsperspektiv i Europa.

| 2. | Med en realistisk syn på de givna förutsättningarna, och trots alla framsteg som redan har gjorts, utgår kommittén samtidigt ifrån att det fortfarande finns djupgående problem på centrala politiska och ekonomiska områden samt i fråga om det civila samhället. Att lösa dessa kräver stora ansträngningar av alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

2.

Med en realistisk syn på de givna förutsättningarna, och trots alla framsteg som redan har gjorts, utgår kommittén samtidigt ifrån att det fortfarande finns djupgående problem på centrala politiska och ekonomiska områden samt i fråga om det civila samhället. Att lösa dessa kräver stora ansträngningar av alla berörda aktörer.

| 3. | Kommittén hävdar med eftertryck att de reformprocesser som är nödvändiga för hela regionens stabilisering måste fortsätta. Samtidigt är vi medvetna om det dilemma som ett långsiktigt perspektiv om anslutning skapar för de potentiella kandidatländerna: Ju mindre gripbart målet om medlemskap är, desto större är risken att reformprocessens drivkrafter försvagas. Detta får emellertid inte leda till att anslutningskriterierna mjukas upp eller att avvikelser görs från den strikta principen om att villkoren skall uppfyllas. Kommittén menar att man måste skapa tillräckliga incitament och ge tillräckligt med stöd som bidrar till att reformprocessen drivs vidare på alla nivåer. |
| --- | --- |

3.

Kommittén hävdar med eftertryck att de reformprocesser som är nödvändiga för hela regionens stabilisering måste fortsätta. Samtidigt är vi medvetna om det dilemma som ett långsiktigt perspektiv om anslutning skapar för de potentiella kandidatländerna: Ju mindre gripbart målet om medlemskap är, desto större är risken att reformprocessens drivkrafter försvagas. Detta får emellertid inte leda till att anslutningskriterierna mjukas upp eller att avvikelser görs från den strikta principen om att villkoren skall uppfyllas. Kommittén menar att man måste skapa tillräckliga incitament och ge tillräckligt med stöd som bidrar till att reformprocessen drivs vidare på alla nivåer.

| 4. | Kommittén välkomnar alla lämpliga åtgärder från EU:s sida som tjänar till att stabilisera de enskilda länderna i deras utveckling, framför allt i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, samt stöder uppbyggnaden av effektiva förvaltningsstrukturer som också måste innefatta de lokala och regionala nivåerna. I detta sammanhang välkomnar vi också alla lämpliga planer som bidrar till att stödja att man under eget ansvar bygger upp ett politiskt och ekonomiskt samarbete i regionen. |
| --- | --- |

4.

Kommittén välkomnar alla lämpliga åtgärder från EU:s sida som tjänar till att stabilisera de enskilda länderna i deras utveckling, framför allt i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, samt stöder uppbyggnaden av effektiva förvaltningsstrukturer som också måste innefatta de lokala och regionala nivåerna. I detta sammanhang välkomnar vi också alla lämpliga planer som bidrar till att stödja att man under eget ansvar bygger upp ett politiskt och ekonomiskt samarbete i regionen.

| 5. | Vi vill emellertid också betona att takten i anslutningsprocessen för de potentiella kandidatländerna i första hand beror på resultaten av reformprocessen i respektive land. Samtidigt måste också EU:s integrationsförmåga beaktas. |
| --- | --- |

5.

Vi vill emellertid också betona att takten i anslutningsprocessen för de potentiella kandidatländerna i första hand beror på resultaten av reformprocessen i respektive land. Samtidigt måste också EU:s integrationsförmåga beaktas.

| 6. | Samtidigt vill vi betona att detta inte bara är en ”teknisk” fråga. Integrationsförmågan består inte bara av EU:s institutionella funktionsförmåga utan också av stödet för olika beslut bland invånarna i medlemsstaterna. Vi vill därför påminna EU:s ledare om vikten av att lyssna på allmänheten, men också om att de måste försöka få allmänhetens stöd för ytterligare utvidgningar om det visar sig att en samlad bedömning talar för fortsatt utvidning. |
| --- | --- |

6.

Samtidigt vill vi betona att detta inte bara är en ”teknisk” fråga. Integrationsförmågan består inte bara av EU:s institutionella funktionsförmåga utan också av stödet för olika beslut bland invånarna i medlemsstaterna. Vi vill därför påminna EU:s ledare om vikten av att lyssna på allmänheten, men också om att de måste försöka få allmänhetens stöd för ytterligare utvidgningar om det visar sig att en samlad bedömning talar för fortsatt utvidning.

| 7. | ReK föreslår att EU-institutionerna skall främja åtgärder som gör det möjligt för medborgarna och deras representativa organisationer att offentligt uttrycka sina åsikter om utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

7.

ReK föreslår att EU-institutionerna skall främja åtgärder som gör det möjligt för medborgarna och deras representativa organisationer att offentligt uttrycka sina åsikter om utvidgningsprocessen.

| 8. | Regionkommittén är medveten om den betydelse, den rikedom och det värde som västra Balkan, de enskilda länderna och befolkningen kommer att tillföra hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén är medveten om den betydelse, den rikedom och det värde som västra Balkan, de enskilda länderna och befolkningen kommer att tillföra hela Europeiska unionen.

| 9. | Mot denna bakgrund stöder kommittén alla ansträngningar att genomföra processerna inför anslutningen samt anslutningsprocesserna under strikt iakttagande av de fastställda kriterierna, samt att – med tanke bl.a. på möjliga konsekvenser för den gemensamma politiken – genomföra dessa med så stor öppenhet som möjligt, så att det kan äga rum en bred politisk diskussion om framtida utvidgningar. Detta är enda sättet att vinna allmänhetens nödvändiga samtycke. ReK kommer, i likhet med sina ledamöter, att delta aktivt i denna diskussion eftersom vi är övertygade om att just de västra Balkanländernas framtid är en viktig prövosten för den gemensamma europeiska idén. |
| --- | --- |

9.

Mot denna bakgrund stöder kommittén alla ansträngningar att genomföra processerna inför anslutningen samt anslutningsprocesserna under strikt iakttagande av de fastställda kriterierna, samt att – med tanke bl.a. på möjliga konsekvenser för den gemensamma politiken – genomföra dessa med så stor öppenhet som möjligt, så att det kan äga rum en bred politisk diskussion om framtida utvidgningar. Detta är enda sättet att vinna allmänhetens nödvändiga samtycke. ReK kommer, i likhet med sina ledamöter, att delta aktivt i denna diskussion eftersom vi är övertygade om att just de västra Balkanländernas framtid är en viktig prövosten för den gemensamma europeiska idén.

| 10. | ReK uppmanar alla berörda aktörer i regionen att aktivt och på ett konstruktivt sätt söka lösningar på frågor som för närvarande står i vägen för ett gemensamt perspektiv. Kosovofrågan är i detta sammanhang naturligtvis en fråga av särskild betydelse, eftersom den hänger samman med hela regionen. |
| --- | --- |

10.

ReK uppmanar alla berörda aktörer i regionen att aktivt och på ett konstruktivt sätt söka lösningar på frågor som för närvarande står i vägen för ett gemensamt perspektiv. Kosovofrågan är i detta sammanhang naturligtvis en fråga av särskild betydelse, eftersom den hänger samman med hela regionen.

| 11. | Kommittén förespråkar för perioden fram till EU-inträdet lämpliga åtgärder som – eftersom de ovillkorligt bibehåller anslutningsperspektivet – för det första bidrar till att kontinuerligt främja möjligheterna till konstruktiv utveckling i de berörda staterna på västra Balkan och för det andra förbättrar föranslutningsprocessen genom praktiska steg. |
| --- | --- |

11.

Kommittén förespråkar för perioden fram till EU-inträdet lämpliga åtgärder som – eftersom de ovillkorligt bibehåller anslutningsperspektivet – för det första bidrar till att kontinuerligt främja möjligheterna till konstruktiv utveckling i de berörda staterna på västra Balkan och för det andra förbättrar föranslutningsprocessen genom praktiska steg.

| 12. | Kommittén konstaterar i detta sammanhang att framtidsutsikterna för viseringslättnader (visa free movement) är mycket viktiga för befolkningen på västra Balkan, och vi stöder därför till fullo direkta kontakter mellan befolkningar (people-to-people contacts), genom att fler stipendier ställs till förfogande för studenter och unga arbetstagare från regionen. |
| --- | --- |

12.

Kommittén konstaterar i detta sammanhang att framtidsutsikterna för viseringslättnader (visa free movement) är mycket viktiga för befolkningen på västra Balkan, och vi stöder därför till fullo direkta kontakter mellan befolkningar (people-to-people contacts), genom att fler stipendier ställs till förfogande för studenter och unga arbetstagare från regionen.

| 13. | Kommittén stöder såväl lämpliga åtgärder för gränsöverskridande och mellanregionalt samarbete med EU-ländernas lokala och regionala myndigheter som strategier för mellanstatligt samarbete på västra Balkan, vilket bör omfatta så många politikområden som möjligt. |
| --- | --- |

13.

Kommittén stöder såväl lämpliga åtgärder för gränsöverskridande och mellanregionalt samarbete med EU-ländernas lokala och regionala myndigheter som strategier för mellanstatligt samarbete på västra Balkan, vilket bör omfatta så många politikområden som möjligt.

| 14. | Samtidigt som EU och regionerna på västra Balkan samarbetar i reformer rörande exempelvis avreglering, privatisering, lagstiftningsreformer och främjande av utländska investeringar, har det hittills saknats en tydlig ram för samarbete på regional och lokal nivå. Den arbetsgrupp för västra Balkan som Regionkommittén inrättade i februari 2006 är tänkt att ge en sådan ram, vilket skulle innebära att den inhemska sociala och ekonomiska utvecklingen på lokal och regional nivå sätts högre upp på EU:s politiska dagordning. |
| --- | --- |

14.

Samtidigt som EU och regionerna på västra Balkan samarbetar i reformer rörande exempelvis avreglering, privatisering, lagstiftningsreformer och främjande av utländska investeringar, har det hittills saknats en tydlig ram för samarbete på regional och lokal nivå. Den arbetsgrupp för västra Balkan som Regionkommittén inrättade i februari 2006 är tänkt att ge en sådan ram, vilket skulle innebära att den inhemska sociala och ekonomiska utvecklingen på lokal och regional nivå sätts högre upp på EU:s politiska dagordning.

| 15. | Kommittén erinrar om att övervakningen av utvidgningsprocessen på nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning, med tanke på hur viktig frågan är för EU:s framtid och med tanke på behovet av en stabilisering på västra Balkan. Därför var det viktigt för Regionkommittén att skapa ett politiskt forum för att främja utvecklingen av denna process, som innefattar främjande av en dialog med alla berörda aktörer för att kunna fastställa kommitténs politiska ståndpunkter. |
| --- | --- |

15.

Kommittén erinrar om att övervakningen av utvidgningsprocessen på nationell, regional och lokal nivå är en stor utmaning, med tanke på hur viktig frågan är för EU:s framtid och med tanke på behovet av en stabilisering på västra Balkan. Därför var det viktigt för Regionkommittén att skapa ett politiskt forum för att främja utvecklingen av denna process, som innefattar främjande av en dialog med alla berörda aktörer för att kunna fastställa kommitténs politiska ståndpunkter.

| 16. | Kommittén framhåller att den genom denna arbetsgrupp avser att främja en permanent dialog med lokala och regionala politiska företrädare på västra Balkan. Dessutom skall arbetsgruppen uppmuntra och stödja kampanjer för information och kommunikation om utvidgningsprocessen på lokal och regional nivå i EU och på västra Balkan. |
| --- | --- |

16.

Kommittén framhåller att den genom denna arbetsgrupp avser att främja en permanent dialog med lokala och regionala politiska företrädare på västra Balkan. Dessutom skall arbetsgruppen uppmuntra och stödja kampanjer för information och kommunikation om utvidgningsprocessen på lokal och regional nivå i EU och på västra Balkan.

Albanien

| 17. | Kommittén vill påpeka att det fortfarande krävs stora ansträngningar för att stärka de lokala och regionala strukturerna och därmed skapa förutsättningar för att utveckla lokal demokrati. Omorganisation och modernisering av förvaltningen får inte leda till en avveckling av lokal och regional förvaltningskapacitet utan måste bidra till en förstärkning av den. |
| --- | --- |

17.

Kommittén vill påpeka att det fortfarande krävs stora ansträngningar för att stärka de lokala och regionala strukturerna och därmed skapa förutsättningar för att utveckla lokal demokrati. Omorganisation och modernisering av förvaltningen får inte leda till en avveckling av lokal och regional förvaltningskapacitet utan måste bidra till en förstärkning av den.

| 18. | Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts i minoritetsskyddet, men är samtidigt bekymrad över att det inte har avsatts tillräckligt med resurser för att bekämpa människohandel. Särskilt för de svagaste i samhället, som t.ex. romerbarn, måste snabba förbättringar uppnås. och ReK pekar på den viktiga roll som de ansvariga på lokal och regional nivå har i genomförandet av de rättsliga ramvillkoren just på detta område. |
| --- | --- |

18.

Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts i minoritetsskyddet, men är samtidigt bekymrad över att det inte har avsatts tillräckligt med resurser för att bekämpa människohandel. Särskilt för de svagaste i samhället, som t.ex. romerbarn, måste snabba förbättringar uppnås. och ReK pekar på den viktiga roll som de ansvariga på lokal och regional nivå har i genomförandet av de rättsliga ramvillkoren just på detta område.

| 19. | Mot bakgrund av det aktuella lagförslaget om kommunernas finansiering välkomnar kommittén alla åtgärder som bidrar till att förbättra de lokala och regionala nivåernas finansiella situation och vidga deras handlingsmöjligheter när det gäller att stödja investeringar på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

19.

Mot bakgrund av det aktuella lagförslaget om kommunernas finansiering välkomnar kommittén alla åtgärder som bidrar till att förbättra de lokala och regionala nivåernas finansiella situation och vidga deras handlingsmöjligheter när det gäller att stödja investeringar på lokal och regional nivå.

| 20. | Vi välkomnar förbättringarna i den offentliga förvaltningen och framförallt i fråga om offentlig upphandling (även här finns ett nytt lagförslag som för närvarande behandlas i parlamentet) som hittills präglats av bristande insyn. Kommittén föreslår att den lokala och regionala nivån får delta mer aktivt i det fortsatta arbetet med att utforma reglerna. |
| --- | --- |

20.

Vi välkomnar förbättringarna i den offentliga förvaltningen och framförallt i fråga om offentlig upphandling (även här finns ett nytt lagförslag som för närvarande behandlas i parlamentet) som hittills präglats av bristande insyn. Kommittén föreslår att den lokala och regionala nivån får delta mer aktivt i det fortsatta arbetet med att utforma reglerna.

| 21. | Vi välkomnar de märkbara förbättringarna av den ekonomiska situationen och väntar oss ytterligare ansträngningar, så att åtagandena till följd av det stabiliserings- och associeringsavtal som undertecknades 2006 kan fullgöras. |
| --- | --- |

21.

Vi välkomnar de märkbara förbättringarna av den ekonomiska situationen och väntar oss ytterligare ansträngningar, så att åtagandena till följd av det stabiliserings- och associeringsavtal som undertecknades 2006 kan fullgöras.

| 22. | Mot bakgrund av resultaten i lokalvalen den 18 februari 2007 och slutsatserna av OSSE:s valobservatörsuppdrag efterlyser Regionkommittén mer fokus på att säkerställa att framtida val sker i överensstämmelse med internationella standarder. |
| --- | --- |

22.

Mot bakgrund av resultaten i lokalvalen den 18 februari 2007 och slutsatserna av OSSE:s valobservatörsuppdrag efterlyser Regionkommittén mer fokus på att säkerställa att framtida val sker i överensstämmelse med internationella standarder.

| 23. | Kommittén välkomnar framstegen när det gäller att bekämpa korruption och slå vakt om de mänskliga rättigheterna, och vi väntar oss ytterligare ansträngningar för att åstadkomma förbättringar på dessa områden. |
| --- | --- |

23.

Kommittén välkomnar framstegen när det gäller att bekämpa korruption och slå vakt om de mänskliga rättigheterna, och vi väntar oss ytterligare ansträngningar för att åstadkomma förbättringar på dessa områden.

Bosnien och Hercegovina

| 24. | Kommittén påpekar att det är nödvändigt att genomföra konstitutionella reformer samt att fullgöra sina åtaganden i samband med EU:s stabiliserings- och associeringsavtal, så att även anslutningsprocessen kan drivas med större kraft under de kommande månaderna. |
| --- | --- |

24.

Kommittén påpekar att det är nödvändigt att genomföra konstitutionella reformer samt att fullgöra sina åtaganden i samband med EU:s stabiliserings- och associeringsavtal, så att även anslutningsprocessen kan drivas med större kraft under de kommande månaderna.

| 25. | Vi stöder alla åtgärder som kan bidra till fortsatt stabilisering av Bosnien och Hercegovina. I detta sammanhang lägger vi särskild vikt vid en förstärkning av den lokala demokratin i de bägge entiteterna. Om detta leder till en förbättring av de lokala politiska förhållandena skulle det ge ett icke obetydligt bidrag till en stabilisering av den totala situationen. |
| --- | --- |

25.

Vi stöder alla åtgärder som kan bidra till fortsatt stabilisering av Bosnien och Hercegovina. I detta sammanhang lägger vi särskild vikt vid en förstärkning av den lokala demokratin i de bägge entiteterna. Om detta leder till en förbättring av de lokala politiska förhållandena skulle det ge ett icke obetydligt bidrag till en stabilisering av den totala situationen.

| 26. | Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts i kampen mot korruption och pläderar för att man ytterligare stärker de ansträngningar som hittills gjorts i fråga om mänskliga rättigheter och minoritetsskydd. En levande lokal demokrati och ett starkare civilt samhälle kan ge ett viktigt bidrag till detta. |
| --- | --- |

26.

Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts i kampen mot korruption och pläderar för att man ytterligare stärker de ansträngningar som hittills gjorts i fråga om mänskliga rättigheter och minoritetsskydd. En levande lokal demokrati och ett starkare civilt samhälle kan ge ett viktigt bidrag till detta.

| 27. | ReK förespråkar med kraft ett intensivare samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen i Haag. |
| --- | --- |

27.

ReK förespråkar med kraft ett intensivare samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen i Haag.

| 28. | Vi stöder alla åtgärder som kan bidra till att skapa en reell inre marknad i landet och utgår ifrån att åtgärder på lokal nivå kan ge ett viktigt bidrag till detta. |
| --- | --- |

28.

Vi stöder alla åtgärder som kan bidra till att skapa en reell inre marknad i landet och utgår ifrån att åtgärder på lokal nivå kan ge ett viktigt bidrag till detta.

| 29. | Även av detta skäl pläderar kommittén för en institutionell och finansiell förstärkning av denna nivå vilket måste ske parallellt med uppbyggnaden av en effektiv förvaltning. |
| --- | --- |

29.

Även av detta skäl pläderar kommittén för en institutionell och finansiell förstärkning av denna nivå vilket måste ske parallellt med uppbyggnaden av en effektiv förvaltning.

| 30. | Vi anser att de båda entiteterna måste göra ärliga ansträngningar för att uppnå ett mer konstruktivt samarbete, och vi välkomnar resultatet av de icke-statliga och ideella organisationernas arbete i samband med den nya utvecklingsstrategin för lokalt självstyre. |
| --- | --- |

30.

Vi anser att de båda entiteterna måste göra ärliga ansträngningar för att uppnå ett mer konstruktivt samarbete, och vi välkomnar resultatet av de icke-statliga och ideella organisationernas arbete i samband med den nya utvecklingsstrategin för lokalt självstyre.

Montenegro

| 31. | Kommittén noterar de ansträngningar som landet har gjort efter sin självständighet för att bygga upp statliga strukturer, och välkomnar de framsteg som man hittills redan har gjort. |
| --- | --- |

31.

Kommittén noterar de ansträngningar som landet har gjort efter sin självständighet för att bygga upp statliga strukturer, och välkomnar de framsteg som man hittills redan har gjort.

| 32. | Framför allt välkomnar vi den reform av de lokala myndigheterna som genomförts, vilken började med att en rad lagar stiftades med syfte att förstärka de lokala förvaltningsenheterna i enlighet med arbetsprogrammet för en bättre självförvaltning. |
| --- | --- |

32.

Framför allt välkomnar vi den reform av de lokala myndigheterna som genomförts, vilken började med att en rad lagar stiftades med syfte att förstärka de lokala förvaltningsenheterna i enlighet med arbetsprogrammet för en bättre självförvaltning.

| 33. | Vi välkomnar också regeringens planer på att inrätta ett samordningsorgan för övervakning av decentraliseringsprocessen. Detta skall också ha till uppgift att närmare utreda behörighetsområdena och deras finansiering. |
| --- | --- |

33.

Vi välkomnar också regeringens planer på att inrätta ett samordningsorgan för övervakning av decentraliseringsprocessen. Detta skall också ha till uppgift att närmare utreda behörighetsområdena och deras finansiering.

| 34. | Kommittén välkomnar slutligen också den nya etikkoden för offentliganställda, som även gäller för de lokala förvaltningsenheternas personal. Den kommer att bidra till att minska de brister som ännu finns i kampen mot korruption i samband med reformen av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

34.

Kommittén välkomnar slutligen också den nya etikkoden för offentliganställda, som även gäller för de lokala förvaltningsenheternas personal. Den kommer att bidra till att minska de brister som ännu finns i kampen mot korruption i samband med reformen av den offentliga förvaltningen.

| 35. | Vi noterar de framsteg som gjorts i kampen mot korruption och välkomnar samarbetet med Internationella krigsförbrytartribunalen i Haag. |
| --- | --- |

35.

Vi noterar de framsteg som gjorts i kampen mot korruption och välkomnar samarbetet med Internationella krigsförbrytartribunalen i Haag.

| 36. | Kommittén pläderar för ökade insatser till skydd för minoriteters rättigheter. Framför allt romernas och flyktingars situation kräver särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

36.

Kommittén pläderar för ökade insatser till skydd för minoriteters rättigheter. Framför allt romernas och flyktingars situation kräver särskild uppmärksamhet.

Serbien

| 37. | Kommittén åberopar i sitt ställningstagande i yttrandet om västra Balkan från oktober 2006 att alla dessa länder är välkomna att ansluta sig till EU och bekräftar vårt fortsatta åtagande gentemot Serbiens lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

37.

Kommittén åberopar i sitt ställningstagande i yttrandet om västra Balkan från oktober 2006 att alla dessa länder är välkomna att ansluta sig till EU och bekräftar vårt fortsatta åtagande gentemot Serbiens lokala och regionala myndigheter.

| 38. | Kommittén beklagar att det serbiska parlamentet beslutat att förkasta FN-medlaren Martti Ahtisaaris förslag till Kosovos framtida status, och hoppas att man längre fram i förhandlingarna skall komma fram till en konstruktiv lösning som alla sidor kan ställa upp på. Kommittén uppmanar Belgrad att aktivt och på ett konstruktivt sätt bidra till att lösa Kosovo-frågan. |
| --- | --- |

38.

Kommittén beklagar att det serbiska parlamentet beslutat att förkasta FN-medlaren Martti Ahtisaaris förslag till Kosovos framtida status, och hoppas att man längre fram i förhandlingarna skall komma fram till en konstruktiv lösning som alla sidor kan ställa upp på. Kommittén uppmanar Belgrad att aktivt och på ett konstruktivt sätt bidra till att lösa Kosovo-frågan.

| 39. | Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts i utbyggnaden och effektiviseringen av den offentliga förvaltningen, men vill samtidigt i subsidiaritetsprincipens anda uppmana till motsvarande ansträngningar i uppbyggnaden av lokala och regionala förvaltningsstrukturer. |
| --- | --- |

39.

Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts i utbyggnaden och effektiviseringen av den offentliga förvaltningen, men vill samtidigt i subsidiaritetsprincipens anda uppmana till motsvarande ansträngningar i uppbyggnaden av lokala och regionala förvaltningsstrukturer.

| 40. | Kommittén rekommenderar att kommissionens stödinsatser till institutionsuppbyggnad speciellt tar hänsyn till de lokala förvaltningarnas kapacitet, särskilt för att stödja rättstillämpningen och förbättra kommunikationen och samarbetet mellan central och lokal förvaltning. |
| --- | --- |

40.

Kommittén rekommenderar att kommissionens stödinsatser till institutionsuppbyggnad speciellt tar hänsyn till de lokala förvaltningarnas kapacitet, särskilt för att stödja rättstillämpningen och förbättra kommunikationen och samarbetet mellan central och lokal förvaltning.

| 41. | Kommittén förespråkar att Serbien snarast möjligt skall ratificera Europarådets konvention om lokalt självstyre. |
| --- | --- |

41.

Kommittén förespråkar att Serbien snarast möjligt skall ratificera Europarådets konvention om lokalt självstyre.

| 42. | Vi välkomnar framstegen i kampen mot korruption och förespråkar ytterligare insatser på detta område. |
| --- | --- |

42.

Vi välkomnar framstegen i kampen mot korruption och förespråkar ytterligare insatser på detta område.

| 43. | Vi förespråkar förbehållslöst samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen i Haag. |
| --- | --- |

43.

Vi förespråkar förbehållslöst samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen i Haag.

| 44. | Kommittén välkomnar de tydliga framstegen i förhandlingarna om viseringslättnader och återtagande. |
| --- | --- |

44.

Kommittén välkomnar de tydliga framstegen i förhandlingarna om viseringslättnader och återtagande.

Kosovo

| 45. | Kommittén välkomnar de insatser som gjorts av FN:s särskilda sändebud Martti Ahtisaari i samband med fastställandet av Kosovos status, och framhåller därför att en hållbar lösning på frågan om provinsens ställning måste hittas inom en nära framtid och att denna måste säkerställa hela befolkningens rättigheter. |
| --- | --- |

45.

Kommittén välkomnar de insatser som gjorts av FN:s särskilda sändebud Martti Ahtisaari i samband med fastställandet av Kosovos status, och framhåller därför att en hållbar lösning på frågan om provinsens ställning måste hittas inom en nära framtid och att denna måste säkerställa hela befolkningens rättigheter.

| 46. | Kommittén uppmanar Pristina att aktivt och på ett konstruktivt sätt bidra till att lösa Kosovo-frågan. |
| --- | --- |

46.

Kommittén uppmanar Pristina att aktivt och på ett konstruktivt sätt bidra till att lösa Kosovo-frågan.

| 47. | Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts i kampen mot korruption. Vi noterar de ansträngningar som hittills gjorts i fråga om mänskliga rättigheter och minoritetsskydd och pläderar för att ytterligare ansträngningar görs på dessa områden. |
| --- | --- |

47.

Kommittén välkomnar de framsteg som gjorts i kampen mot korruption. Vi noterar de ansträngningar som hittills gjorts i fråga om mänskliga rättigheter och minoritetsskydd och pläderar för att ytterligare ansträngningar görs på dessa områden.

| 48. | Vi välkomnar att Kosovos institutioner har utarbetat ett ramprogram för en reform av kommunalförvaltningen med syfte att förbättra säkerheten och levnadsförhållandena i kommunerna. |
| --- | --- |

48.

Vi välkomnar att Kosovos institutioner har utarbetat ett ramprogram för en reform av kommunalförvaltningen med syfte att förbättra säkerheten och levnadsförhållandena i kommunerna.

| 49. | Kommittén vill dock betona att förvaltningskapaciteten på lokal nivå trots alla framsteg ännu inte är tillräcklig, och att detta gäller både administrationen och förmågan till strategisk planering. |
| --- | --- |

49.

Kommittén vill dock betona att förvaltningskapaciteten på lokal nivå trots alla framsteg ännu inte är tillräcklig, och att detta gäller både administrationen och förmågan till strategisk planering.

Bryssel den 6 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

II.   Handläggning

| Titel | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Utvidgningsstrategin och de främsta utmaningarna 2006-2007 samt en särskild rapport om Europeiska unionens förmåga att integrera nya medlemsstater (ej officiell titel) |
| --- | --- |
| Referensdokument | KOM(2006) 649 slutlig |
| Rättslig grund | Artikel 265 första stycket.1 i EG-fördraget |
| Arbetsordning | |
| Kommissionens begäran om yttrande | 8.11.2006 |
| Beslut av ESK:s presidium | 25.4.2006 |
| Ansvarig sektion | Utskottet för yttre förbindelser och decentraliserat samarbete |
| Föredragande | Wolfgang Gibowski (DE-PPE), statssekreterare i Niedersachsens delstatsregering med ansvar för federala frågor |
| Underlag | 7.12.2006 |
| Behandling i utskottet | 25.1.2007 |
| Antagande i utskottet | 29.3.2007 |
| Resultat av omröstningen | Majoritetsbeslut |
| Antagande vid plenarsession | 6.6.2007 |
| Tidigare yttrande från utskottet | CdR 115/2006 fin  (1)Yttrande om kommissionens meddelande ”Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd”

  (KOM(2006) 27 slutlig)
  föredragande Franz Schausberger (AT-PPE), antaget vid ReK:s plenarsession den 14 juni 2006 |

Titel

Titel

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Utvidgningsstrategin och de främsta utmaningarna 2006-2007 samt en särskild rapport om Europeiska unionens förmåga att integrera nya medlemsstater (ej officiell titel)

Referensdokument

Referensdokument

KOM(2006) 649 slutlig

Rättslig grund

Rättslig grund

Artikel 265 första stycket.1 i EG-fördraget

Arbetsordning

Arbetsordning

Kommissionens begäran om yttrande

Kommissionens begäran om yttrande

8.11.2006

Beslut av ESK:s presidium

Beslut av ESK:s presidium

25.4.2006

Ansvarig sektion

Ansvarig sektion

Utskottet för yttre förbindelser och decentraliserat samarbete

Föredragande

Föredragande

Wolfgang Gibowski (DE-PPE), statssekreterare i Niedersachsens delstatsregering med ansvar för federala frågor

Wolfgang Gibowski (DE-PPE)

Underlag

Underlag

7.12.2006

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

25.1.2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

29.3.2007

Resultat av omröstningen

Resultat av omröstningen

Majoritetsbeslut

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6.6.2007

Tidigare yttrande från utskottet

Tidigare yttrande från utskottet

CdR 115/2006 fin  (1)Yttrande om kommissionens meddelande ”Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd”

1

”Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd”

(KOM(2006) 27 slutlig)

föredragande Franz Schausberger (AT-PPE), antaget vid ReK:s plenarsession den 14 juni 2006

Franz Schausberger (AT-PPE)

---

(1)  EUT C 51, 6.3.2007, s. 16.

1

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/21

---

Förberedande yttrande från Regionkommittén om ”De regionala och lokala myndigheternas bidrag till Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling”

(2007/C 197/05)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén rekommenderar att bestämmelserna i artiklarna 99 och 128 i EG-fördraget, som utgör grunden för politikens treårscykel och definitionen av de integrerade riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken, genomförs inom en samlad ram som i det integrerade paketet av riktlinjer inkluderar miljömässiga och institutionella såväl som ekonomiska och sociala aspekter, för att strategin för hållbar utveckling i praktiken skall kunna bekräfta den hållbara utvecklingens övergripande och överordnade karaktär. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén rekommenderar att bestämmelserna i artiklarna 99 och 128 i EG-fördraget, som utgör grunden för politikens treårscykel och definitionen av de integrerade riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken, genomförs inom en samlad ram som i det integrerade paketet av riktlinjer inkluderar miljömässiga och institutionella såväl som ekonomiska och sociala aspekter, för att strategin för hållbar utveckling i praktiken skall kunna bekräfta den hållbara utvecklingens övergripande och överordnade karaktär.

| — | Kommittén föreslår att kommissionen utvecklar ett stärkt samarbete för att utvärdera den lokala och regionala nivåns bidrag till politiken för hållbar utveckling, i form av ett flerårigt institutionellt partnerskap. |
| --- | --- |

—

Kommittén föreslår att kommissionen utvecklar ett stärkt samarbete för att utvärdera den lokala och regionala nivåns bidrag till politiken för hållbar utveckling, i form av ett flerårigt institutionellt partnerskap.

| — | Kommissionen uppmanas att föreslå politiska åtgärder, som att fastställa tak för produktion av vissa föroreningar eller exploatering av vissa resurser. Dessa åtgärder skall åtfölja marknadsreglerande mekanismer och skattepolitiken på miljöområdet. Vad beträffar den sistnämnda måste man snarast undanröja de snedvridningar på marknaden som orsakas av bidrag som gynnar produktion och produkter som har stor inverkan på miljön eller medför omfattande miljörisker. |
| --- | --- |

—

Kommissionen uppmanas att föreslå politiska åtgärder, som att fastställa tak för produktion av vissa föroreningar eller exploatering av vissa resurser. Dessa åtgärder skall åtfölja marknadsreglerande mekanismer och skattepolitiken på miljöområdet. Vad beträffar den sistnämnda måste man snarast undanröja de snedvridningar på marknaden som orsakas av bidrag som gynnar produktion och produkter som har stor inverkan på miljön eller medför omfattande miljörisker.

| — | ReK anser att man i strategin bör precisera att det viktigaste målet, nämligen att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, kräver att man övervakar, minskar och stabiliserar energi- och materialflöden och tillhörande avfall som håller det ekonomiska systemet i gång för att därefter återgå till ekosystemet i mindre användbara former. |
| --- | --- |

—

ReK anser att man i strategin bör precisera att det viktigaste målet, nämligen att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, kräver att man övervakar, minskar och stabiliserar energi- och materialflöden och tillhörande avfall som håller det ekonomiska systemet i gång för att därefter återgå till ekosystemet i mindre användbara former.

| — | ReK vill understryka vikten av de lokala och regionala nivåernas bidrag till att uppnå hållbar utveckling. Den lokala Agenda 21 måste främjas, också med avseende på användningen av EU-fonderna, som det viktigaste instrumentet för att få till stånd ett så brett deltagande som möjligt. Regionkommittén yrkar på att man på alla nivåer verkar för att bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor skall tillämpas fullt ut och utsträckas till att omfatta alla sektorer inom hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

ReK vill understryka vikten av de lokala och regionala nivåernas bidrag till att uppnå hållbar utveckling. Den lokala Agenda 21 måste främjas, också med avseende på användningen av EU-fonderna, som det viktigaste instrumentet för att få till stånd ett så brett deltagande som möjligt. Regionkommittén yrkar på att man på alla nivåer verkar för att bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor skall tillämpas fullt ut och utsträckas till att omfatta alla sektorer inom hållbar utveckling.

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

Allmänna kommentarer

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar att Europeiska unionens förnyade strategi för hållbar utveckling har antagits. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar att Europeiska unionens förnyade strategi för hållbar utveckling har antagits.

| 1.2 | Kommittén ser positivt på att den nya strategin bekräftar den övergripande karaktären hos målet om hållbar utveckling, som är överordnad (1) och som ligger till grund för unionens samtliga politikområden och insatser. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén ser positivt på att den nya strategin bekräftar den övergripande karaktären hos målet om hållbar utveckling, som är överordnad (1) och som ligger till grund för unionens samtliga politikområden och insatser.

| 1.3 | ReK betonar i likhet med slutsatserna från Europeiska rådet den 16-17 juni 2006 att de framsteg som gjorts sedan strategin för hållbar utveckling antogs i Göteborg 2001 är otillräckliga och är bekymrad över att orsakerna till dessa bristande framsteg och den negativa utvecklingen inom de viktigaste miljövariablerna inte har utretts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

1.3

ReK betonar i likhet med slutsatserna från Europeiska rådet den 16-17 juni 2006 att de framsteg som gjorts sedan strategin för hållbar utveckling antogs i Göteborg 2001 är otillräckliga och är bekymrad över att orsakerna till dessa bristande framsteg och den negativa utvecklingen inom de viktigaste miljövariablerna inte har utretts på ett tillfredsställande sätt.

| 1.4 | Regionkommittén håller med kommissionen om att man nu bör inrikta sig på ett proaktivt förhållningssätt till hållbar utveckling och på konkreta åtgärder på området liksom på den avgörande roll som den lokala och regionala nivån kan spela för att uppnå ett hållbart samhälle såväl inom EU som i den övriga världen. |
| --- | --- |

1.4

Regionkommittén håller med kommissionen om att man nu bör inrikta sig på ett proaktivt förhållningssätt till hållbar utveckling och på konkreta åtgärder på området liksom på den avgörande roll som den lokala och regionala nivån kan spela för att uppnå ett hållbart samhälle såväl inom EU som i den övriga världen.

| 1.5 | Liksom i ett tidigare yttrande betonar ReK vikten av att integrera och lyfta fram hållbar utveckling inom EU-politikens samtliga sektorer. Också i dag bör man erinra om att sammanhållningspolitiken måste utgöra ett stöd för den ekonomiska, ekologiska, institutionella och sociala dimensionen, och att de långsiktiga effekterna av samtliga politikinsatser måste utvärderas noggrant. |
| --- | --- |

1.5

Liksom i ett tidigare yttrande betonar ReK vikten av att integrera och lyfta fram hållbar utveckling inom EU-politikens samtliga sektorer. Också i dag bör man erinra om att sammanhållningspolitiken måste utgöra ett stöd för den ekonomiska, ekologiska, institutionella och sociala dimensionen, och att de långsiktiga effekterna av samtliga politikinsatser måste utvärderas noggrant.

| 1.6 | Regionkommittén vill framhålla att trygghet och säkerhet är en viktig förutsättning för en god livskvalitet. Tillsammans med ett brett folkhälsoperspektiv utgör trygghet och säkerhet den grund som arbetet för en hållbar utveckling måste utgå från. Trygghet och säkerhet omfattar allt ifrån effekter av klimatförändringar och krig till våld mot kvinnor och barn. Regionkommittén vill vidare understryka behovet av jämställdhetsperspektivet i arbetet för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.6

Regionkommittén vill framhålla att trygghet och säkerhet är en viktig förutsättning för en god livskvalitet. Tillsammans med ett brett folkhälsoperspektiv utgör trygghet och säkerhet den grund som arbetet för en hållbar utveckling måste utgå från. Trygghet och säkerhet omfattar allt ifrån effekter av klimatförändringar och krig till våld mot kvinnor och barn. Regionkommittén vill vidare understryka behovet av jämställdhetsperspektivet i arbetet för en hållbar utveckling.

| 1.7 | ReK påminner om de olika områden där de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll. Ett av dessa områden är fysisk planering där många av de nödvändiga utvecklingsfrämjande åtgärderna – alltifrån markanvändning, vattenresurser, avfallshantering, politiken för stadsmiljön – främst berör den lokala och regionala nivån. ReK anser att de lokala och regionala myndigheterna bör spela en framträdande roll i genomförandet, övervakningen och översynen av strategin. |
| --- | --- |

1.7

ReK påminner om de olika områden där de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll. Ett av dessa områden är fysisk planering där många av de nödvändiga utvecklingsfrämjande åtgärderna – alltifrån markanvändning, vattenresurser, avfallshantering, politiken för stadsmiljön – främst berör den lokala och regionala nivån. ReK anser att de lokala och regionala myndigheterna bör spela en framträdande roll i genomförandet, övervakningen och översynen av strategin.

| 1.8 | Kommittén upprepar att man måste inkludera miljökrav i offentlig upphandling – inom tekniksektorn, särskilt inom områdena avfallshantering, energi, transporter, vattenförsörjning och avloppssystem, vägar och övrig infrastruktur – samt att främja miljövänlig offentlig upphandling. Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) bör spridas och utsträckas till det lokala planet och de offentliga organen. Den bör också förbättras och anpassas till problemen och kraven i samband med hållbar utveckling med beaktande av den ekonomiska, ekologiska och sociala dimensionen. Man bör i sammanhanget i högre grad överväga möjligheten att beakta de miljömässiga fördelarna med lokala varor och tjänster. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén upprepar att man måste inkludera miljökrav i offentlig upphandling – inom tekniksektorn, särskilt inom områdena avfallshantering, energi, transporter, vattenförsörjning och avloppssystem, vägar och övrig infrastruktur – samt att främja miljövänlig offentlig upphandling. Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) bör spridas och utsträckas till det lokala planet och de offentliga organen. Den bör också förbättras och anpassas till problemen och kraven i samband med hållbar utveckling med beaktande av den ekonomiska, ekologiska och sociala dimensionen. Man bör i sammanhanget i högre grad överväga möjligheten att beakta de miljömässiga fördelarna med lokala varor och tjänster.

| 1.9 | ReK anser att möjligheten att utbyta erfarenheter och förvärva ny kunskap genom samarbete och interaktion mellan de olika aktörerna utgör en viktig del i strävan att uppnå hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.9

ReK anser att möjligheten att utbyta erfarenheter och förvärva ny kunskap genom samarbete och interaktion mellan de olika aktörerna utgör en viktig del i strävan att uppnå hållbar utveckling.

Viktiga mål

| 1.10 | Regionkommittén stöder de centrala målen i den nya strategin, som dock måste förtydligas. |
| --- | --- |

1.10

Regionkommittén stöder de centrala målen i den nya strategin, som dock måste förtydligas.

| 1.11 | Det bör preciseras att om kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring skall brytas måste återvinningen av förnybara resurser vara densamma eller större än summan av användningen av förnybara och icke-förnybara resurser, och avfallsproduktionen vara mindre än avfallsåtervinningen på naturlig väg. Därför bör man se till att strategierna inte enbart inriktas på att undvika en försämring av ekosystemen utan framför allt på att stärka deras möjligheter att till fullo återvinna sin funktion genom att främja förvaltningsmetoder som syftar till återhämtning och bevarande av deras livskraft och integritet och som en följd införa krav på att användning och utnyttjande av miljövaror och miljötjänster skall vara förenligt med regionens socioekologiska funktionsduglighet. |
| --- | --- |

1.11

Det bör preciseras att om kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring skall brytas måste återvinningen av förnybara resurser vara densamma eller större än summan av användningen av förnybara och icke-förnybara resurser, och avfallsproduktionen vara mindre än avfallsåtervinningen på naturlig väg. Därför bör man se till att strategierna inte enbart inriktas på att undvika en försämring av ekosystemen utan framför allt på att stärka deras möjligheter att till fullo återvinna sin funktion genom att främja förvaltningsmetoder som syftar till återhämtning och bevarande av deras livskraft och integritet och som en följd införa krav på att användning och utnyttjande av miljövaror och miljötjänster skall vara förenligt med regionens socioekologiska funktionsduglighet.

| 1.12 | ReK hävdar att det inte räcker att efterlysa en miljöeffektiv ekonomi, man måste också precisera att miljöeffektivitet innebär att det välstånd som tillväxten skapar svarar mot (utan att överstiga) de sociala och miljömässiga kostnader som den medför. |
| --- | --- |

1.12

ReK hävdar att det inte räcker att efterlysa en miljöeffektiv ekonomi, man måste också precisera att miljöeffektivitet innebär att det välstånd som tillväxten skapar svarar mot (utan att överstiga) de sociala och miljömässiga kostnader som den medför.

| 1.13 | Man måste förtydliga att hållbarheten i detta sammanhang kräver en rättvis balans mellan resursanvändning och föroreningsproduktion. En värld där de rika (11 % av jordens befolkning) lägger beslag på mer än 80 % av naturresurserna och en motsvarande andel av inkomsterna i världen kan inte kallas hållbar. |
| --- | --- |

1.13

Man måste förtydliga att hållbarheten i detta sammanhang kräver en rättvis balans mellan resursanvändning och föroreningsproduktion. En värld där de rika (11 % av jordens befolkning) lägger beslag på mer än 80 % av naturresurserna och en motsvarande andel av inkomsterna i världen kan inte kallas hållbar.

Huvudprinciper för politiken

| 1.14 | Regionkommittén stöder huvudprinciperna i den förnyade strategin, som dock måste förtydligas. |
| --- | --- |

1.14

Regionkommittén stöder huvudprinciperna i den förnyade strategin, som dock måste förtydligas.

| 1.15 | När det gäller medborgarnas, företagens och arbetsmarknadsparternas deltagande bör särskilt hänvisas till de olika formerna för deltagardemokrati och deliberativ demokrati eller till mekanismer för deltagande och beslut som i olika sammanhang kan kombineras med olika former för den traditionella representativa demokratin. Vidare bör främjandet av företagens sociala ansvar innebära att man prövar olika lösningar med avseende på företagens ägarstruktur, t.ex. i fråga om kooperativ och programmen för utdelning av aktier till arbetstagare och berörda grupper. |
| --- | --- |

1.15

När det gäller medborgarnas, företagens och arbetsmarknadsparternas deltagande bör särskilt hänvisas till de olika formerna för deltagardemokrati och deliberativ demokrati eller till mekanismer för deltagande och beslut som i olika sammanhang kan kombineras med olika former för den traditionella representativa demokratin. Vidare bör främjandet av företagens sociala ansvar innebära att man prövar olika lösningar med avseende på företagens ägarstruktur, t.ex. i fråga om kooperativ och programmen för utdelning av aktier till arbetstagare och berörda grupper.

| 1.16 | Kommittén håller med om att man måste sörja för samstämmighet mellan politiken för styresformer, integreringen av politiken och utnyttjandet av bästa tillgängliga kunskap, men anser att man ännu inte har uppnått någon sådan samstämmighet, att integrationen är bristfällig och att den bästa kunskapen främst utnyttjas i konkurrenskraftens och innovationens tjänst för att främja ekonomisk tillväxt och erövra nya marknader och i mycket mindre utsträckning för kraven på hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.16

Kommittén håller med om att man måste sörja för samstämmighet mellan politiken för styresformer, integreringen av politiken och utnyttjandet av bästa tillgängliga kunskap, men anser att man ännu inte har uppnått någon sådan samstämmighet, att integrationen är bristfällig och att den bästa kunskapen främst utnyttjas i konkurrenskraftens och innovationens tjänst för att främja ekonomisk tillväxt och erövra nya marknader och i mycket mindre utsträckning för kraven på hållbar utveckling.

| 1.17 | ReK anser därför att man måste klargöra att hållbar utveckling handlar om livskvalitet som kan uppnås även utan ekonomisk tillväxt i betydelsen ökad produktion av varor och tjänster, eller en ökning av bruttonationalprodukten per capita. Det är framför allt fråga om hållbar utveckling, som kan svara mot samtidens behov och samtidigt ge kommande generationer möjlighet att få sina behov tillgodosedda. |
| --- | --- |

1.17

ReK anser därför att man måste klargöra att hållbar utveckling handlar om livskvalitet som kan uppnås även utan ekonomisk tillväxt i betydelsen ökad produktion av varor och tjänster, eller en ökning av bruttonationalprodukten per capita. Det är framför allt fråga om hållbar utveckling, som kan svara mot samtidens behov och samtidigt ge kommande generationer möjlighet att få sina behov tillgodosedda.

| 1.18 | Samtliga EU-institutioner och medlemsstater måste på alla nivåer säkerställa att de viktigaste politiska besluten bygger på förslag som blivit föremål för en konsekvensbedömning av hög kvalitet, som väger in de sociala, miljömässiga, institutionella och ekonomiska aspekterna av hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.18

Samtliga EU-institutioner och medlemsstater måste på alla nivåer säkerställa att de viktigaste politiska besluten bygger på förslag som blivit föremål för en konsekvensbedömning av hög kvalitet, som väger in de sociala, miljömässiga, institutionella och ekonomiska aspekterna av hållbar utveckling.

| 1.19 | Vad gäller de möjliga samverkanseffekterna mellan Lissabon- och Göteborgsstrategierna erinrar kommittén om ett tidigare yttrande där det betonades att Lissabonstrategin utgör grunden för EU:s svar på globaliseringens effekter på konkurrenskraften, ekonomin och arbetskraften i EU, men att den också borde avspegla inverkan på den hållbara utvecklingen i såväl Europa som i resten av världen. |
| --- | --- |

1.19

Vad gäller de möjliga samverkanseffekterna mellan Lissabon- och Göteborgsstrategierna erinrar kommittén om ett tidigare yttrande där det betonades att Lissabonstrategin utgör grunden för EU:s svar på globaliseringens effekter på konkurrenskraften, ekonomin och arbetskraften i EU, men att den också borde avspegla inverkan på den hållbara utvecklingen i såväl Europa som i resten av världen.

| 1.20 | ReK hävdar att kopplingen mellan de båda strategierna har lett till att man tappat de ursprungliga riktlinjerna. Göteborgsstrategin skulle ha utgjort en sammanfattning av Lissabonstrategin och översynen av det femte miljöhandlingsprogrammet och utformningen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

1.20

ReK hävdar att kopplingen mellan de båda strategierna har lett till att man tappat de ursprungliga riktlinjerna. Göteborgsstrategin skulle ha utgjort en sammanfattning av Lissabonstrategin och översynen av det femte miljöhandlingsprogrammet och utformningen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet.

| 1.21 | ReK beklagar att detta inte blivit fallet, att de båda strategierna genomförs inom ramen för olika beslutsprocesser och att hållbarheten endast begränsas till miljödimensionen, medan strategin för hållbar utveckling hamnar i andra rummet inom Lissabonstrategin med dess slagord tillväxt, konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

1.21

ReK beklagar att detta inte blivit fallet, att de båda strategierna genomförs inom ramen för olika beslutsprocesser och att hållbarheten endast begränsas till miljödimensionen, medan strategin för hållbar utveckling hamnar i andra rummet inom Lissabonstrategin med dess slagord tillväxt, konkurrenskraft och innovation.

| 1.22 | Regionkommittén konstaterar att kravet på ökade samverkansvinster inte tycks vara särskilt uttalat och inte ligger i linje med styrningen av de båda processerna. Den första (Lissabonstrategin) bygger på förfarandena i artiklarna 99 och 128 i fördraget. Den inverkar på utformningen av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i de olika länderna och besluten i Europeiska råden som lägger fast unionens politik. |
| --- | --- |

1.22

Regionkommittén konstaterar att kravet på ökade samverkansvinster inte tycks vara särskilt uttalat och inte ligger i linje med styrningen av de båda processerna. Den första (Lissabonstrategin) bygger på förfarandena i artiklarna 99 och 128 i fördraget. Den inverkar på utformningen av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i de olika länderna och besluten i Europeiska råden som lägger fast unionens politik.

| 1.23 | ReK beklagar att vårtoppmötet, som borde varit ett tillfälle att utvärdera de interna och externa åtagandena på området hållbar utveckling (2), numera helt ägnas åt utvecklingen av Lissabonstrategins ekonomiska politik och socialpolitik. |
| --- | --- |

1.23

ReK beklagar att vårtoppmötet, som borde varit ett tillfälle att utvärdera de interna och externa åtagandena på området hållbar utveckling (2), numera helt ägnas åt utvecklingen av Lissabonstrategins ekonomiska politik och socialpolitik.

| 1.24 | Kommittén noterar kommissionens avsikt att lägga fram en årlig miljörapport som skall bidra till förberedelsearbetet inför vårtoppmötet inom rådet (miljö). |
| --- | --- |

1.24

Kommittén noterar kommissionens avsikt att lägga fram en årlig miljörapport som skall bidra till förberedelsearbetet inför vårtoppmötet inom rådet (miljö).

Huvudutmaningar

| 1.25 | Regionkommittén noterar de sju huvudutmaningarna i strategin och motsvarande målsättningar, operativa mål och insatser, men anser att det finns en risk för att denna uppdelning gör att man glömmer det nära sambandet mellan de olika insatsområdena, så att den viktigaste frågan om en integrerad och övergripande kontroll av det material- och energiflöde som ger näring åt det ekonomiska systemet urvattnas. |
| --- | --- |

1.25

Regionkommittén noterar de sju huvudutmaningarna i strategin och motsvarande målsättningar, operativa mål och insatser, men anser att det finns en risk för att denna uppdelning gör att man glömmer det nära sambandet mellan de olika insatsområdena, så att den viktigaste frågan om en integrerad och övergripande kontroll av det material- och energiflöde som ger näring åt det ekonomiska systemet urvattnas.

| 1.26 | ReK är bekymrad över att målsättningarna och de operativa målen inte hänvisar till exakt definierade mål, vilket vore önskvärt, utan snarare till principer eller riktlinjer. Kommittén noterar också att de mål som rör klimatförändringen bör ses över mot bakgrund av resultaten från arbetsgrupp I och II i FN:s klimatpanel (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) och riktlinjerna från Europeiska rådet i mars 2007. |
| --- | --- |

1.26

ReK är bekymrad över att målsättningarna och de operativa målen inte hänvisar till exakt definierade mål, vilket vore önskvärt, utan snarare till principer eller riktlinjer. Kommittén noterar också att de mål som rör klimatförändringen bör ses över mot bakgrund av resultaten från arbetsgrupp I och II i FN:s klimatpanel (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) och riktlinjerna från Europeiska rådet i mars 2007.

| 1.27 | ReK anser att man i ljuset av nyligen utförda studier på nytt bör överväga att främja användningen av biomassa för att diversifiera källorna för bränsleförsörjning i EU. |
| --- | --- |

1.27

ReK anser att man i ljuset av nyligen utförda studier på nytt bör överväga att främja användningen av biomassa för att diversifiera källorna för bränsleförsörjning i EU.

| 1.28 | Kommittén noterar den senaste undersökningen från Eurobarometer, där det uppges att 61 % av Europas befolkning anser att andelen kärnenergi bör minska. Enligt ReK bör man i strategin ange kravet på att undanröja den snedvridning av marknaden som orsakas av EU-budgetens stöd till kärnenergin (över 550 miljoner euro per år), som är fyra gånger så stort som stödet till förnybara energikällor och energieffektivitet (168 miljoner euro). |
| --- | --- |

1.28

Kommittén noterar den senaste undersökningen från Eurobarometer, där det uppges att 61 % av Europas befolkning anser att andelen kärnenergi bör minska. Enligt ReK bör man i strategin ange kravet på att undanröja den snedvridning av marknaden som orsakas av EU-budgetens stöd till kärnenergin (över 550 miljoner euro per år), som är fyra gånger så stort som stödet till förnybara energikällor och energieffektivitet (168 miljoner euro).

| 1.29 | Kommittén beklagar att de mål som kvantifierats för transporter endast omfattar egenskaperna hos personbilar och inte inkluderar övriga transportsätt. Det är viktigt att fastställa specifika mål med avseende på förhållandet mellan olika transportsätt, att införa marknadsregler som gör järnvägstransporterna mer konkurrenskraftiga, bland annat med hjälp av innovativa metoder, exempelvis tak för tillryggalagda kilometer/år per enskilt transportmedel och överlåtbara tillstånd för godstransporter. När man fastställer målen bör man beakta olika förutsättningar i fråga om individer, familjer, företag, ekonomier, placering, tillgängliga transportalternativ och övrig infrastruktur. |
| --- | --- |

1.29

Kommittén beklagar att de mål som kvantifierats för transporter endast omfattar egenskaperna hos personbilar och inte inkluderar övriga transportsätt. Det är viktigt att fastställa specifika mål med avseende på förhållandet mellan olika transportsätt, att införa marknadsregler som gör järnvägstransporterna mer konkurrenskraftiga, bland annat med hjälp av innovativa metoder, exempelvis tak för tillryggalagda kilometer/år per enskilt transportmedel och överlåtbara tillstånd för godstransporter. När man fastställer målen bör man beakta olika förutsättningar i fråga om individer, familjer, företag, ekonomier, placering, tillgängliga transportalternativ och övrig infrastruktur.

| 1.30 | Rek vill framhålla den roll som de lokala myndigheterna enligt strategin kan spela för att utarbeta och tillämpa transportplaner och -system inom den temainriktade strategin för stadsmiljön. |
| --- | --- |

1.30

Rek vill framhålla den roll som de lokala myndigheterna enligt strategin kan spela för att utarbeta och tillämpa transportplaner och -system inom den temainriktade strategin för stadsmiljön.

| 1.31 | ReK gläds åt att den utmaning som fattigdomen i världen och utvecklingen utgör fått en framträdande plats, men är bekymrad över att det går så långsamt att uppnå stödkvoterna till utvecklingsländerna. Kommittén anser att man i strategin bör se över synen på stödet till utvecklingsländerna och på handelspolitiken mot bakgrund av den växande klyftan mellan den rika och fattiga världen och den hotande miljökrisen. |
| --- | --- |

1.31

ReK gläds åt att den utmaning som fattigdomen i världen och utvecklingen utgör fått en framträdande plats, men är bekymrad över att det går så långsamt att uppnå stödkvoterna till utvecklingsländerna. Kommittén anser att man i strategin bör se över synen på stödet till utvecklingsländerna och på handelspolitiken mot bakgrund av den växande klyftan mellan den rika och fattiga världen och den hotande miljökrisen.

Övergripande politik som bidrar till informationssamhället

| 1.32 | Kommittén delar åsikten att utbildning är en förutsättning för att främja ändrade konsumtionsmönster och beteenden i allmänhet. ReK är medveten om att dessa kan stå i motsats till kraven på hållbarhet, såvida man inte ingriper på de områden som påverkar eller styr dem. Det måste inrättas ett värdesystem som är bättre anpassat till olika livsstilar (alltså även till produktions- och konsumtionsmönster). |
| --- | --- |

1.32

Kommittén delar åsikten att utbildning är en förutsättning för att främja ändrade konsumtionsmönster och beteenden i allmänhet. ReK är medveten om att dessa kan stå i motsats till kraven på hållbarhet, såvida man inte ingriper på de områden som påverkar eller styr dem. Det måste inrättas ett värdesystem som är bättre anpassat till olika livsstilar (alltså även till produktions- och konsumtionsmönster).

| 1.33 | ReK ser positivt på de pågående initiativen inom ramen för FN:s decennium för utbildning för hållbar utveckling, men inser att utbildning inte räcker för att sörja för marknadsbeteenden som överensstämmer med kraven på hållbarhet och att dessa måste åtföljas av mekanismer för reglering och social kontroll. |
| --- | --- |

1.33

ReK ser positivt på de pågående initiativen inom ramen för FN:s decennium för utbildning för hållbar utveckling, men inser att utbildning inte räcker för att sörja för marknadsbeteenden som överensstämmer med kraven på hållbarhet och att dessa måste åtföljas av mekanismer för reglering och social kontroll.

| 1.34 | Kommittén anser att man måste göra åtskillnad mellan utbildning och yrkesutbildning och ser livslångt lärande som ett av de viktigaste instrumenten för att säkerställa lika möjligheter för alla i ett marknadssamhälle genom att stärka den sociala pelaren för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.34

Kommittén anser att man måste göra åtskillnad mellan utbildning och yrkesutbildning och ser livslångt lärande som ett av de viktigaste instrumenten för att säkerställa lika möjligheter för alla i ett marknadssamhälle genom att stärka den sociala pelaren för hållbar utveckling.

| 1.35 | ReK stöder kravet på att forskningen kring hållbar utveckling bör omfatta projekt med kort löptid till stöd för beslutsprocessen, liksom mer långsiktiga projekt. Den bör också ta upp såväl regionala som globala frågor. |
| --- | --- |

1.35

ReK stöder kravet på att forskningen kring hållbar utveckling bör omfatta projekt med kort löptid till stöd för beslutsprocessen, liksom mer långsiktiga projekt. Den bör också ta upp såväl regionala som globala frågor.

| 1.36 | Ny, mer miljövänlig teknik, måste snarast utvecklas. Här kan målen i 7:e ramprogrammet för forskning visa sig värdefulla liksom de åtgärder som kan leda till att främja hållbar utveckling på lokal nivå och stödja utvecklingen av miljömedvetna företag, särskilt små och medelstora företag. Dessa åtgärder bör intensifieras. |
| --- | --- |

1.36

Ny, mer miljövänlig teknik, måste snarast utvecklas. Här kan målen i 7:e ramprogrammet för forskning visa sig värdefulla liksom de åtgärder som kan leda till att främja hållbar utveckling på lokal nivå och stödja utvecklingen av miljömedvetna företag, särskilt små och medelstora företag. Dessa åtgärder bör intensifieras.

| 1.37 | Regionkommittén ställer sig bakom kravet på att främja tvärvetenskapliga riktlinjer mot bakgrund av de ständigt växlande förhållandet mellan de ekonomiska, ekologiska, sociala och institutionella systemen. ReK anser att största möjliga öppenhet och delaktighet krävs på grund av osäkerheten kring utvecklingen av systemen, de många intressen som ingår i beslutsprocessen, behovet av att besvara frågor kring själva syftet med den vetenskapliga forskningen – vilken utgångspunkt skall forskningen ha? – samt om skydd av hälsa och miljö och om hur man i beslutsprocesserna lever upp till sina egna värderingar och etiska principer. |
| --- | --- |

1.37

Regionkommittén ställer sig bakom kravet på att främja tvärvetenskapliga riktlinjer mot bakgrund av de ständigt växlande förhållandet mellan de ekonomiska, ekologiska, sociala och institutionella systemen. ReK anser att största möjliga öppenhet och delaktighet krävs på grund av osäkerheten kring utvecklingen av systemen, de många intressen som ingår i beslutsprocessen, behovet av att besvara frågor kring själva syftet med den vetenskapliga forskningen – vilken utgångspunkt skall forskningen ha? – samt om skydd av hälsa och miljö och om hur man i beslutsprocesserna lever upp till sina egna värderingar och etiska principer.

| 1.38 | Det krävs enligt ReK en ökad förståelse av sambandet mellan generering av intäkter, redovisning och välbefinnande. ReK anser särskilt att beräkningen av de nationella intäkterna bör kompletteras med indikatorer för beräkning av kostnaden för det energi- och materialflöde som driver det ekonomiska systemet och som mäter den ekonomiska verksamheten i sin helhet. |
| --- | --- |

1.38

Det krävs enligt ReK en ökad förståelse av sambandet mellan generering av intäkter, redovisning och välbefinnande. ReK anser särskilt att beräkningen av de nationella intäkterna bör kompletteras med indikatorer för beräkning av kostnaden för det energi- och materialflöde som driver det ekonomiska systemet och som mäter den ekonomiska verksamheten i sin helhet.

Finansiering och ekonomiska instrument

| 1.39 | ReK är av åsikten att hela spektrumet av instrument inom hållbarhetspolitiken inte kan utnyttjas enbart för marknadsreglerande åtgärder hur värdefulla och nödvändiga de än är. I strävan att genom öppenhet och korrigerande åtgärder sätta ”rätt pris”, som skall spegla de sociala och miljömässiga kostnaderna, tas ingen hänsyn till att det är omöjligt att med tillräcklig exakthet uppskatta dynamiken i utvecklingen i de olika systemen. |
| --- | --- |

1.39

ReK är av åsikten att hela spektrumet av instrument inom hållbarhetspolitiken inte kan utnyttjas enbart för marknadsreglerande åtgärder hur värdefulla och nödvändiga de än är. I strävan att genom öppenhet och korrigerande åtgärder sätta ”rätt pris”, som skall spegla de sociala och miljömässiga kostnaderna, tas ingen hänsyn till att det är omöjligt att med tillräcklig exakthet uppskatta dynamiken i utvecklingen i de olika systemen.

| 1.40 | Det krävs, menar ReK, en ökad samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen för att bättre utnyttja EU-fonderna. Kommittén är därför oroad över att strukturfonderna 2007-2013 enligt en nyligen publicerad rapport från CEE Bankwatch Network kan komma att bidra till ökade utsläpp av koldioxid. |
| --- | --- |

1.40

Det krävs, menar ReK, en ökad samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen för att bättre utnyttja EU-fonderna. Kommittén är därför oroad över att strukturfonderna 2007-2013 enligt en nyligen publicerad rapport från CEE Bankwatch Network kan komma att bidra till ökade utsläpp av koldioxid.

Kommunikation, mobilisering av aktörer och skapande av ytterligare framgångar

| 1.41 | Regionkommittén instämmer i att man med lämpliga kommunikationsinsatser måste förbättra informationen och medvetandegörandet vad gäller hållbar utveckling som överensstämmer med en konsekvent och realistisk EU-vision om en långsiktig hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.41

Regionkommittén instämmer i att man med lämpliga kommunikationsinsatser måste förbättra informationen och medvetandegörandet vad gäller hållbar utveckling som överensstämmer med en konsekvent och realistisk EU-vision om en långsiktig hållbar utveckling.

| 1.42 | ReK håller med om att de lokala och regionala nivåerna har en funktion att fylla när det gäller att genomföra hållbar utveckling tillsammans med befolkningen i stadsområden och på landsbygden. Den lokala Agenda 21 är det viktigaste instrumentet för att förverkliga politiska åtgärder som utformas och genomförs genom ett brett deltagande. ReK anser emellertid att ett sådant deltagande inte kan komma till stånd så länge det inte klart ger avtryck i budgeten på respektive styresnivåer, särskilt när dessa hanterar resurser som härrör från gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

1.42

ReK håller med om att de lokala och regionala nivåerna har en funktion att fylla när det gäller att genomföra hållbar utveckling tillsammans med befolkningen i stadsområden och på landsbygden. Den lokala Agenda 21 är det viktigaste instrumentet för att förverkliga politiska åtgärder som utformas och genomförs genom ett brett deltagande. ReK anser emellertid att ett sådant deltagande inte kan komma till stånd så länge det inte klart ger avtryck i budgeten på respektive styresnivåer, särskilt när dessa hanterar resurser som härrör från gemenskapsbudgeten.

| 1.43 | Kommittén anser att övervakningen måste inriktas inte bara på definitionen och kontrollen av indikatorernas utveckling utan också på de politikinsatser och åtgärder som vidtas av EU, de enskilda medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

1.43

Kommittén anser att övervakningen måste inriktas inte bara på definitionen och kontrollen av indikatorernas utveckling utan också på de politikinsatser och åtgärder som vidtas av EU, de enskilda medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna.

| 1.44 | Detta kräver ändringar i de nuvarande beslutsprocesserna för EU:s styrning av hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.44

Detta kräver ändringar i de nuvarande beslutsprocesserna för EU:s styrning av hållbar utveckling.

| 1.45 | Kommittén är övertygad om att detta kräver en ”kopernikansk vändning” i förhållandet mellan Lissabon- och Göteborgsprocesserna, nämligen att man återgår till den ursprungliga målsättningen. Det är t.ex. inte resultaten av EU:s strategi för hållbar utveckling som skall bidra till arbetet inom ramen för Lissabonstrategin, vilket anges i punkt 38 i strategin för hållbar utveckling, utan det är resultaten från Lissabonstrategin som skall bidra till målen om hållbar utveckling. Skälet till detta är den hållbara utvecklingens erkänt överordnade ställning inom EU-politiken. |
| --- | --- |

1.45

Kommittén är övertygad om att detta kräver en ”kopernikansk vändning” i förhållandet mellan Lissabon- och Göteborgsprocesserna, nämligen att man återgår till den ursprungliga målsättningen. Det är t.ex. inte resultaten av EU:s strategi för hållbar utveckling som skall bidra till arbetet inom ramen för Lissabonstrategin, vilket anges i punkt 38 i strategin för hållbar utveckling, utan det är resultaten från Lissabonstrategin som skall bidra till målen om hållbar utveckling. Skälet till detta är den hållbara utvecklingens erkänt överordnade ställning inom EU-politiken.

| 1.46 | ReK vill understryka vikten av att kommissionens förslag till åtgärder i arbetet för en hållbar utveckling, tas fram och formuleras så att möjligheterna till implementering på lokal och regional nivå i de 27 medlemsländerna underlättas. Det är viktigt att de åtgärder som föreslås är möjliga att genomföra på lokal och regional nivå, utifrån de skilda förutsättningar som råder i de olika medlemsländerna. |
| --- | --- |

1.46

ReK vill understryka vikten av att kommissionens förslag till åtgärder i arbetet för en hållbar utveckling, tas fram och formuleras så att möjligheterna till implementering på lokal och regional nivå i de 27 medlemsländerna underlättas. Det är viktigt att de åtgärder som föreslås är möjliga att genomföra på lokal och regional nivå, utifrån de skilda förutsättningar som råder i de olika medlemsländerna.

| 1.47 | ReK är oroad över kommissionens förslag att en plan för den fortsatta strategin för hållbar utveckling skall läggas fram för Europeiska rådet i december. Detta skulle öka klyftan mellan Göteborgs- och Lissabonstrategierna och bidra till att ytterligare marginalisera hållbar utveckling inom EU:s styresformer. |
| --- | --- |

1.47

ReK är oroad över kommissionens förslag att en plan för den fortsatta strategin för hållbar utveckling skall läggas fram för Europeiska rådet i december. Detta skulle öka klyftan mellan Göteborgs- och Lissabonstrategierna och bidra till att ytterligare marginalisera hållbar utveckling inom EU:s styresformer.

| 1.48 | I sammanhanget erinras om att man vid Europeiska rådets vårmöte 2005 i samband med nylanseringen av Lissabonstrategin bekräftade att denna ingår i den vidare kontext som kravet på hållbar utveckling utgör. |
| --- | --- |

1.48

I sammanhanget erinras om att man vid Europeiska rådets vårmöte 2005 i samband med nylanseringen av Lissabonstrategin bekräftade att denna ingår i den vidare kontext som kravet på hållbar utveckling utgör.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 2.1 | Regionkommittén är övertygad om att en strategi för hållbar utveckling, som omfattar de ekonomiska, ekologiska, sociala och institutionella aspekterna, är en nödvändig förutsättning för ett ökat välbefinnande, en hög och kvalitativ sysselsättning, en ekonomisk tillväxt som inte leder till ökade miljökostnader och således till ett illusoriskt välbefinnande. För att lyckas kräver en sådan strategi en djupgående reform av EU:s styrning av hållbarheten. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén är övertygad om att en strategi för hållbar utveckling, som omfattar de ekonomiska, ekologiska, sociala och institutionella aspekterna, är en nödvändig förutsättning för ett ökat välbefinnande, en hög och kvalitativ sysselsättning, en ekonomisk tillväxt som inte leder till ökade miljökostnader och således till ett illusoriskt välbefinnande. För att lyckas kräver en sådan strategi en djupgående reform av EU:s styrning av hållbarheten.

| 2.2 | För att strategin för hållbar utveckling i praktiken skall kunna bekräfta den hållbara utvecklingens övergripande och överordnade karaktär förordar Regionkommittén att bestämmelserna i artiklarna 99 och 128 i EG-fördraget, som utgör grunden för politikens treårscykel och definitionen av de integrerade riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken, genomförs inom en samlad ram som i det integrerade paketet av riktlinjer inkluderar miljömässiga och institutionella såväl som ekonomiska och sociala aspekter. |
| --- | --- |

2.2

För att strategin för hållbar utveckling i praktiken skall kunna bekräfta den hållbara utvecklingens övergripande och överordnade karaktär förordar Regionkommittén att bestämmelserna i artiklarna 99 och 128 i EG-fördraget, som utgör grunden för politikens treårscykel och definitionen av de integrerade riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken, genomförs inom en samlad ram som i det integrerade paketet av riktlinjer inkluderar miljömässiga och institutionella såväl som ekonomiska och sociala aspekter.

| 2.3 | Kommittén önskar också att de lokala och regionala nivåerna skall få spela en framträdande roll inom de olika faserna i denna reformerade cykel vad gäller att också ur ett lokalt perspektiv staka ut och genomföra de globala mål och förändringar som krävs för att uppnå ett hållbart samhälle. Mot denna bakgrund bör det föreskrivas att den rapport om den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken som varje medlemsstat skall lägga fram senast i oktober varje år skall kompletteras med en rapport om genomförandet av det 6:e miljöhandlingsprogrammet. De tre rapporterna bör integreras med varandra och visa på sambandet mellan de olika områdena och deras bidrag till målen i strategin för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.3

Kommittén önskar också att de lokala och regionala nivåerna skall få spela en framträdande roll inom de olika faserna i denna reformerade cykel vad gäller att också ur ett lokalt perspektiv staka ut och genomföra de globala mål och förändringar som krävs för att uppnå ett hållbart samhälle. Mot denna bakgrund bör det föreskrivas att den rapport om den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken som varje medlemsstat skall lägga fram senast i oktober varje år skall kompletteras med en rapport om genomförandet av det 6:e miljöhandlingsprogrammet. De tre rapporterna bör integreras med varandra och visa på sambandet mellan de olika områdena och deras bidrag till målen i strategin för hållbar utveckling.

| 2.4 | ReK anser att man i strategin bör precisera att det viktigaste målet, nämligen att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, kräver att man övervakar, minskar och stabiliserar energi- och materialflöden och tillhörande avfall som håller det ekonomiska systemet i gång för att därefter återgå till ekosystemet i mindre användbara former. |
| --- | --- |

2.4

ReK anser att man i strategin bör precisera att det viktigaste målet, nämligen att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, kräver att man övervakar, minskar och stabiliserar energi- och materialflöden och tillhörande avfall som håller det ekonomiska systemet i gång för att därefter återgå till ekosystemet i mindre användbara former.

| 2.5 | ReK föreslår att programdokumenten åtföljs av en analys av dessa flöden för att undersöka hur de bidrar till att skilja ekonomisk tillväxt från miljöpåverkan, och att sammanhållningsåtgärderna först och främst skall inriktas på genomförandet av målen inom strategin för hållbar utveckling och därefter på Lissabondagordningens integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning, under förutsättning att dessa ryms inom ramen för och uppfyller kraven i denna strategi. |
| --- | --- |

2.5

ReK föreslår att programdokumenten åtföljs av en analys av dessa flöden för att undersöka hur de bidrar till att skilja ekonomisk tillväxt från miljöpåverkan, och att sammanhållningsåtgärderna först och främst skall inriktas på genomförandet av målen inom strategin för hållbar utveckling och därefter på Lissabondagordningens integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning, under förutsättning att dessa ryms inom ramen för och uppfyller kraven i denna strategi.

| 2.6 | ReK uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett förslag i denna riktning och anmodar rådet och Europaparlamentet att snarast behandla detta förslag. |
| --- | --- |

2.6

ReK uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett förslag i denna riktning och anmodar rådet och Europaparlamentet att snarast behandla detta förslag.

| 2.7 | Kommissionen uppmanas att föreslå politiska åtgärder, som att fastställa tak för produktion av vissa föroreningar eller exploatering av vissa resurser, bland annat inom jordbruk och fiskeri. Dessa åtgärder skall åtfölja marknadsreglerande mekanismer och skattepolitiken på miljöområdet. Vad beträffar den sistnämnda måste man snarast undanröja de snedvridningar på marknaden som orsakas av bidrag som gynnar produktion och produkter som har stor inverkan på miljön eller medför omfattande miljörisker. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionen uppmanas att föreslå politiska åtgärder, som att fastställa tak för produktion av vissa föroreningar eller exploatering av vissa resurser, bland annat inom jordbruk och fiskeri. Dessa åtgärder skall åtfölja marknadsreglerande mekanismer och skattepolitiken på miljöområdet. Vad beträffar den sistnämnda måste man snarast undanröja de snedvridningar på marknaden som orsakas av bidrag som gynnar produktion och produkter som har stor inverkan på miljön eller medför omfattande miljörisker.

| 2.8 | ReK rekommenderar att man i strategin fastställer exakt definierade mål, både vad gäller kvantitet och tidsgränser, och uppmanar medlemsstaterna att utforma strategier för hållbar utveckling som är samstämda med och som kan bidra till EU:s strategi. I sammanhanget anmodar ReK de regionala och lokala myndigheterna att utveckla egna strategier som ansluter till de strategiska målen på nationell och europeisk nivå, med lämpliga mekanismer för feedback. |
| --- | --- |

2.8

ReK rekommenderar att man i strategin fastställer exakt definierade mål, både vad gäller kvantitet och tidsgränser, och uppmanar medlemsstaterna att utforma strategier för hållbar utveckling som är samstämda med och som kan bidra till EU:s strategi. I sammanhanget anmodar ReK de regionala och lokala myndigheterna att utveckla egna strategier som ansluter till de strategiska målen på nationell och europeisk nivå, med lämpliga mekanismer för feedback.

| 2.9 | Kommissionen uppmanas att överväga en plan för anpassning till klimatförändringen som tar upp temperaturhöjningens inverkan på fisket och skyddet av kuster och inlandsvatten och effekterna av variationer i nederbörden och andra företeelser som negativt påverkar jordbruk och boskapsuppfödning, fiske och vattenbruk, skogsbränder, torrperioder, den biologiska mångfalden och skogarna, turismen, kustskyddet, folkhälsan osv. |
| --- | --- |

2.9

Kommissionen uppmanas att överväga en plan för anpassning till klimatförändringen som tar upp temperaturhöjningens inverkan på fisket och skyddet av kuster och inlandsvatten och effekterna av variationer i nederbörden och andra företeelser som negativt påverkar jordbruk och boskapsuppfödning, fiske och vattenbruk, skogsbränder, torrperioder, den biologiska mångfalden och skogarna, turismen, kustskyddet, folkhälsan osv.

| 2.10 | ReK förordar att man fastställer förfaranden och stärker den institutionella kapaciteten för att bedöma huruvida planer, program och projekt är hållbara och miljövänliga, så att allmänheten får konkret information och möjlighet att delta. Det viktigaste syftet med dessa förfaranden bör vara att utvärdera om de planerade åtgärderna ligger i linje med och har bidragit till mål som ställts upp på alla relevanta nivåer inom strategin för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.10

ReK förordar att man fastställer förfaranden och stärker den institutionella kapaciteten för att bedöma huruvida planer, program och projekt är hållbara och miljövänliga, så att allmänheten får konkret information och möjlighet att delta. Det viktigaste syftet med dessa förfaranden bör vara att utvärdera om de planerade åtgärderna ligger i linje med och har bidragit till mål som ställts upp på alla relevanta nivåer inom strategin för hållbar utveckling.

| 2.11 | ReK vill understryka vikten av de lokala och regionala nivåernas bidrag till att uppnå hållbar utveckling. Regionkommittén uppmanar kommissionen att utarbeta initiativ till stöd för den sociala, stads- och miljömässiga förnyelsen av stadsområdenas utkanter. Den lokala Agenda 21 måste främjas, också med avseende på användningen av EU-fonderna, som det viktigaste instrumentet för att få till stånd ett så brett deltagande som möjligt. För detta ändamål anser ReK att processerna för deltagande måste utvidgas, dels för att garantera att värderingarna i de berörda församlingarna respekteras i beslutsprocesserna – en uppgift som marknaden på grund av sin karaktär inte kan ta på sig – dels för att höja kvaliteten inom den vetenskapliga praxisen. Regionkommittén yrkar på att man på alla nivåer verkar för att bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor skall tillämpas fullt ut och utsträckas till att omfatta alla sektorer inom hållbar utveckling: ekonomi, samhälle, miljö och institutioner. |
| --- | --- |

2.11

ReK vill understryka vikten av de lokala och regionala nivåernas bidrag till att uppnå hållbar utveckling. Regionkommittén uppmanar kommissionen att utarbeta initiativ till stöd för den sociala, stads- och miljömässiga förnyelsen av stadsområdenas utkanter. Den lokala Agenda 21 måste främjas, också med avseende på användningen av EU-fonderna, som det viktigaste instrumentet för att få till stånd ett så brett deltagande som möjligt. För detta ändamål anser ReK att processerna för deltagande måste utvidgas, dels för att garantera att värderingarna i de berörda församlingarna respekteras i beslutsprocesserna – en uppgift som marknaden på grund av sin karaktär inte kan ta på sig – dels för att höja kvaliteten inom den vetenskapliga praxisen. Regionkommittén yrkar på att man på alla nivåer verkar för att bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut och rätt till överprövning i miljöfrågor skall tillämpas fullt ut och utsträckas till att omfatta alla sektorer inom hållbar utveckling: ekonomi, samhälle, miljö och institutioner.

| 2.12 | Vad gäller allmänhetens, företagens och arbetsmarknadens medverkan föreslår ReK en särskild hänvisning till de olika formerna för deltagardemokrati och deliberativ demokrati, att man prövar olika lösningar när det gäller företagens ägarstruktur, t.ex. programmen för utdelning av aktier till arbetstagare och olika grupper, och att man särskilt uppmärksammar kooperativen. |
| --- | --- |

2.12

Vad gäller allmänhetens, företagens och arbetsmarknadens medverkan föreslår ReK en särskild hänvisning till de olika formerna för deltagardemokrati och deliberativ demokrati, att man prövar olika lösningar när det gäller företagens ägarstruktur, t.ex. programmen för utdelning av aktier till arbetstagare och olika grupper, och att man särskilt uppmärksammar kooperativen.

| 2.13 | ReK uppmanar till en översyn av: i) omfattningen av och formerna för utvecklingsstödet, eftersom ”ringar-på-vattnet-strategin” inte längre fungerar beroende på att klyftan mellan rika och fattiga länder ökar och på att det ändliga ekosystemet sätter gränser för den ekonomiska tillväxten, ii) den tillväxtmodell som härrör från globaliseringen och dess hållbarhet, iii) förhållandet och prioriteringarna mellan den europeiska regionala marknaden och dess kapital och de internationella marknaderna och deras kapital, iv) WTO-förhandlingarnas tendenser till privatisering av offentliga tjänster och gemensamma tillgångar – t.ex. vatten – som ReK kräver helt måste upphöra, v) bidrag, incitament och övriga åtgärder som skapar handelshinder för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

2.13

ReK uppmanar till en översyn av: i) omfattningen av och formerna för utvecklingsstödet, eftersom ”ringar-på-vattnet-strategin” inte längre fungerar beroende på att klyftan mellan rika och fattiga länder ökar och på att det ändliga ekosystemet sätter gränser för den ekonomiska tillväxten, ii) den tillväxtmodell som härrör från globaliseringen och dess hållbarhet, iii) förhållandet och prioriteringarna mellan den europeiska regionala marknaden och dess kapital och de internationella marknaderna och deras kapital, iv) WTO-förhandlingarnas tendenser till privatisering av offentliga tjänster och gemensamma tillgångar – t.ex. vatten – som ReK kräver helt måste upphöra, v) bidrag, incitament och övriga åtgärder som skapar handelshinder för utvecklingsländerna.

| 2.14 | Kommittén förlitar sig på att kommissionen i samband med den pågående utvärderingen av strategin för hållbar utveckling och i arbetet med handlingsprogrammet vidareutvecklar och fördjupar dialogen med de lokala och regionala myndigheterna. Regionkommittén har för avsikt att spela en aktiv roll i strävan att uppnå ett hållbart samhälle både inom EU och i resten av världen. |
| --- | --- |

2.14

Kommittén förlitar sig på att kommissionen i samband med den pågående utvärderingen av strategin för hållbar utveckling och i arbetet med handlingsprogrammet vidareutvecklar och fördjupar dialogen med de lokala och regionala myndigheterna. Regionkommittén har för avsikt att spela en aktiv roll i strävan att uppnå ett hållbart samhälle både inom EU och i resten av världen.

| 2.15 | Kommittén föreslår att kommissionen utvecklar ett stärkt samarbete för att utvärdera den lokala och regionala nivåns bidrag till politiken för hållbar utveckling, i form av ett flerårigt institutionellt partnerskap. Inom ramen för detta partnerskap kommer Regionkommittén bland annat (se bilaga I) att utarbeta särskilda yttranden om en rad frågor i kommissionens arbetsprogram för treårsperioden 2007-2009 som de regionala och lokala förvaltningarna anser som särskilt viktiga för hållbar utveckling. Kommittén kommer också att lägga fram förslag om hur gemensamma initiativ skall genomföras. |
| --- | --- |

2.15

Kommittén föreslår att kommissionen utvecklar ett stärkt samarbete för att utvärdera den lokala och regionala nivåns bidrag till politiken för hållbar utveckling, i form av ett flerårigt institutionellt partnerskap. Inom ramen för detta partnerskap kommer Regionkommittén bland annat (se bilaga I) att utarbeta särskilda yttranden om en rad frågor i kommissionens arbetsprogram för treårsperioden 2007-2009 som de regionala och lokala förvaltningarna anser som särskilt viktiga för hållbar utveckling. Kommittén kommer också att lägga fram förslag om hur gemensamma initiativ skall genomföras.

Bryssel den 6 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

3.   Förfarande

| Titel | De regionala och lokala myndigheternas bidrag till Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling |
| --- | --- |
| Referenser | — |
| Rättslig grund | Art. 265, första stycket |
| Hänvisning till arbetsordningen | Art. 40.2 i arbetsordningen |
| Kommissionens remiss | 11.12.2006 |
| Ordförandens beslut | 9.1.2007 |
| Ansvarigt utskott | Utskottet för hållbar utveckling (DEVE) |
| Huvudföredragande | Nichi Vendola (IT-PSE), regionpresident i Apulien |
| Underlag | 26.2.2007 |
| Behandling i utskottet | — |
| Antagande i utskottet | — |
| Resultat av omröstning i utskottet | — |
| Antagande vid plenarsession | 6.6.2007 |
| Tidigare yttrande från kommittén | Yttrande om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – 2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling: Inledande inventering och riktlinjer för framtiden.

  CdR 66/2005 fin  (3)– KOM(2005) 37 slutlig |

Titel

Titel

De regionala och lokala myndigheternas bidrag till Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling

Referenser

Referenser

—

Rättslig grund

Rättslig grund

Art. 265, första stycket

Hänvisning till arbetsordningen

Hänvisning till arbetsordningen

Art. 40.2 i arbetsordningen

Kommissionens remiss

Kommissionens remiss

11.12.2006

Ordförandens beslut

Ordförandens beslut

9.1.2007

Ansvarigt utskott

Ansvarigt utskott

Utskottet för hållbar utveckling (DEVE)

Huvudföredragande

Huvudföredragande

Nichi Vendola (IT-PSE), regionpresident i Apulien

Underlag

Underlag

26.2.2007

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

—

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

—

Resultat av omröstning i utskottet

Resultat av omröstning i utskottet

—

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6.6.2007

Tidigare yttrande från kommittén

Tidigare yttrande från kommittén

Yttrande om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – 2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling: Inledande inventering och riktlinjer för framtiden.

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – 2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling: Inledande inventering och riktlinjer för framtiden.

CdR 66/2005 fin  (3)– KOM(2005) 37 slutlig

3

---

(1)  CdR 66/2005 fin.

1

(2)  ”... erinrar om att Europeiska rådet, i enlighet med strategin för hållbar utveckling som antogs vid Europeiska rådets möte i Göteborg, vid sina vårmöten kommer att gå igenom de framsteg som har gjorts när det gäller att genomföra denna strategi samt ge ytterligare politisk vägledning för att främja en hållbar utveckling. Europeiska rådet i Barcelona kommer att inleda detta nya politiska tillvägagångssätt på grundval av en balanserad och samordnad analys av strategins tre dimensioner (den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga) när det fastställer, ser över, utvärderar och övervakar Europeiska unionens strategiska politiska riktlinjer.” Slutsatserna från Europeiska rådet i Barcelona den 15-16 mars 2002.

2

erinrar

(3)  EUT C 81, 4.4.2006, s. 18.

3

---

BILAGA I

Regionkommitténs färdplan för Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling – Perioden 2007-2009

Typ av verksamhet

1.   Rådgivande verksamhet

1a.   Inför Europeiska rådet i december 2007

| Kommissions-dokumentets referens | Titel på kommissionens dokument | Handläggning | Antagande av ReK planerat till |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Vitbok: ”Towards a European Climate Change Adaptation Programme” | Förslag utan lagstiftningskaraktär | November 2007 |

Kommissions-dokumentets referens

Titel på kommissionens dokument

Handläggning

Antagande av ReK planerat till

2006/ENV/012

Vitbok: ”Towards a European Climate Change Adaptation Programme”

Förslag utan lagstiftningskaraktär

November 2007

1b.   Inför Europeiska rådet i mars 2008

| Kommissions-dokumentets referens | Kommissionsdokumentets titel | Handläggning | Antagande av ReK planerat till |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006/ENV/012 | Grönbok: ”Towards a European Climate Change Adaptation Programme” | Förslag utan lagstiftningskaraktär | November 2007 |
| — | Förberedande yttrande om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid (ej officiell titel) | — | Februari 2008 |
| 2007/EMPL/013 | Meddelande om halvtidsöversynen av genomförandet av den sociala dagordningen (2005-2010) | Förslag utan lagstiftningskaraktär | Februari 2008 |

Kommissions-dokumentets referens

Kommissionsdokumentets titel

Handläggning

Antagande av ReK planerat till

2006/ENV/012

Grönbok: ”Towards a European Climate Change Adaptation Programme”

Förslag utan lagstiftningskaraktär

November 2007

—

Förberedande yttrande om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid (ej officiell titel)

—

Februari 2008

2007/EMPL/013

Meddelande om halvtidsöversynen av genomförandet av den sociala dagordningen (2005-2010)

Förslag utan lagstiftningskaraktär

Februari 2008

1c.   Övrig rådgivande verksamhet

| Kommissions- dokumentets referens | Kommissionsdokumentets titel | Handläggning | Antagande av ReK planerat till |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 571 slutlig | Meddelande från kommissionen – Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter | Förslag utan lagstiftningskaraktär | Juni 2007 |
| — | Förberedande yttrande om invandrarkvinnor i Europeiska unionen | — | Oktober 2007 |
| — | Förberedande yttrande om utbildning och hållbar utveckling (ej officiell titel) | — | November 2007 |
| 2007/ENV/012 | Handlingsplan om hållbar produktion och konsumtion | Förslag utan lagstiftningskaraktär | Februari 2008 |
| 2007/FISH/001 | Meddelande från kommissionen – ”Unionens framtida havspolitik: politiska slutsatser om samrådet om grönboken” (ej officiell titel) | Förslag utan lagstiftningskaraktär | Februari 2008 |
| 2007/FISH/001 | Meddelande och förslag till rådets förordning om intensifierad kamp mot illegalt, orapporterat och oreglerat fiske | Lagstiftningsförslag | Februari 2008 |
| 2007/TREN/005 | Grönbok om stadstransporter (ej officiell titel) | Förslag utan lagstiftningskaraktär | Andra kvartalet 2008 |
| 2006/SANCO/004 | Vitbok om hälsostrategi (ej officiell titel) | Förslag utan lagstiftningskaraktär | Andra kvartalet 2008 |
| 2006/SANCO/005 | Gemenskapsram för bättre vårdtjänster (ej officiell titel) | Lagstiftningsförslag | Andra kvartalet 2008 |

Kommissions- dokumentets referens

Kommissionsdokumentets titel

Handläggning

Antagande av ReK planerat till

KOM(2006) 571 slutlig

Meddelande från kommissionen – Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter

Förslag utan lagstiftningskaraktär

Juni 2007

—

Förberedande yttrande om invandrarkvinnor i Europeiska unionen

—

Oktober 2007

—

Förberedande yttrande om utbildning och hållbar utveckling (ej officiell titel)

—

November 2007

2007/ENV/012

Handlingsplan om hållbar produktion och konsumtion

Förslag utan lagstiftningskaraktär

Februari 2008

2007/FISH/001

Meddelande från kommissionen – ”Unionens framtida havspolitik: politiska slutsatser om samrådet om grönboken” (ej officiell titel)

Förslag utan lagstiftningskaraktär

Februari 2008

2007/FISH/001

Meddelande och förslag till rådets förordning om intensifierad kamp mot illegalt, orapporterat och oreglerat fiske

Lagstiftningsförslag

Februari 2008

2007/TREN/005

Grönbok om stadstransporter (ej officiell titel)

Förslag utan lagstiftningskaraktär

Andra kvartalet 2008

2006/SANCO/004

Vitbok om hälsostrategi (ej officiell titel)

Förslag utan lagstiftningskaraktär

Andra kvartalet 2008

2006/SANCO/005

Gemenskapsram för bättre vårdtjänster (ej officiell titel)

Lagstiftningsförslag

Andra kvartalet 2008

2.   Åtgärder som kompletterar den rådgivande verksamheten

| Typ av verksamhet | Genomförande planerat till |
| --- | --- |
| Undersökning av möjligheten av att inrätta ett gemensamt ständigt observatorium för övervakning av de regionala och lokala myndigheternas bidrag till politiken för hållbar utveckling (eventuellt i samarbete med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén) | Andra halvåret 2007 |
| Regionkommitténs studie ”De regionala och lokala myndigheternas bidrag till strategin för hållbar utveckling” | Andra kvartalet 2008 |
| Territoriell dialog 2009: integrering av viktiga aspekter i Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling i Lissabonstrategins plattform för ömsesidigt lärande | Första kvartalet 2009 |
| Deltagande i tematiska konferenser och arbetsgrupper på området hållbar utveckling | 2007-2009 |

Typ av verksamhet

Genomförande planerat till

Undersökning av möjligheten av att inrätta ett gemensamt ständigt observatorium för övervakning av de regionala och lokala myndigheternas bidrag till politiken för hållbar utveckling (eventuellt i samarbete med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén)

Andra halvåret 2007

Regionkommitténs studie ”De regionala och lokala myndigheternas bidrag till strategin för hållbar utveckling”

Andra kvartalet 2008

Territoriell dialog 2009: integrering av viktiga aspekter i Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling i Lissabonstrategins plattform för ömsesidigt lärande

Första kvartalet 2009

Deltagande i tematiska konferenser och arbetsgrupper på området hållbar utveckling

2007-2009

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/30

---

Yttrande från Regionkommittén ”Nylanseringen av den konstitutionella processen inför Europeiska rådets toppmöte den 21-22 juni 2007”

(2007/C 197/06)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av följande:

| — | Regionkommittén stöder rådsordförandeskapets arbete med Europeiska unionens reformprocess och strävan att bevara kärnan i det konstitutionella fördrag som undertecknades av alla stats- och regeringschefer i Rom den 29 oktober 2004. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén stöder rådsordförandeskapets arbete med Europeiska unionens reformprocess och strävan att bevara kärnan i det konstitutionella fördrag som undertecknades av alla stats- och regeringschefer i Rom den 29 oktober 2004.

| — | ReK uppmanar stats- och regeringscheferna att vid Europeiska rådets möte den 21-22 juni 2007 åta sig att snabbt slutföra reformen av fördragen utan att för den skull äventyra det som redan uppnåtts av och för de lokala och regionala myndigheterna, bland annat med avseende på respekten för subsidiaritetsprincipen, principen om god samhällsstyrning och den territoriella sammanhållningen, och begär att alla bestämmelser skall införlivas i det framtida fördraget. |
| --- | --- |

—

ReK uppmanar stats- och regeringscheferna att vid Europeiska rådets möte den 21-22 juni 2007 åta sig att snabbt slutföra reformen av fördragen utan att för den skull äventyra det som redan uppnåtts av och för de lokala och regionala myndigheterna, bland annat med avseende på respekten för subsidiaritetsprincipen, principen om god samhällsstyrning och den territoriella sammanhållningen, och begär att alla bestämmelser skall införlivas i det framtida fördraget.

| — | ReK begär att bli hörd om den färdplan som Europeiska rådet skall lägga fram inför fortsättningen av reformprocessen för EU, och önskar delta i förhandlingsskedet. Kommitténs deltagande skulle främja medborgarna, som skulle bli mer delaktiga. |
| --- | --- |

—

ReK begär att bli hörd om den färdplan som Europeiska rådet skall lägga fram inför fortsättningen av reformprocessen för EU, och önskar delta i förhandlingsskedet. Kommitténs deltagande skulle främja medborgarna, som skulle bli mer delaktiga.

| — | Kommittén anser att en frånvaro av ett konstitutionellt fördrag skulle skada insikten om fördelarna med den europeiska integrationsmodellen, vars syfte är att främja respekten för och stärkandet av mångfald inom EU, och konstaterar vidare att EU utan det konstitutionella fördraget inte erkänner det regionala och lokala självstyret som pelare i EU:s demokratiska system och saknar relevanta möjligheter att säkerställa den territoriella sammanhållningen och öka solidariteten inom gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att en frånvaro av ett konstitutionellt fördrag skulle skada insikten om fördelarna med den europeiska integrationsmodellen, vars syfte är att främja respekten för och stärkandet av mångfald inom EU, och konstaterar vidare att EU utan det konstitutionella fördraget inte erkänner det regionala och lokala självstyret som pelare i EU:s demokratiska system och saknar relevanta möjligheter att säkerställa den territoriella sammanhållningen och öka solidariteten inom gemenskapen.

| — | Kommittén upprepar sin övertygelse om att man genom en decentraliserad kommunikationspolitik måste främja diskussionen om gemensamma värderingar, resultatet av det europeiska integrationsarbetet och gemenskapens politik samt frågor som gäller EU:s framtid, och att det behövs ett dubbelriktat arbetssätt eftersom kommunikationen med de lokala och regionala myndigheterna för närvarande sker på ett alltför enkelriktat sätt uppifrån och ner. |
| --- | --- |

—

Kommittén upprepar sin övertygelse om att man genom en decentraliserad kommunikationspolitik måste främja diskussionen om gemensamma värderingar, resultatet av det europeiska integrationsarbetet och gemenskapens politik samt frågor som gäller EU:s framtid, och att det behövs ett dubbelriktat arbetssätt eftersom kommunikationen med de lokala och regionala myndigheterna för närvarande sker på ett alltför enkelriktat sätt uppifrån och ner.

| — | Regionkommittén anser att EU:s kommunikationspolitik skulle vinna i enhetlighet och effektivitet, om EU-institutionerna kunde enas om en rättslig ram eller instans som kunde säkerställa genomförandet av ett särskilt program med utgångspunkt i denna politik och som ges tillräckliga finansiella resurser. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att EU:s kommunikationspolitik skulle vinna i enhetlighet och effektivitet, om EU-institutionerna kunde enas om en rättslig ram eller instans som kunde säkerställa genomförandet av ett särskilt program med utgångspunkt i denna politik och som ges tillräckliga finansiella resurser.

I.   Politiska rekommendationer

Arbetsdokument från kommissionen: Kostnaden av frånvaron av en konstitution, av den 21 november 2006.

Plan D: Att utvidga och fördjupa debatten inom EU, PM från Margot Wallström till kommissionen, av den 29 november 2006.

SEK(2006) 1553

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén stöder rådsordförandeskapets arbete med Europeiska unionens reformprocess och strävan att bevara kärnan i det konstitutionella fördrag som undertecknades av alla stats- och regeringschefer i Rom den 29 oktober 2004. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén stöder rådsordförandeskapets arbete med Europeiska unionens reformprocess och strävan att bevara kärnan i det konstitutionella fördrag som undertecknades av alla stats- och regeringschefer i Rom den 29 oktober 2004.

| 2. | ReK ser positivt på Berlinförklaringen av den 25 mars 2007, 50 år efter undertecknandet av Romfördragen, som innebär ett erkännande av målet att ge EU en ny gemensam grund före valen till Europaparlamentet 2009. Kommittén välkomnar också erkännandet av unionens territoriella dimension och de principer och värderingar som kommittén står för. |
| --- | --- |

2.

ReK ser positivt på Berlinförklaringen av den 25 mars 2007, 50 år efter undertecknandet av Romfördragen, som innebär ett erkännande av målet att ge EU en ny gemensam grund före valen till Europaparlamentet 2009. Kommittén välkomnar också erkännandet av unionens territoriella dimension och de principer och värderingar som kommittén står för.

| 3. | Kommittén vill understryka den beslutsamhet som kom till uttryck i förklaringen om Europa, som antogs den 23 mars 2007 i samband med firandet av femtioårsdagen av undertecknandet av Romfördragen, att verka för starkare band mellan Europas folk, en union som är stark genom sina friheter, värderingar och principer om solidaritet och ansvar och som i utvecklingen av en gemensam politik och gemensamma åtgärder strävar efter att bevara mångfalden och den lokala och regionala identiteten med beaktande av subsidiaritetsprincipen och principen om god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

3.

Kommittén vill understryka den beslutsamhet som kom till uttryck i förklaringen om Europa, som antogs den 23 mars 2007 i samband med firandet av femtioårsdagen av undertecknandet av Romfördragen, att verka för starkare band mellan Europas folk, en union som är stark genom sina friheter, värderingar och principer om solidaritet och ansvar och som i utvecklingen av en gemensam politik och gemensamma åtgärder strävar efter att bevara mångfalden och den lokala och regionala identiteten med beaktande av subsidiaritetsprincipen och principen om god samhällsstyrning.

| 4. | ReK uppmanar stats- och regeringscheferna att vid Europeiska rådets möte den 21-22 juni 2007 åta sig att snabbt slutföra reformen av fördragen utan att för den skull äventyra det som redan uppnåtts av och för de lokala och regionala myndigheterna, bland annat med avseende på respekten för subsidiaritetsprincipen, principen om god samhällsstyrning och den territoriella sammanhållningen inom EU. |
| --- | --- |

4.

ReK uppmanar stats- och regeringscheferna att vid Europeiska rådets möte den 21-22 juni 2007 åta sig att snabbt slutföra reformen av fördragen utan att för den skull äventyra det som redan uppnåtts av och för de lokala och regionala myndigheterna, bland annat med avseende på respekten för subsidiaritetsprincipen, principen om god samhällsstyrning och den territoriella sammanhållningen inom EU.

| 5. | ReK ser därför gärna att man snarast möjligt sammankallar en ny regeringskonferens med ett konkret mandat och en detaljerad tidsplan för att åstadkomma ett nytt fördrag för EU som bevarar kärnan och balansen i det konstitutionella fördrag som undertecknades 2004, och som åtnjuter så stort stöd som möjligt i unionen. |
| --- | --- |

5.

ReK ser därför gärna att man snarast möjligt sammankallar en ny regeringskonferens med ett konkret mandat och en detaljerad tidsplan för att åstadkomma ett nytt fördrag för EU som bevarar kärnan och balansen i det konstitutionella fördrag som undertecknades 2004, och som åtnjuter så stort stöd som möjligt i unionen.

| 6. | Regionkommittén medger att många medborgare inte längre har klart för sig vad EU har för mening på tjugohundratalet och anser, i linje med plan D, att unionen måste erkänna att medborgarna inte kan förväntas läsa långdragna tekniska fördrag och att den måste kunna förklara sitt existensberättigande på ett tydligt och koncist sätt för dagens medborgare och framtida generationer. Därför uppmanar kommittén EU:s ledare att utarbeta en uppgiftsbeskrivning för Europeiska unionen på en sida, som skall gälla på lång sikt, som kompletterar alla framtida fördrag och som EU-institutionerna aktivt skulle kunna göra medborgarna uppmärksamma på, både nu och i framtiden. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén medger att många medborgare inte längre har klart för sig vad EU har för mening på tjugohundratalet och anser, i linje med plan D, att unionen måste erkänna att medborgarna inte kan förväntas läsa långdragna tekniska fördrag och att den måste kunna förklara sitt existensberättigande på ett tydligt och koncist sätt för dagens medborgare och framtida generationer. Därför uppmanar kommittén EU:s ledare att utarbeta en uppgiftsbeskrivning för Europeiska unionen på en sida, som skall gälla på lång sikt, som kompletterar alla framtida fördrag och som EU-institutionerna aktivt skulle kunna göra medborgarna uppmärksamma på, både nu och i framtiden.

| 7. | ReK begär att till fullo bli delaktig i de kommande stegen i EU:s reformprocess, på grundval av den färdplan som Europeiska rådet skall lägga fram, och önskar bli involverad i förhandlingsskedet inför en framtida regeringskonferens eftersom kommitténs deltagande skulle främja medborgarna, som skulle bli mer delaktiga. |
| --- | --- |

7.

ReK begär att till fullo bli delaktig i de kommande stegen i EU:s reformprocess, på grundval av den färdplan som Europeiska rådet skall lägga fram, och önskar bli involverad i förhandlingsskedet inför en framtida regeringskonferens eftersom kommitténs deltagande skulle främja medborgarna, som skulle bli mer delaktiga.

ReK:s bidrag till analysen av den politiska kostnaden av att inte införa en konstitution

| 8. | Regionkommittén stöder kommissionens arbetssätt med avseende på den symboliska räckvidden av en konstitution för att EU:s medborgare skall kunna ta till sig det europeiska medborgarskapet och samlas runt gemensamma värderingar och ambitioner. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén stöder kommissionens arbetssätt med avseende på den symboliska räckvidden av en konstitution för att EU:s medborgare skall kunna ta till sig det europeiska medborgarskapet och samlas runt gemensamma värderingar och ambitioner.

| 9. | Utan ett konstitutionellt fördrag skulle EU behöva avstå från avsevärda framsteg avseende den representativa och deltagarinriktade demokratin inom EU, och unionen skulle inte ha någon relevant rättslig ram eller några beslutsmekanismer för att stärka sin förmåga att agera, framför allt genom utökad tillämpning av omröstning med kvalificerad majoritet, och sin kapacitet att ta in ny nya kandidatländer. |
| --- | --- |

9.

Utan ett konstitutionellt fördrag skulle EU behöva avstå från avsevärda framsteg avseende den representativa och deltagarinriktade demokratin inom EU, och unionen skulle inte ha någon relevant rättslig ram eller några beslutsmekanismer för att stärka sin förmåga att agera, framför allt genom utökad tillämpning av omröstning med kvalificerad majoritet, och sin kapacitet att ta in ny nya kandidatländer.

| 10. | Utan ett konstitutionellt fördrag skulle unionen inte vara en juridisk person och inte heller ha någon gemensam grund för grundläggande rättigheter fastställda i en bindande stadga som skulle utgöra en verklig rättslig och demokratisk garanti för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

10.

Utan ett konstitutionellt fördrag skulle unionen inte vara en juridisk person och inte heller ha någon gemensam grund för grundläggande rättigheter fastställda i en bindande stadga som skulle utgöra en verklig rättslig och demokratisk garanti för EU:s medborgare.

| 11. | ReK konstaterar att EU utan det konstitutionella fördraget inte erkänner det regionala och lokala självstyret som pelare i EU:s demokratiska system. |
| --- | --- |

11.

ReK konstaterar att EU utan det konstitutionella fördraget inte erkänner det regionala och lokala självstyret som pelare i EU:s demokratiska system.

| 12. | Kommittén anser att en frånvaro av ett konstitutionellt fördrag skulle skada insikten om fördelarna med den europeiska integrationsmodellen, vars syfte är att främja respekten för och stärkandet av mångfald inom EU. |
| --- | --- |

12.

Kommittén anser att en frånvaro av ett konstitutionellt fördrag skulle skada insikten om fördelarna med den europeiska integrationsmodellen, vars syfte är att främja respekten för och stärkandet av mångfald inom EU.

| 13. | Utan ett konstitutionellt fördrag måste unionen avstå från en tydligare uppdelning av befogenheterna och ett politisk-rättsligt instrument som stärker genomförandet av och respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, i synnerhet med avseende på ett uttryckligt erkännande av den regionala och lokala dimensionen. EU skulle därmed avstå från ökat hänsynstagande till de regionala och lokala myndigheternas befogenheter. EU skulle också avstå från ökat deltagande från dessa myndigheter i beslutsprocessen genom systematiskt samråd i ett tidigt skede, liksom från rättsliga garantier för sådant deltagande, t.ex. genom Regionkommitténs rätt att väcka talan inför EG-domstolen, något som skulle öka öppenheten och demokratin i unionen. |
| --- | --- |

13.

Utan ett konstitutionellt fördrag måste unionen avstå från en tydligare uppdelning av befogenheterna och ett politisk-rättsligt instrument som stärker genomförandet av och respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, i synnerhet med avseende på ett uttryckligt erkännande av den regionala och lokala dimensionen. EU skulle därmed avstå från ökat hänsynstagande till de regionala och lokala myndigheternas befogenheter. EU skulle också avstå från ökat deltagande från dessa myndigheter i beslutsprocessen genom systematiskt samråd i ett tidigt skede, liksom från rättsliga garantier för sådant deltagande, t.ex. genom Regionkommitténs rätt att väcka talan inför EG-domstolen, något som skulle öka öppenheten och demokratin i unionen.

| 14. | Med ett konstitutionellt fördrag skulle EU ha relevanta möjligheter att säkerställa den territoriella sammanhållningen och öka solidariteten inom gemenskapen. |
| --- | --- |

14.

Med ett konstitutionellt fördrag skulle EU ha relevanta möjligheter att säkerställa den territoriella sammanhållningen och öka solidariteten inom gemenskapen.

| 15. | Utan ett konstitutionellt fördrag skulle EU sakna en gemensam asylpolitik och konkreta verktyg för att bekämpa illegal invandring, något som är särskilt viktigt för de regionala och lokala myndigheterna, som tar emot invandrarna i sina regioner och städer. |
| --- | --- |

15.

Utan ett konstitutionellt fördrag skulle EU sakna en gemensam asylpolitik och konkreta verktyg för att bekämpa illegal invandring, något som är särskilt viktigt för de regionala och lokala myndigheterna, som tar emot invandrarna i sina regioner och städer.

| 16. | Regionkommittén påminner om att unionen utan ett konstitutionellt fördrag inte skulle ha möjlighet att utveckla en bred energipolitik, något som i synnerhet skulle missgynna de lokala och regionala myndigheter som främjar förnybar energi och verkar för ökad energieffektivitet och som därmed strävar efter att minska effekterna av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén påminner om att unionen utan ett konstitutionellt fördrag inte skulle ha möjlighet att utveckla en bred energipolitik, något som i synnerhet skulle missgynna de lokala och regionala myndigheter som främjar förnybar energi och verkar för ökad energieffektivitet och som därmed strävar efter att minska effekterna av klimatförändringarna.

Hänsyn till den lokala och regionala dimensionen i en institutionell förordning

| 17. | Regionkommittén anser att följande bestämmelser i vilket fall som helst bör behandlas i ett eventuellt kommande fördrag:






  — | Stor vikt bör fästas vid EU:s mål, värden och grundläggande rättigheter, särskilt respekten för det lokala och regionala självstyret och den kulturella och språkliga mångfalden (artiklarna I-3 och I-5 samt ingressen till stadgan om unionens grundläggande rättigheter). |
| --- | --- | --- |

17.

Regionkommittén anser att följande bestämmelser i vilket fall som helst bör behandlas i ett eventuellt kommande fördrag:

—

Stor vikt bör fästas vid EU:s mål, värden och grundläggande rättigheter, särskilt respekten för det lokala och regionala självstyret och den kulturella och språkliga mångfalden (artiklarna I-3 och I-5 samt ingressen till stadgan om unionens grundläggande rättigheter).

| — | Subsidiaritetsprincipen får en ny definition (artikel I-11.3). |
| --- | --- |

—

Subsidiaritetsprincipen får en ny definition (artikel I-11.3).

| — | Hänsyn tas till gemenskapslagstiftningens konsekvenser för lokala och regionala myndigheter (protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna). |
| --- | --- |

—

Hänsyn tas till gemenskapslagstiftningens konsekvenser för lokala och regionala myndigheter (protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna).

| — | Samrådsprincipen erkänns, vilket medför att de lokala och regionala myndigheterna blir tätare knutna till utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av gemenskapspolitiken (protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna). |
| --- | --- |

—

Samrådsprincipen erkänns, vilket medför att de lokala och regionala myndigheterna blir tätare knutna till utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av gemenskapspolitiken (protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna).

| — | De regionala parlamenten med lagstiftande befogenheter involveras i förfarandet för tidig varning i samband med att man i ett tidigt skede övervakar tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna). |
| --- | --- |

—

De regionala parlamenten med lagstiftande befogenheter involveras i förfarandet för tidig varning i samband med att man i ett tidigt skede övervakar tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna).

| — | Kommittén får rätt att väcka talan för att försvara sina rättigheter (artikel III-365) om subsidiaritetsprincipen inte respekteras (artikel 8 i protokollet om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna). |
| --- | --- |

—

Kommittén får rätt att väcka talan för att försvara sina rättigheter (artikel III-365) om subsidiaritetsprincipen inte respekteras (artikel 8 i protokollet om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna).

| — | Regionkommitténs ledamöter får samma mandatperiod som Europaparlamentets och kommissionens ledamöter (artikel III-368.2). |
| --- | --- |

—

Regionkommitténs ledamöter får samma mandatperiod som Europaparlamentets och kommissionens ledamöter (artikel III-368.2).

| — | Ett nytt system som reglerar antal och utnämningsförfarande för kommitténs medlemmar och suppleanter och som ersätter det gamla systemet och utgör ett steg mot ett system som grundar sig på politiska eller territoriella kriterier (artikel III-386). |
| --- | --- |

—

Ett nytt system som reglerar antal och utnämningsförfarande för kommitténs medlemmar och suppleanter och som ersätter det gamla systemet och utgör ett steg mot ett system som grundar sig på politiska eller territoriella kriterier (artikel III-386).

| — | Betydelsen av närdemokratin i unionen erkänns (artikel I-46). |
| --- | --- |

—

Betydelsen av närdemokratin i unionen erkänns (artikel I-46).

| — | Nya bestämmelser för deltagardemokratin anges, enligt vilka EU-institutionerna uppmanas ge representativa sammanslutningar – med särskild hänsyn till organisationerna med lokal och regional inriktning – möjlighet att framföra och offentligt diskutera sina ståndpunkter på alla områden där unionen är verksam, och föra en öppen, överskådlig och regelbunden dialog med dessa sammanslutningar (artikel I-47). |
| --- | --- |

—

Nya bestämmelser för deltagardemokratin anges, enligt vilka EU-institutionerna uppmanas ge representativa sammanslutningar – med särskild hänsyn till organisationerna med lokal och regional inriktning – möjlighet att framföra och offentligt diskutera sina ståndpunkter på alla områden där unionen är verksam, och föra en öppen, överskådlig och regelbunden dialog med dessa sammanslutningar (artikel I-47).

| — | Territoriell sammanhållning införlivas bland EU:s mål (artikel I-3) och medlemsstaterna åtar sig att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (protokollet om social, ekonomisk och territoriell sammanhållning). |
| --- | --- |

—

Territoriell sammanhållning införlivas bland EU:s mål (artikel I-3) och medlemsstaterna åtar sig att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (protokollet om social, ekonomisk och territoriell sammanhållning).

| — | Regionerna i de yttersta randområdena får särskild status (artikel III-424). |
| --- | --- |

—

Regionerna i de yttersta randområdena får särskild status (artikel III-424).

| — | Den regionala och lokala dimensionen skall beaktas på området räddningstjänst (artikel III-284). |
| --- | --- |

—

Den regionala och lokala dimensionen skall beaktas på området räddningstjänst (artikel III-284).

| 18. | Kommittén anser följaktligen att protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna skall infogas i ett eventuellt nytt fördrag eller bibehållas som protokoll nr 2, omedelbart efter protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll. |
| --- | --- |

18.

Kommittén anser följaktligen att protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna skall infogas i ett eventuellt nytt fördrag eller bibehållas som protokoll nr 2, omedelbart efter protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll.

| 19. | ReK erkänner behovet av att beakta följande områden: klimatförändringar, energi, den europeiska sociala modellen i förhållande till de demografiska förändringarna och globaliseringen (1), invandringspolitik, (särskilt med avseende på bekämpning av illegal invandring), den ekonomiska politiken i euro-området och understryker att EU:s åtgärder på dessa områden inte kan bli effektiva om de inte stöds av regionala och lokala myndigheter. Kommittén vill därför att ett eventuellt nytt fördrag skall innehålla bestämmelser om att ReK skall höras i fråga om dessa nya politikområden för gemenskapen. |
| --- | --- |

19.

ReK erkänner behovet av att beakta följande områden: klimatförändringar, energi, den europeiska sociala modellen i förhållande till de demografiska förändringarna och globaliseringen (1), invandringspolitik, (särskilt med avseende på bekämpning av illegal invandring), den ekonomiska politiken i euro-området och understryker att EU:s åtgärder på dessa områden inte kan bli effektiva om de inte stöds av regionala och lokala myndigheter. Kommittén vill därför att ett eventuellt nytt fördrag skall innehålla bestämmelser om att ReK skall höras i fråga om dessa nya politikområden för gemenskapen.

| 20. | Kommittén påpekar att medborgarna på grund av de kommunikationsproblem som otaliga gånger framhållits förväntar sig att EU-institutionerna och medlemsstaterna skall utforma en politik som utgår från medborgarnas intressen. Medborgarna är i sin fulla rätt att fråga vad de får från EU, och EU-politiken måste ge övertygande svar på denna fråga. |
| --- | --- |

20.

Kommittén påpekar att medborgarna på grund av de kommunikationsproblem som otaliga gånger framhållits förväntar sig att EU-institutionerna och medlemsstaterna skall utforma en politik som utgår från medborgarnas intressen. Medborgarna är i sin fulla rätt att fråga vad de får från EU, och EU-politiken måste ge övertygande svar på denna fråga.

| 21. | Om regeringskonferensen avser att genomföra en översyn av den rättsliga grunden i del III i det konstitutionella fördraget anser kommittén att bestämmelserna om räddningstjänst (art. III-284), turism (art. III-281) och administrativt samarbete (art. III-285) bör föreskriva att ReK hörs på dessa områden. |
| --- | --- |

21.

Om regeringskonferensen avser att genomföra en översyn av den rättsliga grunden i del III i det konstitutionella fördraget anser kommittén att bestämmelserna om räddningstjänst (art. III-284), turism (art. III-281) och administrativt samarbete (art. III-285) bör föreskriva att ReK hörs på dessa områden.

Regionkommitténs framtida engagemang avseende Plan D (decentralisering)

| 22. | Regionkommittén konstaterar att ett samförstånd har vuxit fram under perioden för eftertanke om behovet av att diskutera EU på en nivå som ligger nära medborgarna, att ge informationen lokalt och regionalt innehåll samt göra den målinriktad. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén konstaterar att ett samförstånd har vuxit fram under perioden för eftertanke om behovet av att diskutera EU på en nivå som ligger nära medborgarna, att ge informationen lokalt och regionalt innehåll samt göra den målinriktad.

| 23. | Kommittén upprepar sin övertygelse om att man genom en decentraliserad kommunikationspolitik måste främja diskussionen om gemensamma värderingar, resultatet av det europeiska integrationsarbetet och gemenskapens politik samt frågor som gäller EU:s framtid. |
| --- | --- |

23.

Kommittén upprepar sin övertygelse om att man genom en decentraliserad kommunikationspolitik måste främja diskussionen om gemensamma värderingar, resultatet av det europeiska integrationsarbetet och gemenskapens politik samt frågor som gäller EU:s framtid.

| 24. | Regionkommittén har genom att lägga till ett fjärde ”D” som i decentralisering till den ”Plan D som i demokrati, dialog och debatt” som kommissionen föreslagit velat framhäva vikten av den politiska och offentliga debatten om närhet samt behovet av att främja en decentraliserad kommunikationspolitik över hela EU:s territorium. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén har genom att lägga till ett fjärde ”D” som i decentralisering till den ”Plan D som i demokrati, dialog och debatt” som kommissionen föreslagit velat framhäva vikten av den politiska och offentliga debatten om närhet samt behovet av att främja en decentraliserad kommunikationspolitik över hela EU:s territorium.

| 25. | Kommittén påminner om sitt program med stora evenemang i Bryssel (Open Days, den europeiska veckan för regioner och städer, forum, temaveckor) som för de deltagande EU-institutionerna utgör verkliga plattformar för kommunikation med företrädare för regionala och lokala myndigheter, regionala och lokala medier och utgivare av publikationer för europeiska och nationella sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

25.

Kommittén påminner om sitt program med stora evenemang i Bryssel (Open Days, den europeiska veckan för regioner och städer, forum, temaveckor) som för de deltagande EU-institutionerna utgör verkliga plattformar för kommunikation med företrädare för regionala och lokala myndigheter, regionala och lokala medier och utgivare av publikationer för europeiska och nationella sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter.

| 26. | ReK välkomnar för övrigt alla de initiativ som har inletts av kommitténs politiska grupper och lokala och regionala myndigheter i fråga om kommunikationen om EU-frågorna. Dessa förtecknas i de två första lägesrapporterna om genomförandet av Plan D ”Decentralisering” (2). Initiativen främjar skapandet av ett offentligt rum för dialog och debatt som förmedlas av den lokala och regionala pressen. |
| --- | --- |

26.

ReK välkomnar för övrigt alla de initiativ som har inletts av kommitténs politiska grupper och lokala och regionala myndigheter i fråga om kommunikationen om EU-frågorna. Dessa förtecknas i de två första lägesrapporterna om genomförandet av Plan D ”Decentralisering” (2). Initiativen främjar skapandet av ett offentligt rum för dialog och debatt som förmedlas av den lokala och regionala pressen.

| 27. | Kommittén vill åter peka på behovet av ett dubbelriktat arbetssätt av det slag som kommissionen förordar i sin vitbok om EU:s informationspolitik. Kommunikationen med de lokala och regionala myndigheterna sker för närvarande på ett alltför enkelriktat sätt uppifrån och ner. |
| --- | --- |

27.

Kommittén vill åter peka på behovet av ett dubbelriktat arbetssätt av det slag som kommissionen förordar i sin vitbok om EU:s informationspolitik. Kommunikationen med de lokala och regionala myndigheterna sker för närvarande på ett alltför enkelriktat sätt uppifrån och ner.

| 28. | Inom ramen för en förlängning av kommissionens åtgärder åtar sig kommittén att bygga vidare på det territoriella arbetssätt som utvecklats i Plan D ”Decentralisering” och rekommenderar följande för att befästa en decentraliserad kommunikationspolitik:






  — | Inrättandet av ett nätverk mellan de regionala och lokala myndigheternas presskontor med information om aktuella EU-aktiviteter som är anpassad till ett regionalt och lokalt perspektiv skulle göra de regionala och lokala mediernas användning av EU-information enklare och effektivare. |
| --- | --- | --- |

28.

Inom ramen för en förlängning av kommissionens åtgärder åtar sig kommittén att bygga vidare på det territoriella arbetssätt som utvecklats i Plan D ”Decentralisering” och rekommenderar följande för att befästa en decentraliserad kommunikationspolitik:

—

Inrättandet av ett nätverk mellan de regionala och lokala myndigheternas presskontor med information om aktuella EU-aktiviteter som är anpassad till ett regionalt och lokalt perspektiv skulle göra de regionala och lokala mediernas användning av EU-information enklare och effektivare.

| — | Anordnande av seminarier i olika medlemsstater för regionala och lokala företrädare i samarbete med nationella sammanslutningar för regionala och lokala myndigheter, där de viktigaste frågorna av nationellt intresse diskuteras. |
| --- | --- |

—

Anordnande av seminarier i olika medlemsstater för regionala och lokala företrädare i samarbete med nationella sammanslutningar för regionala och lokala myndigheter, där de viktigaste frågorna av nationellt intresse diskuteras.

| — | Ett särskilt arbetssammanträde, öppet för ledamöter av Europaparlamentet och Regionkommittén från samma valkrets, vid region- och kommunfullmäktige för diskussion om resultaten av den europeiska integrationsprocessen och EU:s institutionella reformprocess. Detta kan äga rum på Europadagen den 9 maj. |
| --- | --- |

—

Ett särskilt arbetssammanträde, öppet för ledamöter av Europaparlamentet och Regionkommittén från samma valkrets, vid region- och kommunfullmäktige för diskussion om resultaten av den europeiska integrationsprocessen och EU:s institutionella reformprocess. Detta kan äga rum på Europadagen den 9 maj.

| — | Anordnande av konferenser och debatter inom ramen för Plan D i samband med ReK-utskottens sammanträden på annan ort för att få till stånd en målinriktad tematisk dialog mellan ReK:s ledamöter och allmänheten. |
| --- | --- |

—

Anordnande av konferenser och debatter inom ramen för Plan D i samband med ReK-utskottens sammanträden på annan ort för att få till stånd en målinriktad tematisk dialog mellan ReK:s ledamöter och allmänheten.

| — | Offentliggörande av en standardtext om Plan D ”Decentralisering” på de europeiska kommunernas, städernas och regionernas webbplatser, med tyngdpunkten på information om EU. Länkarna till dessa webbplatser på ReK:s webbsida ”Going local” och på Europeiska kommissionens webbplats bör lyftas fram i syfte att främja spridning av goda metoder i fråga om kommunikation och information om EU på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Offentliggörande av en standardtext om Plan D ”Decentralisering” på de europeiska kommunernas, städernas och regionernas webbplatser, med tyngdpunkten på information om EU. Länkarna till dessa webbplatser på ReK:s webbsida ”Going local” och på Europeiska kommissionens webbplats bör lyftas fram i syfte att främja spridning av goda metoder i fråga om kommunikation och information om EU på lokal och regional nivå.

| 29. | Regionkommittén ser positivt på kommissionens åtgärder i samband med Berlinkonferensen den 18-19 januari 2007 för att utveckla ett partnerskap mellan EU-institutionerna och de lokala och regionala myndigheterna på kommunikationsområdet. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén ser positivt på kommissionens åtgärder i samband med Berlinkonferensen den 18-19 januari 2007 för att utveckla ett partnerskap mellan EU-institutionerna och de lokala och regionala myndigheterna på kommunikationsområdet.

| 30. | ReK vill i synnerhet rikta uppmärksamheten på förslagen i slutsatserna från denna konferens, särskilt behovet av att






  — | säkerställa en ökning av de budgetresurser som de lokala och regionala myndigheterna förfogar över, för att de skall kunna bidra till en ny informations- och kommunikationspolitik, |
| --- | --- | --- |

30.

ReK vill i synnerhet rikta uppmärksamheten på förslagen i slutsatserna från denna konferens, särskilt behovet av att

—

säkerställa en ökning av de budgetresurser som de lokala och regionala myndigheterna förfogar över, för att de skall kunna bidra till en ny informations- och kommunikationspolitik,

| — | inarbeta utbildning i EU-medborgarskap i skolornas läroplaner, |
| --- | --- |

—

inarbeta utbildning i EU-medborgarskap i skolornas läroplaner,

| — | i samband med valkampanjer på regional och lokal nivå uppmuntra europeiska frågeställningar i kandidaternas program genom lämplig information, |
| --- | --- |

—

i samband med valkampanjer på regional och lokal nivå uppmuntra europeiska frågeställningar i kandidaternas program genom lämplig information,

| — | sprida goda metoder i fråga om information om EU på lokal och regional nivå i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

sprida goda metoder i fråga om information om EU på lokal och regional nivå i medlemsstaterna.

| 31. | Regionkommittén delar kommissionens åsikt att man i framtiden bör målinrikta kommunikationen på väl avgränsade grupper av befolkningen, särskilt kvinnor och ungdomar. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén delar kommissionens åsikt att man i framtiden bör målinrikta kommunikationen på väl avgränsade grupper av befolkningen, särskilt kvinnor och ungdomar.

| 32. | Regionkommittén anser att EU:s kommunikationspolitik skulle vinna i enhetlighet och effektivitet, om EU-institutionerna kunde enas om en rättslig ram eller instans som kunde säkerställa genomförandet av ett särskilt program med utgångspunkt i denna politik och som ges tillräckliga finansiella resurser. De regionala och lokala myndigheterna och deras nätverk skulle vara berättigade till stöd från dessa framtida program med gemenskapsfinansiering. Kommittén välkomnar i detta sammanhang riktlinjerna för Europaparlamentets budgetförfarande för 2008, som efterlyser större deltagande och nya handlingsplaner för kommunikation inriktad på lokala och regionala medier. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser att EU:s kommunikationspolitik skulle vinna i enhetlighet och effektivitet, om EU-institutionerna kunde enas om en rättslig ram eller instans som kunde säkerställa genomförandet av ett särskilt program med utgångspunkt i denna politik och som ges tillräckliga finansiella resurser. De regionala och lokala myndigheterna och deras nätverk skulle vara berättigade till stöd från dessa framtida program med gemenskapsfinansiering. Kommittén välkomnar i detta sammanhang riktlinjerna för Europaparlamentets budgetförfarande för 2008, som efterlyser större deltagande och nya handlingsplaner för kommunikation inriktad på lokala och regionala medier.

| 33. | ReK noterar att både kommissionen (3) och Europaparlamentet (4) erkänner behovet av ett samarbete mellan EU-institutionerna för att kunna sända ett enhetligt EU-budskap till medborgarna, och kommittén välkomnar återlanseringen av samarbetet med de regionala och lokala institutionerna som syftar till att visa på relevansen och effekterna av unionens beslut på medborgarnas liv. |
| --- | --- |

33.

ReK noterar att både kommissionen (3) och Europaparlamentet (4) erkänner behovet av ett samarbete mellan EU-institutionerna för att kunna sända ett enhetligt EU-budskap till medborgarna, och kommittén välkomnar återlanseringen av samarbetet med de regionala och lokala institutionerna som syftar till att visa på relevansen och effekterna av unionens beslut på medborgarnas liv.

| 34. | Regionkommittén stöder Europaparlamentets förslag om en mellaninstitutionell överenskommelse som definierar gemensamma principer för samarbetet mellan institutionerna på kommunikationsområdet. Regionkommittén begär att få delta i utarbetandet och genomförandet av en sådan överenskommelse (5). |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén stöder Europaparlamentets förslag om en mellaninstitutionell överenskommelse som definierar gemensamma principer för samarbetet mellan institutionerna på kommunikationsområdet. Regionkommittén begär att få delta i utarbetandet och genomförandet av en sådan överenskommelse (5).

| 35. | Kommittén ställer sig bakom parlamentets förslag om att utvärdera verksamheten inom den interinstitutionella gruppen för information för att avgöra om den kan förbättras, och förklarar sig redo att delta om en grupp med ansvar för samordningen av genomförandet av de riktlinjer som fastställs av den interinstitutionella gruppen inrättas (6). |
| --- | --- |

35.

Kommittén ställer sig bakom parlamentets förslag om att utvärdera verksamheten inom den interinstitutionella gruppen för information för att avgöra om den kan förbättras, och förklarar sig redo att delta om en grupp med ansvar för samordningen av genomförandet av de riktlinjer som fastställs av den interinstitutionella gruppen inrättas (6).

| 36. | ReK ser för övrigt positivt på det tillägg till samarbetsavtalet med Europeiska kommissionen som undertecknades 2005 om informations- och kommunikationspolitiken, och som beaktar denna dimension av det interinstitutionella samarbetet till fromma för en decentraliserad kommunikationspolitik i egentlig mening. |
| --- | --- |

36.

ReK ser för övrigt positivt på det tillägg till samarbetsavtalet med Europeiska kommissionen som undertecknades 2005 om informations- och kommunikationspolitiken, och som beaktar denna dimension av det interinstitutionella samarbetet till fromma för en decentraliserad kommunikationspolitik i egentlig mening.

| 37. | Kommittén stöder kommunikationsverksamheten i de regionala parlamenten och anser att kommitténs ledamöter bör delta i interparlamentariska forum om unionens framtid. Detsamma gäller de regionala parlamenten och deras representativa organisationer. |
| --- | --- |

37.

Kommittén stöder kommunikationsverksamheten i de regionala parlamenten och anser att kommitténs ledamöter bör delta i interparlamentariska forum om unionens framtid. Detsamma gäller de regionala parlamenten och deras representativa organisationer.

| 38. | Regionkommittén uppskattar parlamentets initiativ om inrättandet av en europeisk journalistfond avsedd att främja diskussionen om EU-frågornas konsekvenser på regional och lokal nivå (7). |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén uppskattar parlamentets initiativ om inrättandet av en europeisk journalistfond avsedd att främja diskussionen om EU-frågornas konsekvenser på regional och lokal nivå (7).

| 39. | Regionkommittén ger kommitténs ordförande i uppdrag att översända detta yttrande till medlemmarna i Europeiska rådet, rådet, Europaparlamentet, kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén ger kommitténs ordförande i uppdrag att översända detta yttrande till medlemmarna i Europeiska rådet, rådet, Europaparlamentet, kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

Bryssel den 6 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

II. A.   Handläggning

| Titel | Arbetsdokument från kommissionen: Kostnaden av frånvaron av en konstitution av den 21 november 2006 |
| --- | --- |
| Referenser | — |
| Rättslig grund | Initiativyttrande (artikel 265, femte stycket) |
| Hänvisning till arbetsordningen | — |
| Presidiets beslut | 12.2.2007 |
| Ansvarigt utskott | Utskottet för konstitutionella frågor, EU:s styresformer och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (CONST) |
| Föredragande | António Paiva, borgmästare i Tomar (PT-PPE) |
| Underlag | CdR 12/2007 |
| Behandling i utskottet | 27.2.2007 |
| Antagande i utskottet | 3.5.2007 |
| Resultat av omröstning i utskottet | Antaget med majoritetsbeslut |
| Antagande vid plenarsession | 6.6.2007 |
| Tidigare yttrande från kommittén | Yttrande CdR 250/2005 av den 13 oktober 2005 om ”En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen”, föredragande: Schausberger (AT-PPE) och Tope (UK-ALDE) (8) |

Titel

Titel

Arbetsdokument från kommissionen: Kostnaden av frånvaron av en konstitution av den 21 november 2006

Referenser

Referenser

—

Rättslig grund

Rättslig grund

Initiativyttrande (artikel 265, femte stycket)

Hänvisning till arbetsordningen

Hänvisning till arbetsordningen

—

Presidiets beslut

Presidiets beslut

12.2.2007

Ansvarigt utskott

Ansvarigt utskott

Utskottet för konstitutionella frågor, EU:s styresformer och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (CONST)

Föredragande

Föredragande

António Paiva, borgmästare i Tomar (PT-PPE)

António Paiva

Underlag

Underlag

CdR 12/2007

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

27.2.2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

3.5.2007

Resultat av omröstning i utskottet

Resultat av omröstning i utskottet

Antaget med majoritetsbeslut

Antaget med majoritetsbeslut

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6.6.2007

Tidigare yttrande från kommittén

Tidigare yttrande från kommittén

Yttrande CdR 250/2005 av den 13 oktober 2005 om ”En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen”, föredragande: Schausberger (AT-PPE) och Tope (UK-ALDE) (8)

”En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen”

8

II.B.   Handläggning

| Titel | Plan D: att utvidga och fördjupa debatten inom EU |
| --- | --- |
| Referenser | SEK(2006) 1553 |
| Rättslig grund | Initiativyttrande (artikel 265, femte stycket) |
| Hänvisning till arbetsordningen | — |
| Presidiets beslut | 12.2.2007 |
| Ansvarigt utskott | Utskottet för konstitutionella frågor, EU:s styresformer och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (CONST) |
| Föredragande | António Paiva, borgmästare i Tomar (PT-PPE) |
| Underlag | CdR 12/2007 |
| Behandling i utskottet | 27.2.2007 |
| Antagande i utskottet | 3.5.2007 |
| Resultat av omröstning i utskottet | Antaget med majoritetsbeslut |
| Antagande vid plenarsession | 6.6.2007 |
| Tidigare yttrande från kommittén | Yttrande CdR 52/2006 av den 15 juni 2006 om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt” (KOM(2005) 494 slutlig) och Vitbok om EU:s kommunikationspolitik (KOM(2006) 35 slutlig), föredragande: Bresso (IT-PSE) (9) |

Titel

Titel

Plan D: att utvidga och fördjupa debatten inom EU

Referenser

Referenser

SEK(2006) 1553

Rättslig grund

Rättslig grund

Initiativyttrande (artikel 265, femte stycket)

Hänvisning till arbetsordningen

Hänvisning till arbetsordningen

—

Presidiets beslut

Presidiets beslut

12.2.2007

Ansvarigt utskott

Ansvarigt utskott

Utskottet för konstitutionella frågor, EU:s styresformer och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (CONST)

Föredragande

Föredragande

António Paiva, borgmästare i Tomar (PT-PPE)

António Paiva

Underlag

Underlag

CdR 12/2007

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

27.2.2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

3.5.2007

Resultat av omröstning i utskottet

Resultat av omröstning i utskottet

Antaget med majoritetsbeslut

Antaget med majoritetsbeslut

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6.6.2007

Tidigare yttrande från kommittén

Tidigare yttrande från kommittén

Yttrande CdR 52/2006 av den 15 juni 2006 om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt” (KOM(2005) 494 slutlig) och Vitbok om EU:s kommunikationspolitik (KOM(2006) 35 slutlig), föredragande: Bresso (IT-PSE) (9)

”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt”

Vitbok om EU:s kommunikationspolitik

9

---

(1)  Draft report on the roadmap for the Union's Constitutional Process (2007/0000(INI)), Europaparlamentets utskott för konstitutionella frågor, föredragande: Enrique Barón Crespo, Elmar Brok, punkt 8.

1

Draft report on the roadmap for the Union's Constitutional Process

(2)  ”Communiquer sur l'Europe dans les Régions et les villes”, genomförandet av Plan D som i decentralisering, första lägesrapporten (oktober 2005-oktober 2006).

2

(3)  SEK(2006) 1553, Plan D: att utvidga och fördjupa debatten inom EU, PM från Margot Wallström till kommissionen av den 29 november 2006.

3

(4)  Europaparlamentets resolution om vitboken om EU:s kommunikationspolitik (2006/2087(INI)) av den 16 november 2006.

4

(5)  2006/2087(INI), punkt 9.

5

(6)  2006/2087(INI), punkterna 44 och 48.

6

(7)  2006/2087(INI), punkt 33.

7

(8)  EUT C 81, 4.4.2006, s. 32.

8

(9)  EUT C 229, 22.9.2006, s. 67.

9

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/37

---

Yttrande från Regionkommittén om gemenskapens inre marknad för posttjänster

(2007/C 197/07)

REGIONKOMMITTÉN

| — | Vi anser att man bör flytta fram den tidsgräns – år 2009 – för genomförande av den inre marknaden för posttjänster som föreslås i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG av den 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG till den 31 december 2010 och också tillåta en övergångsperiod fram till 2012 för de medlemsstater som anser att en sådan övergångsperiod är nödvändig, för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen. De rättsliga frågorna rörande de olika alternativ som föreslås när det gäller finansiering av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster måste dock klargöras på förhand av kommissionen. I nästa rapport, och senast den 31 december 2010, bör kommissionen – efter ett brett samråd med berörda parter och efter adekvata undersökningar – göra en bedömning av effektiviteten i de finansieringsmetoder som föreslås i direktivet och om de samhällsomfattande tjänsternas uppfyller användarnas behov. |
| --- | --- |

—

Vi anser att man bör flytta fram den tidsgräns – år 2009 – för genomförande av den inre marknaden för posttjänster som föreslås i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG av den 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG till den 31 december 2010 och också tillåta en övergångsperiod fram till 2012 för de medlemsstater som anser att en sådan övergångsperiod är nödvändig, för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen. De rättsliga frågorna rörande de olika alternativ som föreslås när det gäller finansiering av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster måste dock klargöras på förhand av kommissionen. I nästa rapport, och senast den 31 december 2010, bör kommissionen – efter ett brett samråd med berörda parter och efter adekvata undersökningar – göra en bedömning av effektiviteten i de finansieringsmetoder som föreslås i direktivet och om de samhällsomfattande tjänsternas uppfyller användarnas behov.

| — | anser att postnätet som helhet, inbegripet franchising av postkontor, inte bara kan erbjuda posttjänster utan också fungera som plattform för utbud av andra offentliga tjänster; denna potential gör det möjligt att tillgodose behov i bergstrakter och avlägsna landsbygdsområden, och att garantera tillgången till grundläggande tjänster på elektronisk väg, |
| --- | --- |

—

anser att postnätet som helhet, inbegripet franchising av postkontor, inte bara kan erbjuda posttjänster utan också fungera som plattform för utbud av andra offentliga tjänster; denna potential gör det möjligt att tillgodose behov i bergstrakter och avlägsna landsbygdsområden, och att garantera tillgången till grundläggande tjänster på elektronisk väg,

| — | noterar att nya företag har skapat ny sysselsättning på avreglerade marknader och indirekt inom företag som är beroende av postsektorn; avregleringen av postmarknaden kommer dock att innebära att postsektorn, som tidigare inbegrep sociala garantiregler för sysselsättning och inkomst, löper risk att drabbas av otrygga anställningsvillkor och låga löner. |
| --- | --- |

—

noterar att nya företag har skapat ny sysselsättning på avreglerade marknader och indirekt inom företag som är beroende av postsektorn; avregleringen av postmarknaden kommer dock att innebära att postsektorn, som tidigare inbegrep sociala garantiregler för sysselsättning och inkomst, löper risk att drabbas av otrygga anställningsvillkor och låga löner.

I.   Politiska rekommendationer

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster

KOM(2006) 594 slutlig – 2006/0196 (COD)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén anser att det är mycket viktigt med goda posttjänster för alla ekonomiska och sociala verksamheter och att dessa tjänster utgör en central del av kommunikationen inom EU. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att det är mycket viktigt med goda posttjänster för alla ekonomiska och sociala verksamheter och att dessa tjänster utgör en central del av kommunikationen inom EU.

| 2. | Kommittén betonar den nyckelroll som posttjänsterna spelar – liksom de samhällsomfattande tjänster som gör det möjligt att erbjuda tillförlitliga posttjänster av hög kvalitet till överkomliga priser oberoende av geografiska eller ekonomiska villkor – för Europeiska unionens territoriella och sociala sammanhållning. |
| --- | --- |

2.

Kommittén betonar den nyckelroll som posttjänsterna spelar – liksom de samhällsomfattande tjänster som gör det möjligt att erbjuda tillförlitliga posttjänster av hög kvalitet till överkomliga priser oberoende av geografiska eller ekonomiska villkor – för Europeiska unionens territoriella och sociala sammanhållning.

| 3. | Kommittén framhåller sitt stöd till och engagemang för skapandet en europeisk inre marknad genom en reglerad liberalisering av postsektorn som långsiktigt garanterar tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

3.

Kommittén framhåller sitt stöd till och engagemang för skapandet en europeisk inre marknad genom en reglerad liberalisering av postsektorn som långsiktigt garanterar tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster.

| 4. | Vi anser att man bör flytta fram den tidsgräns – år 2009 – för genomförande av den inre marknaden för posttjänster som föreslås i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG av den 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG till den 31 december 2010 och också tillåta en övergångsperiod fram till 2012 för de medlemsstater som anser att en sådan övergångsperiod är nödvändig, för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen. De rättsliga frågorna rörande de olika alternativ som föreslås när det gäller finansiering av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster måste dock klargöras på förhand av kommissionen. I nästa rapport, och senast den 31 december 2010, bör kommissionen – efter ett brett samråd med berörda parter och efter adekvata undersökningar – göra en bedömning av effektiviteten i de finansieringsmetoder som föreslås i direktivet och om de samhällsomfattande tjänsternas uppfyller användarnas behov. |
| --- | --- |

4.

Vi anser att man bör flytta fram den tidsgräns – år 2009 – för genomförande av den inre marknaden för posttjänster som föreslås i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG av den 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG till den 31 december 2010 och också tillåta en övergångsperiod fram till 2012 för de medlemsstater som anser att en sådan övergångsperiod är nödvändig, för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen. De rättsliga frågorna rörande de olika alternativ som föreslås när det gäller finansiering av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster måste dock klargöras på förhand av kommissionen. I nästa rapport, och senast den 31 december 2010, bör kommissionen – efter ett brett samråd med berörda parter och efter adekvata undersökningar – göra en bedömning av effektiviteten i de finansieringsmetoder som föreslås i direktivet och om de samhällsomfattande tjänsternas uppfyller användarnas behov.

| 5. | Kommittén anser att europeisk och nationell reglering av posttjänster måste omfatta regler som säkerställer samhällsomfattande tjänster för konsumenter samtidigt som postföretag garanteras möjligheten att bedriva en flexibel verksamhet när det gäller att betjäna marknader och konsumentbehov som hela tiden förändras. |
| --- | --- |

5.

Kommittén anser att europeisk och nationell reglering av posttjänster måste omfatta regler som säkerställer samhällsomfattande tjänster för konsumenter samtidigt som postföretag garanteras möjligheten att bedriva en flexibel verksamhet när det gäller att betjäna marknader och konsumentbehov som hela tiden förändras.

| 6. | Vi instämmer i att effekterna av globalisering, marknadens efterfrågan på tjänster av hög kvalitet och tekniska framsteg innebär att postföretagen står inför snabba förändringar. ReK betonar att högkvalitativa, moderna och tekniskt avancerade allmänna posttjänster utgör en förutsättning för fullbordandet av den inre marknaden, framtida ekonomisk tillväxt och social integration. Det är särskilt konsumenter och småföretag i avlägsna regioner och eftersatta stadsområden som är beroende av posttjänster. Samtidigt har dock ny modern teknik skapat nya sätt att överföra meddelanden, och vid fastställande av de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd bör detta beaktas. |
| --- | --- |

6.

Vi instämmer i att effekterna av globalisering, marknadens efterfrågan på tjänster av hög kvalitet och tekniska framsteg innebär att postföretagen står inför snabba förändringar. ReK betonar att högkvalitativa, moderna och tekniskt avancerade allmänna posttjänster utgör en förutsättning för fullbordandet av den inre marknaden, framtida ekonomisk tillväxt och social integration. Det är särskilt konsumenter och småföretag i avlägsna regioner och eftersatta stadsområden som är beroende av posttjänster. Samtidigt har dock ny modern teknik skapat nya sätt att överföra meddelanden, och vid fastställande av de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd bör detta beaktas.

| 7. | Vi vill rikta uppmärksamheten mot att traditionella postförsändelser håller på att ersättas av nya kommunikationsformer i flera medlemsstater. Detta har lett till en omfattande minskning av postvolymen för postoperatörer. Detta måste beaktas när man definierar omfattning av och finansieringsformer för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

7.

Vi vill rikta uppmärksamheten mot att traditionella postförsändelser håller på att ersättas av nya kommunikationsformer i flera medlemsstater. Detta har lett till en omfattande minskning av postvolymen för postoperatörer. Detta måste beaktas när man definierar omfattning av och finansieringsformer för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster.

| 8. | Kommittén rekommenderar att man riktar större uppmärksamhet mot potentiella förluster av arbetstillfällen i samband med liberaliseringsprocessen, även om det faktum att nya konkurrenter träder in på marknaden också skulle kunna ge betydande nya sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

8.

Kommittén rekommenderar att man riktar större uppmärksamhet mot potentiella förluster av arbetstillfällen i samband med liberaliseringsprocessen, även om det faktum att nya konkurrenter träder in på marknaden också skulle kunna ge betydande nya sysselsättningsmöjligheter.

| 9. | Vi föreslår att medlemsstaterna och Europeiska kommissionen ytterligare undersöker möjligheterna att införa omskolningsprogram för dem som nu är anställda inom postsektorn och som kan komma att förlora arbetet när monopolen ställs inför konkurrens från nya företag på marknaden. |
| --- | --- |

9.

Vi föreslår att medlemsstaterna och Europeiska kommissionen ytterligare undersöker möjligheterna att införa omskolningsprogram för dem som nu är anställda inom postsektorn och som kan komma att förlora arbetet när monopolen ställs inför konkurrens från nya företag på marknaden.

| 10. | Vi noterar att nya företag har skapat ny sysselsättning på avreglerade marknader och indirekt inom företag som är beroende av postsektorn. Avregleringen av postmarknaden kommer dock att innebära att postsektorn, som tidigare inbegrep sociala garantiregler för sysselsättning och inkomst, löper risk att drabbas av otrygga anställningsvillkor och låga löner. |
| --- | --- |

10.

Vi noterar att nya företag har skapat ny sysselsättning på avreglerade marknader och indirekt inom företag som är beroende av postsektorn. Avregleringen av postmarknaden kommer dock att innebära att postsektorn, som tidigare inbegrep sociala garantiregler för sysselsättning och inkomst, löper risk att drabbas av otrygga anställningsvillkor och låga löner.

| 11. | ReK uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att undersöka möjligheterna att införa franchisingavtal för postnätet, vilket har gett mycket goda resultat i vissa nordiska medlemsstater. I dessa länder har franchising av postkontor i samverkan med andra företag visat sig vara en mycket kundvänlig metod att erbjuda posttjänster. |
| --- | --- |

11.

ReK uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att undersöka möjligheterna att införa franchisingavtal för postnätet, vilket har gett mycket goda resultat i vissa nordiska medlemsstater. I dessa länder har franchising av postkontor i samverkan med andra företag visat sig vara en mycket kundvänlig metod att erbjuda posttjänster.

| 12. | Vi anser att postnätet som helhet, inbegripet franchising av postkontor, inte bara kan erbjuda posttjänster utan också fungera som plattform för utbud av andra offentliga tjänster. Denna potential gör det möjligt att tillgodose behov i bergstrakter och avlägsna landsbygdsområden, och att garantera tillgången till grundläggande tjänster på elektronisk väg. |
| --- | --- |

12.

Vi anser att postnätet som helhet, inbegripet franchising av postkontor, inte bara kan erbjuda posttjänster utan också fungera som plattform för utbud av andra offentliga tjänster. Denna potential gör det möjligt att tillgodose behov i bergstrakter och avlägsna landsbygdsområden, och att garantera tillgången till grundläggande tjänster på elektronisk väg.

| 13. | Kommittén noterar att det fortfarande är oklart om hänvisningen i artikel 6 till information som skall publiceras om samhällsomfattande tjänster gäller den speciella typ av samhällsomfattande tjänster som fastställs av myndigheterna eller tjänstevillkoren för leverantörer av samhällsomfattande tjänster. Artikeln bör ändras så att det klart framgår vilka aktörer som kan bli föremål för åtgärder från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

13.

Kommittén noterar att det fortfarande är oklart om hänvisningen i artikel 6 till information som skall publiceras om samhällsomfattande tjänster gäller den speciella typ av samhällsomfattande tjänster som fastställs av myndigheterna eller tjänstevillkoren för leverantörer av samhällsomfattande tjänster. Artikeln bör ändras så att det klart framgår vilka aktörer som kan bli föremål för åtgärder från medlemsstaternas sida.

| 14. | Vi noterar att det bland finansieringsalternativen i direktivets nya artikel 7 ingår offentliga bidrag i form av direkt statligt stöd eller indirekt finansiering genom användning av offentlig upphandling. |
| --- | --- |

14.

Vi noterar att det bland finansieringsalternativen i direktivets nya artikel 7 ingår offentliga bidrag i form av direkt statligt stöd eller indirekt finansiering genom användning av offentlig upphandling.

| 15. | Kommittén önskar närmare förtydliganden beträffande finansieringsalternativen som föreslås i artikel 7.






  — | Regionkommittén anser generellt att kommissionens förslag till finansieringsalternativ inte har analyserats med avseende på genomförbarhet och effektivitet. |
| --- | --- | --- |

15.

Kommittén önskar närmare förtydliganden beträffande finansieringsalternativen som föreslås i artikel 7.

—

Regionkommittén anser generellt att kommissionens förslag till finansieringsalternativ inte har analyserats med avseende på genomförbarhet och effektivitet.

| — | ReK understryker att kompensationsfondernas effektivitet ännu inte har blivit empiriskt påvisad i något land i världen. |
| --- | --- |

—

ReK understryker att kompensationsfondernas effektivitet ännu inte har blivit empiriskt påvisad i något land i världen.

| — | Kommittén betonar att det är svårt att förlita sig på att finansiering av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster skall ske via statligt stöd mot bakgrund av det allmänna läget med budgetrestriktioner. Liberaliseringen av postmarknaden får inte leda till att kostnaderna för att försörja missgynnade områden (t.ex. bergsområden eller mycket glest befolkade områden) endast skall bäras av de offentliga myndigheterna, medan de privata företagen drar nytta av fördelarna. Ytterligare ett problem är att utforma de statliga betalningarna så att de är förenliga med de kriterier för ersättningar som följer av Altmark-målet (mål C-280/00 Altmark Trans). |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att det är svårt att förlita sig på att finansiering av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster skall ske via statligt stöd mot bakgrund av det allmänna läget med budgetrestriktioner. Liberaliseringen av postmarknaden får inte leda till att kostnaderna för att försörja missgynnade områden (t.ex. bergsområden eller mycket glest befolkade områden) endast skall bäras av de offentliga myndigheterna, medan de privata företagen drar nytta av fördelarna. Ytterligare ett problem är att utforma de statliga betalningarna så att de är förenliga med de kriterier för ersättningar som följer av Altmark-målet (mål C-280/00 Altmark Trans).

| 16. | Regionkommittén anser inte att artikel 9 i tillräckligt hög grad tar hänsyn till de olikartade förhållanden som råder i de olika medlemsstaterna och att detta begränsar möjligheten till alternativa lösningar. ReK föreslår därför att direktivet bör tillåta olika licens- och tillståndsförfaranden som kan kombineras och samordnas alltefter de lokala förhållandena i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén anser inte att artikel 9 i tillräckligt hög grad tar hänsyn till de olikartade förhållanden som råder i de olika medlemsstaterna och att detta begränsar möjligheten till alternativa lösningar. ReK föreslår därför att direktivet bör tillåta olika licens- och tillståndsförfaranden som kan kombineras och samordnas alltefter de lokala förhållandena i varje medlemsstat.

| 17. | Kommittén anser inte att man bör ställa högre krav på säkerhets- och driftsgaranti för ett företag som utses till tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster än de som i allmänhet ställs på postföretag. Strängare krav på tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster leder till ökade kostnader. |
| --- | --- |

17.

Kommittén anser inte att man bör ställa högre krav på säkerhets- och driftsgaranti för ett företag som utses till tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster än de som i allmänhet ställs på postföretag. Strängare krav på tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster leder till ökade kostnader.

| 18. | Vi håller med om att i en situation med fri konkurrens är det viktigt att avsteg från principen om att priserna skall avspegla normala affärsmässiga villkor och kostnader bara får göras för att skydda och främja de skyldigheter att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster som anges i relevanta nationella rättsakter. Detta är viktigt både för de samhällsomfattande tjänsternas ekonomiska jämvikt och för att begränsa snedvridningar av marknaden. Detta innebär att medlemsstaterna bör fortsätta att använda enhetliga taxor för post med enhetspris, den tjänst som konsumenter och småföretag använder mest. Dessutom bör inte dessa principer hindra leverantörerna av samhällsomfattande tjänster från att på frivillig basis använda enhetliga taxor inom ramen för de samhällsomfattande tjänsterna. |
| --- | --- |

18.

Vi håller med om att i en situation med fri konkurrens är det viktigt att avsteg från principen om att priserna skall avspegla normala affärsmässiga villkor och kostnader bara får göras för att skydda och främja de skyldigheter att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster som anges i relevanta nationella rättsakter. Detta är viktigt både för de samhällsomfattande tjänsternas ekonomiska jämvikt och för att begränsa snedvridningar av marknaden. Detta innebär att medlemsstaterna bör fortsätta att använda enhetliga taxor för post med enhetspris, den tjänst som konsumenter och småföretag använder mest. Dessutom bör inte dessa principer hindra leverantörerna av samhällsomfattande tjänster från att på frivillig basis använda enhetliga taxor inom ramen för de samhällsomfattande tjänsterna.

| 19. | Regionkommittén anser det vara särskilt viktigt att principerna för prissättning av samhällsomfattande tjänster följer artikel 12 och att de regleras på ett tillräckligt tydligt och entydigt sätt. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén anser det vara särskilt viktigt att principerna för prissättning av samhällsomfattande tjänster följer artikel 12 och att de regleras på ett tillräckligt tydligt och entydigt sätt.

| 20. | Kommittén rekommenderar att man klargör vad som menas med att priserna skall vara kostnadsrelaterade och bidra till effektivitetsvinster. Det borde dessutom klart framgå i direktivet och dess ingress att de krav som gäller för prissättning av samhällsomfattande tjänster inte skall tvinga postföretag att sänka sina priser bara för att ökad effektivitet lett till lönsammare verksamhet. |
| --- | --- |

20.

Kommittén rekommenderar att man klargör vad som menas med att priserna skall vara kostnadsrelaterade och bidra till effektivitetsvinster. Det borde dessutom klart framgå i direktivet och dess ingress att de krav som gäller för prissättning av samhällsomfattande tjänster inte skall tvinga postföretag att sänka sina priser bara för att ökad effektivitet lett till lönsammare verksamhet.

| 21. | Regionkommittén anser det vara särskilt viktigt att principerna för rimliga och kostnadsrelaterade priser på samhällsomfattande tjänster regleras på ett tillräckligt tydligt sätt, så att de inte används som ett verktyg för priskontroll utan tolkas utifrån konkurrenslagstiftningsprinciper. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén anser det vara särskilt viktigt att principerna för rimliga och kostnadsrelaterade priser på samhällsomfattande tjänster regleras på ett tillräckligt tydligt sätt, så att de inte används som ett verktyg för priskontroll utan tolkas utifrån konkurrenslagstiftningsprinciper.

| 22. | Kommittén anser att prissättningen av andra tjänster än de samhällsomfattande inte skall vara föremål för direkt reglering. |
| --- | --- |

22.

Kommittén anser att prissättningen av andra tjänster än de samhällsomfattande inte skall vara föremål för direkt reglering.

| 23. | ReK noterar att artikel 14.2 som handlar om redovisning är mer enhetlig än befintlig lagstiftning i och med att man inte behöver särskilja samhällsomfattande tjänster i bokföring eller redovisning, om postföretaget inte erhåller någon extern finansiering för tillhandahållandet av dessa tjänster. |
| --- | --- |

23.

ReK noterar att artikel 14.2 som handlar om redovisning är mer enhetlig än befintlig lagstiftning i och med att man inte behöver särskilja samhällsomfattande tjänster i bokföring eller redovisning, om postföretaget inte erhåller någon extern finansiering för tillhandahållandet av dessa tjänster.

| 24. | Kommittén anser att direktivet tydligt skall ange att ett postföretag inte är skyldigt att differentiera kostnaderna för samhällsomfattande tjänster om medlemsstaten inte har infört ett finansieringssystem för sådana tjänster eller om detta lämnas åt marknadskrafterna. |
| --- | --- |

24.

Kommittén anser att direktivet tydligt skall ange att ett postföretag inte är skyldigt att differentiera kostnaderna för samhällsomfattande tjänster om medlemsstaten inte har infört ett finansieringssystem för sådana tjänster eller om detta lämnas åt marknadskrafterna.

| 25. | Principen i artikel 14.8 om att en nationell tillsynsmyndighet har handlingsfrihet vad avser tillämpningen av kraven i denna artikel och t.ex. ifråga om skyldigheten att föra differentierad redovisning anser ReK vara onödig. Föreskriften om att den nationella tillsynsmyndigheten kan besluta att inte tillämpa kraven i artikel 14 bör strykas. I stället borde det tydligt framgå av texten att kravet på differentierad redovisning inte skall gälla om medlemsstaten inte har inrättat något finansieringssystem i enlighet med artikel 7 eller om ingen tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster har utsetts. |
| --- | --- |

25.

Principen i artikel 14.8 om att en nationell tillsynsmyndighet har handlingsfrihet vad avser tillämpningen av kraven i denna artikel och t.ex. ifråga om skyldigheten att föra differentierad redovisning anser ReK vara onödig. Föreskriften om att den nationella tillsynsmyndigheten kan besluta att inte tillämpa kraven i artikel 14 bör strykas. I stället borde det tydligt framgå av texten att kravet på differentierad redovisning inte skall gälla om medlemsstaten inte har inrättat något finansieringssystem i enlighet med artikel 7 eller om ingen tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster har utsetts.

| 26. | Enligt Regionkommittén är det väsentligt att man fördelar och tar hänsyn till kostnaden för den samhällsomfattande tjänsten när det företag som utses att tillhandahålla den är skyldigt att tillämpa kostnadsrelaterad prissättning. |
| --- | --- |

26.

Enligt Regionkommittén är det väsentligt att man fördelar och tar hänsyn till kostnaden för den samhällsomfattande tjänsten när det företag som utses att tillhandahålla den är skyldigt att tillämpa kostnadsrelaterad prissättning.

II.   Ändringsrekommendationer

Ändringsförslag 1

Skäl 12 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (12) | Fullständig liberalisering kommer att bidra till att postmarknaderna ökar. Den kommer också att bidra till hållbar sysselsättning och arbetskvalitet inom tillhandahållarna av samhällsomfattande tjänster samt gynna skapandet av nya arbetstillfällen hos andra operatörer, nya aktörer och anknuten ekonomisk verksamhet. Detta direktiv har ingen påverkan på medlemsstaternas behörighet att reglera sysselsättningsvillkoren inom postsektorn. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(12)

Fullständig liberalisering kommer att bidra till att postmarknaderna ökar. Den kommer också att bidra till hållbar sysselsättning och arbetskvalitet inom tillhandahållarna av samhällsomfattande tjänster samt gynna skapandet av nya arbetstillfällen hos andra operatörer, nya aktörer och anknuten ekonomisk verksamhet. Detta direktiv har ingen påverkan på medlemsstaternas behörighet att reglera sysselsättningsvillkoren inom postsektorn.

| (12) | Fullständig liberalisering kommer att bidra till att postmarknaderna ökar. Den kommer också att bidra till hållbar sysselsättning och arbetskvalitet inom tillhandahållarna av samhällsomfattande tjänster samt gynna skapandet av nya arbetstillfällen hos andra operatörer, nya aktörer och anknuten ekonomisk verksamhet. Detta direktiv har ingen påverkan på medlemsstaternas behörighet att reglera sysselsättningsvillkoren inom postsektorn. |
| --- | --- |

(12)

Fullständig liberalisering kommer att bidra till att postmarknaderna ökar. Den kommer också att bidra till hållbar sysselsättning och arbetskvalitet inom tillhandahållarna av samhällsomfattande tjänster samt gynna skapandet av nya arbetstillfällen hos andra operatörer, nya aktörer och anknuten ekonomisk verksamhet. Detta direktiv har ingen påverkan på medlemsstaternas behörighet att reglera sysselsättningsvillkoren inom postsektorn.

Motivering

Konsekvenserna av en fullständig liberalisering kan inte förutspås i ett lagstiftningsförslag från Europeiska kommissionen. Andra meningen i skälet utgör dock ett tydligt rättsligt påpekande.

Ändringsförslag 2

Skäl 17 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (17) | Mot bakgrund av genomförda studier och för att tillvarata hela den potential som den inre marknaden för posttjänster har, bör det monopoliserade området och särskilda rättigheter avskaffas som sätt att finansiera de samhällsomfattande tjänsterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(17)

Mot bakgrund av genomförda studier och för att tillvarata hela den potential som den inre marknaden för posttjänster har, bör det monopoliserade området och särskilda rättigheter avskaffas som sätt att finansiera de samhällsomfattande tjänsterna.

| (17) | Mot bakgrund av genomförda studier och för att åstadkomma en hållbar finansiering och säkra de samhällsomfattande tjänsterna och samtidigt tillvarata hela den potential som den inre marknaden för posttjänster har, bör det monopoliserade området och särskilda rättigheter bibehållas
  avskaffas som sätt att finansiera de samhällsomfattande tjänsterna för de medlemsstater som anser detta vara nödvändigt. Detta bör emellertid endast vara möjligt under en övergångstid fram till 2012. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av genomförda studier och för att åstadkomma en hållbar finansiering och säkra de samhällsomfattande tjänsterna och samtidigt tillvarata hela den potential som den inre marknaden för posttjänster har, bör det monopoliserade området och särskilda rättigheter bibehållas
  avskaffas som sätt att finansiera de samhällsomfattande tjänsterna för de medlemsstater som anser detta vara nödvändigt. Detta bör emellertid endast vara möjligt under en övergångstid fram till 2012.

Ändringsförslag 3

Skäl 24 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (24) | Med fri konkurrens är det viktigt, att avsteg från principen om att priserna skall avspegla normala affärsmässiga villkor och kostnader bara sker för att skydda allmänintresset. Detta är viktigt både för de samhällsomfattande tjänsternas ekonomiska jämvikt och för att begränsa snedvridningar av marknaden. Detta mål kan uppnås om medlemsstaterna får fortsätta använda enhetliga taxor för post med enhetspris, den tjänst som konsumenter och små och medelstora företag använder mest. Vissa medlemsstater kan i allmänhetens intresse också få behålla enhetliga taxor för vissa andra postförsändelser, motiverat av tillgången till kultur och regional och social sammanhållning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(24)

Med fri konkurrens är det viktigt, att avsteg från principen om att priserna skall avspegla normala affärsmässiga villkor och kostnader bara sker för att skydda allmänintresset. Detta är viktigt både för de samhällsomfattande tjänsternas ekonomiska jämvikt och för att begränsa snedvridningar av marknaden. Detta mål kan uppnås om medlemsstaterna får fortsätta använda enhetliga taxor för post med enhetspris, den tjänst som konsumenter och små och medelstora företag använder mest. Vissa medlemsstater kan i allmänhetens intresse också få behålla enhetliga taxor för vissa andra postförsändelser, motiverat av tillgången till kultur och regional och social sammanhållning.

| (24) | Med ökad fri konkurrens är det viktigt, att de som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster ges den flexibilitet som krävs för att de skall kunna fastställa avgifter som gör tjänsterna finansiellt bärkraftiga. Man bör alltså å ena sidan se till att medlemsstaterna inte inför avgifter som avviker
  avsteg från principen om att priserna skall avspegla normala affärsmässiga villkor och kostnader bara sker för att skydda allmänintresset. Detta är viktigt både för de samhällsomfattande tjänsternas ekonomiska jämvikt och för att begränsa snedvridningar av marknaden. Detta mål kan uppnås om medlemsstaterna får fortsätta använda enhetliga taxor för post med enhetspris, den tjänst som konsumenter och små och medelstora företag använder mest. Vissa medlemsstater kan i allmänhetens intresse också få behålla enhetliga taxor för vissa andra postförsändelser, motiverat av tillgången till kultur och regional och social sammanhållning. Principen att priserna skall grunda sig på kostnaderna hindrar inte de aktörer som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna att tillämpa enhetliga avgifter. |
| --- | --- |

(24)

Med ökad fri konkurrens är det viktigt, att de som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster ges den flexibilitet som krävs för att de skall kunna fastställa avgifter som gör tjänsterna finansiellt bärkraftiga. Man bör alltså å ena sidan se till att medlemsstaterna inte inför avgifter som avviker
  avsteg från principen om att priserna skall avspegla normala affärsmässiga villkor och kostnader bara sker för att skydda allmänintresset. Detta är viktigt både för de samhällsomfattande tjänsternas ekonomiska jämvikt och för att begränsa snedvridningar av marknaden. Detta mål kan uppnås om medlemsstaterna får fortsätta använda enhetliga taxor för post med enhetspris, den tjänst som konsumenter och små och medelstora företag använder mest. Vissa medlemsstater kan i allmänhetens intresse också få behålla enhetliga taxor för vissa andra postförsändelser, motiverat av tillgången till kultur och regional och social sammanhållning. Principen att priserna skall grunda sig på kostnaderna hindrar inte de aktörer som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna att tillämpa enhetliga avgifter.

Motivering

Man bör beakta konsekvenserna av en gradvis avreglering för de principer för fastställande av avgifter som tillämpas på dem som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster. Dessa bör nämligen samtidigt ges den flexibilitet som krävs för att de skall kunna bemöta konkurrensen och anpassa sig till efterfrågan på marknaden.

Ändringsförslag 4

Artikel 3 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Medlemsstaterna skall säkerställa att användarna har tillgång till samhällsomfattande tjänster som inbegriper stadigvarande tillhandahållna posttjänster av fastställd kvalitet inom hela territoriet till rimliga priser för samtliga användare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

Medlemsstaterna skall säkerställa att användarna har tillgång till samhällsomfattande tjänster som inbegriper stadigvarande tillhandahållna posttjänster av fastställd kvalitet inom hela territoriet till rimliga priser för samtliga användare.

| 2. | För detta ändamål skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa att expeditions- och insamlingsställena ligger så tätt att användarnas behov beaktas. |
| --- | --- |

2.

För detta ändamål skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa att expeditions- och insamlingsställena ligger så tätt att användarnas behov beaktas.

| 3. | De skall vidta åtgärder för att säkerställa att de samhällsomfattande tjänsterna tillhandahålls varje arbetsdag och minst fem dagar i veckan, utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som de nationella tillsynsmyndigheterna bedömer vara undantagsvis förekommande, och minst innebär






  — | en insamling, |
| --- | --- | --- |

3.

De skall vidta åtgärder för att säkerställa att de samhällsomfattande tjänsterna tillhandahålls varje arbetsdag och minst fem dagar i veckan, utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som de nationella tillsynsmyndigheterna bedömer vara undantagsvis förekommande, och minst innebär

—

en insamling,

| — | ett överlämnande vid varje fysisk eller juridisk persons bostad respektive hemvist eller, i undantagsfall, under villkor som den nationella tillsynsmyndigheten bestämmer, ett överlämnande vid lämpliga anläggningar. |
| --- | --- |

—

ett överlämnande vid varje fysisk eller juridisk persons bostad respektive hemvist eller, i undantagsfall, under villkor som den nationella tillsynsmyndigheten bestämmer, ett överlämnande vid lämpliga anläggningar.

Varje undantag som beviljas av en nationell tillsynsmyndighet enligt denna punkt måste meddelas kommissionen och alla nationella tillsynsmyndigheter.

| 4. | Varje medlemsstat skall besluta om nödvändiga åtgärder för att de samhällsomfattande tjänsterna skall omfatta följande minimiprestationer:






  — | Insamling, sortering, transport och utdelning av postförsändelser som väger högst 2 kg. |
| --- | --- | --- |

4.

Varje medlemsstat skall besluta om nödvändiga åtgärder för att de samhällsomfattande tjänsterna skall omfatta följande minimiprestationer:

—

Insamling, sortering, transport och utdelning av postförsändelser som väger högst 2 kg.

| — | Insamling, sortering, transport och utdelning av postpaket som väger högst 10 kg. |
| --- | --- |

—

Insamling, sortering, transport och utdelning av postpaket som väger högst 10 kg.

| — | Tjänster för rekommenderade och assurerade försändelser. |
| --- | --- |

—

Tjänster för rekommenderade och assurerade försändelser.

| 5. | De nationella tillsynsmyndigheterna får höja viktgränsen för vad som täcks av de samhällsomfattande tjänsterna med avseende på postpaket till högst 20 kg och får föreskriva särskilda ordningar för överlämnande av postpaket vid dörren.
  Medlemsstaterna skall se till att postpaket som tas emot från andra medlemsstater och som väger högst 20 kg överlämnas inom deras territorium, oavsett vilken viktgräns för postpaket som omfattas av de samhällsomfattande tjänsterna som en given medlemsstat har bestämt. |
| --- | --- |

5.

De nationella tillsynsmyndigheterna får höja viktgränsen för vad som täcks av de samhällsomfattande tjänsterna med avseende på postpaket till högst 20 kg och får föreskriva särskilda ordningar för överlämnande av postpaket vid dörren.

Medlemsstaterna skall se till att postpaket som tas emot från andra medlemsstater och som väger högst 20 kg överlämnas inom deras territorium, oavsett vilken viktgräns för postpaket som omfattas av de samhällsomfattande tjänsterna som en given medlemsstat har bestämt.

| 1. | Medlemsstaterna skall säkerställa att användarna har tillgång till samhällsomfattande tjänster som inbegriper stadigvarande tillhandahållna posttjänster av fastställd kvalitet inom hela territoriet, särskilt med beaktande av landsbygds- och bergsområdenas specifika krav, till rimliga priser för samtliga användare. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna skall säkerställa att användarna har tillgång till samhällsomfattande tjänster som inbegriper stadigvarande tillhandahållna posttjänster av fastställd kvalitet inom hela territoriet, särskilt med beaktande av landsbygds- och bergsområdenas specifika krav, till rimliga priser för samtliga användare.

| 2. | För detta ändamål skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa att expeditions- och insamlingsställena ligger så tätt att användarnas behov beaktas, särskilt med avseende på dem som bor i landsbygds- och bergsområden. |
| --- | --- |

2.

För detta ändamål skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa att expeditions- och insamlingsställena ligger så tätt att användarnas behov beaktas, särskilt med avseende på dem som bor i landsbygds- och bergsområden.

| 3. | De skall vidta åtgärder för att säkerställa att de samhällsomfattande tjänsterna tillhandahålls varje arbetsdag och minst fem dagar i veckan, utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som de nationella tillsynsmyndigheterna bedömer vara undantagsvis förekommande, och minst innebär






  — | en insamling, |
| --- | --- | --- |

3.

De skall vidta åtgärder för att säkerställa att de samhällsomfattande tjänsterna tillhandahålls varje arbetsdag och minst fem dagar i veckan, utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som de nationella tillsynsmyndigheterna bedömer vara undantagsvis förekommande, och minst innebär

—

en insamling,

| — | ett överlämnande vid varje fysisk eller juridisk persons bostad respektive hemvist eller, i undantagsfall, under villkor som den nationella tillsynsmyndigheten bestämmer, ett överlämnande vid lämpliga anläggningar. |
| --- | --- |

—

ett överlämnande vid varje fysisk eller juridisk persons bostad respektive hemvist eller, i undantagsfall, under villkor som den nationella tillsynsmyndigheten bestämmer, ett överlämnande vid lämpliga anläggningar.

Varje undantag som beviljas av en nationell tillsynsmyndighet enligt denna punkt måste meddelas kommissionen och alla nationella tillsynsmyndigheter.

| 4. | Varje medlemsstat skall besluta om nödvändiga åtgärder för att de samhällsomfattande tjänsterna skall omfatta följande minimiprestationer:






  — | Insamling, sortering, transport och utdelning av enskilda postförsändelser som väger högst 2 kg. |
| --- | --- | --- |

4.

Varje medlemsstat skall besluta om nödvändiga åtgärder för att de samhällsomfattande tjänsterna skall omfatta följande minimiprestationer:

—

Insamling, sortering, transport och utdelning av enskilda postförsändelser som väger högst 2 kg.

| — | Insamling, sortering, transport och utdelning av enskilda postpaket som väger högst 10 kg. |
| --- | --- |

—

Insamling, sortering, transport och utdelning av enskilda postpaket som väger högst 10 kg.

| — | Tjänster för rekommenderade och assurerade försändelser. |
| --- | --- |

—

Tjänster för rekommenderade och assurerade försändelser.

| 5. | De nationella tillsynsmyndigheterna får höja viktgränsen för vad som täcks av de samhällsomfattande tjänsterna med avseende på postpaket till högst 20 kg och får föreskriva särskilda ordningar för överlämnande av postpaket vid dörren.
  Medlemsstaterna skall se till att postpaket som tas emot från andra medlemsstater och som väger högst 20 kg överlämnas inom deras territorium, oavsett vilken viktgräns för postpaket som omfattas av de samhällsomfattande tjänsterna som en given medlemsstat har bestämt. |
| --- | --- |

5.

De nationella tillsynsmyndigheterna får höja viktgränsen för vad som täcks av de samhällsomfattande tjänsterna med avseende på postpaket till högst 20 kg och får föreskriva särskilda ordningar för överlämnande av postpaket vid dörren.

Medlemsstaterna skall se till att postpaket som tas emot från andra medlemsstater och som väger högst 20 kg överlämnas inom deras territorium, oavsett vilken viktgräns för postpaket som omfattas av de samhällsomfattande tjänsterna som en given medlemsstat har bestämt.

Ändringsförslag 5

Artikel 4.2 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2. | Medlemsstaterna får välja att utse ett eller flera företag för att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i hela landet eller delar därav och tillhandahålla olika delar av de samhällsomfattande tjänsterna. De skall därvid i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen bestämma och offentliggöra rättigheterna och skyldigheterna för dem som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna. Särskilt skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till villkoren för utläggning av samhällsomfattande tjänster baseras på principerna om objektivitet, icke-diskriminering, proportionalitet och minsta möjliga snedvridning av marknaden, och att företags uppdrag att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster är tidsbegränsat. Medlemsstaterna skall meddela kommissionen vilka tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster de utser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.

Medlemsstaterna får välja att utse ett eller flera företag för att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i hela landet eller delar därav och tillhandahålla olika delar av de samhällsomfattande tjänsterna. De skall därvid i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen bestämma och offentliggöra rättigheterna och skyldigheterna för dem som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna. Särskilt skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till villkoren för utläggning av samhällsomfattande tjänster baseras på principerna om objektivitet, icke-diskriminering, proportionalitet och minsta möjliga snedvridning av marknaden, och att företags uppdrag att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster är tidsbegränsat. Medlemsstaterna skall meddela kommissionen vilka tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster de utser.

| 2. | Medlemsstaterna får välja att utse ett eller flera företag för att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i hela landet eller delar därav och tillhandahålla olika delar av de samhällsomfattande tjänsterna, om de anser detta nödvändigt för att samhällsomfattande tjänsteskyldigheter skall kunna garanteras. De skall därvid i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen bestämma och offentliggöra rättigheterna och skyldigheterna för dem som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna. Särskilt skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till villkoren för utläggning av samhällsomfattande tjänster baseras på principerna om objektivitet, icke-diskriminering, proportionalitet och minsta möjliga snedvridning av marknaden, och att företags uppdrag att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster är tidsbegränsat. Medlemsstaterna skall meddela kommissionen vilka tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster de utser. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får välja att utse ett eller flera företag för att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i hela landet eller delar därav och tillhandahålla olika delar av de samhällsomfattande tjänsterna, om de anser detta nödvändigt för att samhällsomfattande tjänsteskyldigheter skall kunna garanteras. De skall därvid i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen bestämma och offentliggöra rättigheterna och skyldigheterna för dem som tillhandahåller de samhällsomfattande tjänsterna. Särskilt skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till villkoren för utläggning av samhällsomfattande tjänster baseras på principerna om objektivitet, icke-diskriminering, proportionalitet och minsta möjliga snedvridning av marknaden, och att företags uppdrag att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster är tidsbegränsat. Medlemsstaterna skall meddela kommissionen vilka tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster de utser.

Motivering

Syftet är att klargöra att medlemsstaterna inte längre nödvändigtvis behöver utse en tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster om det kan konstateras att marknadskrafterna kommer att garantera de samhällsomfattande tjänsterna.

Ändringsförslag 6

Artikel 7 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Från och med den 1 januari 2009 får medlemsstaterna inte bevilja eller behålla exklusiva eller särskilda rättigheter för införande och tillhandahållande av posttjänster. Medlemsstaterna får finansiera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster på något av de sätt som anges i punkterna 2, 3 och 4 eller på annat sätt som är förenligt med EG-fördraget. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

Från och med den 1 januari 2009 får medlemsstaterna inte bevilja eller behålla exklusiva eller särskilda rättigheter för införande och tillhandahållande av posttjänster. Medlemsstaterna får finansiera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster på något av de sätt som anges i punkterna 2, 3 och 4 eller på annat sätt som är förenligt med EG-fördraget.

| 2. | Medlemsstaterna får garantera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster genom upphandling i enlighet med gällande bestämmelser för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får garantera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster genom upphandling i enlighet med gällande bestämmelser för offentlig upphandling.

| 3. | Om en medlemsstat konstaterar att skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt detta direktiv innebär en nettokostnad och orimlig ekonomisk belastning för tillhandahållaren eller tillhandahållarna, får den






  (a) | införa ett system för att med offentliga medel kompensera berörda företag, |
| --- | --- | --- |

3.

Om en medlemsstat konstaterar att skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt detta direktiv innebär en nettokostnad och orimlig ekonomisk belastning för tillhandahållaren eller tillhandahållarna, får den

(a)

införa ett system för att med offentliga medel kompensera berörda företag,

| (b) | fördela nettokostnaden för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster mellan tillhandahållare och/eller användare. |
| --- | --- |

(b)

fördela nettokostnaden för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster mellan tillhandahållare och/eller användare.

| 4. | Om nettokostnaden fördelas enligt punkt 3 b, får medlemsstaterna inrätta en kompensationsfond som får finansieras av avgifter från tillhandahållare och/eller användare och som för detta ändamål förvaltas av ett av förmånstagaren eller förmånstagarna oberoende organ. Medlemsstaterna får som villkor för att bevilja tillhandahållare tillstånd enligt artikel 9.2 kräva att de lämnar ett ekonomiskt bidrag till denna fond eller fullgör skyldigheter beträffande samhällsomfattande tjänster. Endast de tjänster som anges i artikel 3 får finansieras på detta sätt. |
| --- | --- |

4.

Om nettokostnaden fördelas enligt punkt 3 b, får medlemsstaterna inrätta en kompensationsfond som får finansieras av avgifter från tillhandahållare och/eller användare och som för detta ändamål förvaltas av ett av förmånstagaren eller förmånstagarna oberoende organ. Medlemsstaterna får som villkor för att bevilja tillhandahållare tillstånd enligt artikel 9.2 kräva att de lämnar ett ekonomiskt bidrag till denna fond eller fullgör skyldigheter beträffande samhällsomfattande tjänster. Endast de tjänster som anges i artikel 3 får finansieras på detta sätt.

| 5. | Medlemsstaten måste säkerställa att principerna om insyn, icke-diskriminering och proportionalitet följs när kompensationsfonden inrättas och när nivån på de ekonomiska bidragen enligt punkterna 3 och 4 bestäms. Beslut enligt punkterna 3 och 4 skall grundas på objektiva och verifierbara kriterier och skall offentliggöras. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaten måste säkerställa att principerna om insyn, icke-diskriminering och proportionalitet följs när kompensationsfonden inrättas och när nivån på de ekonomiska bidragen enligt punkterna 3 och 4 bestäms. Beslut enligt punkterna 3 och 4 skall grundas på objektiva och verifierbara kriterier och skall offentliggöras.

| 1. | Från och med den 1 januari 2009
  31 december 2010 får medlemsstaterna inte bevilja eller behålla exklusiva eller särskilda rättigheter för införande och tillhandahållande av posttjänster. Medlemsstaterna får finansiera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster på något av de sätt som anges i punkterna 2, 3 och 4 eller på annat sätt som är förenligt med EG-fördraget. |
| --- | --- |

1.

Från och med den 1 januari 2009
  31 december 2010 får medlemsstaterna inte bevilja eller behålla exklusiva eller särskilda rättigheter för införande och tillhandahållande av posttjänster. Medlemsstaterna får finansiera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster på något av de sätt som anges i punkterna 2, 3 och 4 eller på annat sätt som är förenligt med EG-fördraget.

| 2. | Medlemsstaterna får garantera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster genom upphandling i enlighet med gällande bestämmelser för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får garantera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster genom upphandling i enlighet med gällande bestämmelser för offentlig upphandling.

| 3. | Om en medlemsstat konstaterar att skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt detta direktiv innebär en nettokostnad och orimlig ekonomisk belastning för tillhandahållaren eller tillhandahållarna, får den






  (a) | införa ett system för att med offentliga medel kompensera berörda företag, |
| --- | --- | --- |

3.

Om en medlemsstat konstaterar att skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt detta direktiv innebär en nettokostnad och orimlig ekonomisk belastning för tillhandahållaren eller tillhandahållarna, får den

(a)

införa ett system för att med offentliga medel kompensera berörda företag,

| (b) | fördela nettokostnaden för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster mellan tillhandahållare och/eller användare. |
| --- | --- |

(b)

fördela nettokostnaden för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster mellan tillhandahållare och/eller användare.

| 4. | Om nettokostnaden fördelas enligt punkt 3 b, får medlemsstaterna inrätta en kompensationsfond som får finansieras av avgifter från tillhandahållare och/eller användare och som för detta ändamål förvaltas av ett av förmånstagaren eller förmånstagarna oberoende organ. Medlemsstaterna får som villkor för att bevilja tillhandahållare tillstånd enligt artikel 9.2 kräva att de lämnar ett ekonomiskt bidrag till denna fond eller fullgör skyldigheter beträffande samhällsomfattande tjänster. Endast de tjänster som anges i artikel 3 får finansieras på detta sätt. |
| --- | --- |

4.

Om nettokostnaden fördelas enligt punkt 3 b, får medlemsstaterna inrätta en kompensationsfond som får finansieras av avgifter från tillhandahållare och/eller användare och som för detta ändamål förvaltas av ett av förmånstagaren eller förmånstagarna oberoende organ. Medlemsstaterna får som villkor för att bevilja tillhandahållare tillstånd enligt artikel 9.2 kräva att de lämnar ett ekonomiskt bidrag till denna fond eller fullgör skyldigheter beträffande samhällsomfattande tjänster. Endast de tjänster som anges i artikel 3 får finansieras på detta sätt.

| 5. | Medlemsstaten måste säkerställa att principerna om insyn, icke-diskriminering och proportionalitet följs när kompensationsfonden inrättas och när nivån på de ekonomiska bidragen enligt punkterna 3 och 4 bestäms. Beslut enligt punkterna 3 och 4 skall grundas på objektiva och verifierbara kriterier och skall offentliggöras. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaten måste säkerställa att principerna om insyn, icke-diskriminering och proportionalitet följs när kompensationsfonden inrättas och när nivån på de ekonomiska bidragen enligt punkterna 3 och 4 bestäms. Beslut enligt punkterna 3 och 4 skall grundas på objektiva och verifierbara kriterier och skall offentliggöras.

| 6. | Om en medlemsstat anser att ingen av de bestämmelser som nämns ovan utgör en tillräcklig garanti för en hållbar finansiering av nettokostnaderna för den samhällsomfattande tjänsten, får medlemsstaten under en övergångsperiod låta tillhandahållaren av samhällsomfattande tjänster behålla sitt monopol. De tjänster där monopol kan bibehållas är insamling, sortering, transport och utdelning av vanliga inrikes postförsändelser och inkommande utrikespost, oavsett om det gäller expressförsändelser eller ej, med de pris- och viktbegränsningar som följer nedan.

  Viktgränsen är 50 gram efter den 1 januari 2009. Denna gräns gäller inte om priset är lika med eller högre än 2,5 gånger den allmänna avgiften för en brevförsändelse av första viktklassen inom den snabbaste kategorin.


  När det gäller gratis posttjänster för blinda och synskadade får undantag från vikt- och prisbegränsningarna tillåtas.


  Om det är nödvändigt för att den samhällsomfattande tjänsten skall kunna tillhandahållas, t.ex. på grund av särskilda förhållanden när det gäller posttjänster i en medlemsstat, får monopol rörande post till utlandet bibehållas inom samma pris- och viktbegränsningar. |
| --- | --- |

6.

Viktgränsen är 50 gram efter den 1 januari 2009. Denna gräns gäller inte om priset är lika med eller högre än 2,5 gånger den allmänna avgiften för en brevförsändelse av första viktklassen inom den snabbaste kategorin.

När det gäller gratis posttjänster för blinda och synskadade får undantag från vikt- och prisbegränsningarna tillåtas.

Om det är nödvändigt för att den samhällsomfattande tjänsten skall kunna tillhandahållas, t.ex. på grund av särskilda förhållanden när det gäller posttjänster i en medlemsstat, får monopol rörande post till utlandet bibehållas inom samma pris- och viktbegränsningar.

| 7. | Kommissionen skall genomföra en studie för att utvärdera effektiviteten i alla finansieringsalternativ med hänsyn tagen till de bästa metoder som används i medlemsstaterna och de samhällsomfattande tjänsternas förmåga att uppfylla användarnas behov.
  På basis av slutsatserna i denna studie skall kommissionen senast den 31 december 2010, och efter ett brett samråd med berörda parter, överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet tillsammans med ett förslag som, om lämpligt, bekräftar att den inre marknaden för postsektorn skall genomföras fullt ut år 2012 eller bestämmer andra åtgärder. |
| --- | --- |

7.

Motivering

Detta ändringsförslag innebär en anpassning till rekommendation 2 rörande skäl 17 i direktiv 97/67/EG. Kommissionen måste utarbeta en rapport om effektiviteten i olika finansieringsalternativ. En monopoliserad sektor måste finnas kvar under samma villkor som anges i direktiv 97/67/EG fram till 2012 i de medlemsstater som anser detta vara nödvändigt.

Ändringsförslag 7

Artikel 9 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | För tjänster som ligger utanför de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som de definieras i artikel 3 får medlemsstaterna införa allmänna tillstånd, i den utsträckning som är nödvändig för att garantera att de väsentliga kraven uppfylls. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

För tjänster som ligger utanför de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som de definieras i artikel 3 får medlemsstaterna införa allmänna tillstånd, i den utsträckning som är nödvändig för att garantera att de väsentliga kraven uppfylls.

| 2. | För tjänster som ligger inom de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som de definieras i artikel 3, får medlemsstaterna införa tillståndsförfaranden, inbegripet enskilda tillstånd, i den omfattning detta är nödvändigt för att garantera att de väsentliga kraven uppfylls och för att garantera de samhällsomfattande tjänsterna.
  Beviljandet av tillstånd får






  — | i förekommande fall villkoras av skyldigheter att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

För tjänster som ligger inom de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som de definieras i artikel 3, får medlemsstaterna införa tillståndsförfaranden, inbegripet enskilda tillstånd, i den omfattning detta är nödvändigt för att garantera att de väsentliga kraven uppfylls och för att garantera de samhällsomfattande tjänsterna.

Beviljandet av tillstånd får

—

i förekommande fall villkoras av skyldigheter att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster,

| — | om nödvändigt innebära krav på de berörda tjänsternas kvalitet, tillgänglighet och utförande, |
| --- | --- |

—

om nödvändigt innebära krav på de berörda tjänsternas kvalitet, tillgänglighet och utförande,

| — | om nödvändigt villkoras av en skyldighet att bidra ekonomiskt till fördelningssystemet enligt artikel 7. |
| --- | --- |

—

om nödvändigt villkoras av en skyldighet att bidra ekonomiskt till fördelningssystemet enligt artikel 7.

Utom för företag som utsetts att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i enlighet med artikel 4 får tillstånd inte

| — | begränsas till antalet, |
| --- | --- |

—

begränsas till antalet,

| — | för samma kvalitet, tillgänglighet och utförande samtidigt ålägga en tjänsteproducent både samhällsomfattande tjänster och ekonomiska bidrag till ett fördelningssystem, |
| --- | --- |

—

för samma kvalitet, tillgänglighet och utförande samtidigt ålägga en tjänsteproducent både samhällsomfattande tjänster och ekonomiska bidrag till ett fördelningssystem,

| — | upprepa villkor som gäller för företagen enligt annan, icke sektorsspecifik nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

—

upprepa villkor som gäller för företagen enligt annan, icke sektorsspecifik nationell lagstiftning,

| — | uppställa andra tekniska krav eller verksamhetskrav än vad som krävs för att följa detta direktivs bestämmelser. |
| --- | --- |

—

uppställa andra tekniska krav eller verksamhetskrav än vad som krävs för att följa detta direktivs bestämmelser.

| 1. | För tjänster som ligger utanför de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som de definieras i artikel 3 får medlemsstaterna införa allmänna tillstånd, i den utsträckning som är nödvändig för att garantera att de väsentliga kraven uppfylls. |
| --- | --- |

1.

För tjänster som ligger utanför de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som de definieras i artikel 3 får medlemsstaterna införa allmänna tillstånd, i den utsträckning som är nödvändig för att garantera att de väsentliga kraven uppfylls.

| 2. | För tjänster som ligger inom de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som de definieras i artikel 3, får medlemsstaterna införa tillståndsförfaranden, inbegripet enskilda tillstånd, i den omfattning detta är nödvändigt för att garantera att de väsentliga kraven uppfylls och för att garantera de samhällsomfattande tjänsterna. Dessa krav får dock inte vara orimliga eller orättvisa.

  Beviljandet av tillstånd får






  — | i förekommande fall villkoras av skyldigheter att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

För tjänster som ligger inom de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som de definieras i artikel 3, får medlemsstaterna införa tillståndsförfaranden, inbegripet enskilda tillstånd, i den omfattning detta är nödvändigt för att garantera att de väsentliga kraven uppfylls och för att garantera de samhällsomfattande tjänsterna. Dessa krav får dock inte vara orimliga eller orättvisa.

Beviljandet av tillstånd får

—

i förekommande fall villkoras av skyldigheter att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster,

| — | om nödvändigt innebära krav på de berörda tjänsternas kvalitet, tillgänglighet och utförande, |
| --- | --- |

—

om nödvändigt innebära krav på de berörda tjänsternas kvalitet, tillgänglighet och utförande,

| — | om nödvändigt villkoras av en skyldighet att bidra ekonomiskt till fördelningssystemet enligt artikel 7. |
| --- | --- |

—

om nödvändigt villkoras av en skyldighet att bidra ekonomiskt till fördelningssystemet enligt artikel 7.

| — | innebära krav bland annat på de berörda tjänsternas kvalitet, tillgänglighet och utförande. Om dessa krav är förenliga med gemenskapsrätten får de knytas till bland annat sociala överväganden och miljöhänsyn, |
| --- | --- |

—

innebära krav bland annat på de berörda tjänsternas kvalitet, tillgänglighet och utförande. Om dessa krav är förenliga med gemenskapsrätten får de knytas till bland annat sociala överväganden och miljöhänsyn,

| — | villkoras av en skyldighet att bidra ekonomiskt till fördelningssystemet enligt artikel 7, |
| --- | --- |

—

villkoras av en skyldighet att bidra ekonomiskt till fördelningssystemet enligt artikel 7,

| — | villkoras av en skyldighet att erbjuda personal som tidigare anställts för att tillhandahålla dessa tjänster de rättigheter som de skulle haft rätt till om en överlåtelse skett i den mening som avses i direktiv 77/178/EEG. Tillsynsmyndigheten bör tillhandahålla en förteckning över de anställda med uppgift om deras avtalsmässiga rättigheter. |
| --- | --- |

—

villkoras av en skyldighet att erbjuda personal som tidigare anställts för att tillhandahålla dessa tjänster de rättigheter som de skulle haft rätt till om en överlåtelse skett i den mening som avses i direktiv 77/178/EEG. Tillsynsmyndigheten bör tillhandahålla en förteckning över de anställda med uppgift om deras avtalsmässiga rättigheter.

Utom för företag som utsetts att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i enlighet med artikel 4 får tillstånd inte

| — | begränsas till antalet, |
| --- | --- |

—

begränsas till antalet,

| — | för samma kvalitet, tillgänglighet och utförande samtidigt ålägga en tjänsteproducent både samhällsomfattande tjänster och ekonomiska bidrag till ett fördelningssystem, |
| --- | --- |

—

för samma kvalitet, tillgänglighet och utförande samtidigt ålägga en tjänsteproducent både samhällsomfattande tjänster och ekonomiska bidrag till ett fördelningssystem,

| — | upprepa villkor som gäller för företagen enligt annan, icke sektorsspecifik nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

—

upprepa villkor som gäller för företagen enligt annan, icke sektorsspecifik nationell lagstiftning,

| — | uppställa andra tekniska krav ellerverksamhetskrav än vad som krävs för att följa detta direktivs bestämmelser. |
| --- | --- |

—

uppställa andra tekniska krav ellerverksamhetskrav än vad som krävs för att följa detta direktivs bestämmelser.

Motivering

Kommissionen måste före utgången av 2009 lägga fram en ny studie för att tydligt visa hur de samhällsomfattande tjänsterna i framtiden kommer att tillhandahållas för användare i hela Europa, oavsett om de bor på landsbygden eller i städerna. Under tiden bör status quo råda och eventuella monopoliserade områden bibehållas.

Ändringsförslag 8

Artikel 19 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna skall säkerställa att posttjänstföretag har förfaranden som är öppna för insyn, enkla och föga kostsamma för att handlägga postanvändarnas klagomål, i synnerhet när det gäller förlust, stöld eller skada eller när kvalitetsnormerna för tjänsterna inte följs (inklusive förfaranden för att fastställa ansvaret i de fall där mer än en operatör är inblandad). | Medlemsstaterna skall säkerställa att alla posttjänstföretag har förfaranden som är öppna för insyn, enkla och föga kostsamma för att handlägga postanvändarnas klagomål, i synnerhet när det gäller förlust, stöld eller skada eller när kvalitetsnormerna för tjänsterna inte följs (inklusive förfaranden för att fastställa ansvaret i de fall där mer än en operatör är inblandad). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna skall säkerställa att posttjänstföretag har förfaranden som är öppna för insyn, enkla och föga kostsamma för att handlägga postanvändarnas klagomål, i synnerhet när det gäller förlust, stöld eller skada eller när kvalitetsnormerna för tjänsterna inte följs (inklusive förfaranden för att fastställa ansvaret i de fall där mer än en operatör är inblandad).

Medlemsstaterna skall säkerställa att alla posttjänstföretag har förfaranden som är öppna för insyn, enkla och föga kostsamma för att handlägga postanvändarnas klagomål, i synnerhet när det gäller förlust, stöld eller skada eller när kvalitetsnormerna för tjänsterna inte följs (inklusive förfaranden för att fastställa ansvaret i de fall där mer än en operatör är inblandad).

Motivering

Det är viktigt att se till att samma förfaranden tillämpas på alla företag som erbjuder posttjänster, inte bara på dem som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster.

Rekommendation 9

Artikel 21 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Kommissionen skall biträdas av en kommitté. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

| 1. | Kommissionen skall biträdas av en kommitté. Kommittén skall bestå av företrädare från varje medlemsstat och företrädare för de lokala och regionala myndigheterna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skall biträdas av en kommitté. Kommittén skall bestå av företrädare från varje medlemsstat och företrädare för de lokala och regionala myndigheterna i varje medlemsstat.

Motivering

Den kommitté som inrättas enligt artikel 21 skall meddelas och övervaka utvecklingen av de åtgärder medlemsstaterna vidtar för att garantera tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster. Det är viktigt att företrädare för de lokala och regionala myndigheterna ingår i denna kommitté, eftersom de kan ha åsikter som skiljer sin från medlemsstatens.

Rekommendation 10

Artikel 22a i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Medlemsstaterna skall säkerställa att företag som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster även tillhandahåller alla uppgifter som krävs för följande syften, inklusive ekonomiska uppgifter och uppgifter om tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster:






  (a) | För att de nationella tillsynsmyndigheterna skall kunna säkerställa överensstämmelse med direktivets estämmelser eller med beslut i enlighet med detta. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

Medlemsstaterna skall säkerställa att företag som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster även tillhandahåller alla uppgifter som krävs för följande syften, inklusive ekonomiska uppgifter och uppgifter om tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster:

(a)

För att de nationella tillsynsmyndigheterna skall kunna säkerställa överensstämmelse med direktivets estämmelser eller med beslut i enlighet med detta.

| (b) | För klart definierade statistiska syften. |
| --- | --- |

(b)

För klart definierade statistiska syften.

| 2. | Företagen skall på begäran lämna sådana uppgifter utan dröjsmål, inom de tidsramar och på den detaljnivå som den nationella tillsynsmyndigheten anger. De uppgifter som den nationella tillsynsmyndigheten begär in skall stå i proportion till fullgörandet av dess uppdrag. Den nationella tillsynsmyndigheten skall redovisa de skäl som motiverar dess begäran om uppgifter. |
| --- | --- |

2.

Företagen skall på begäran lämna sådana uppgifter utan dröjsmål, inom de tidsramar och på den detaljnivå som den nationella tillsynsmyndigheten anger. De uppgifter som den nationella tillsynsmyndigheten begär in skall stå i proportion till fullgörandet av dess uppdrag. Den nationella tillsynsmyndigheten skall redovisa de skäl som motiverar dess begäran om uppgifter.

| 1. | Medlemsstaterna skall säkerställa att företag som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster även i rimlig utsträckning tillhandahåller alla
  relevanta uppgifter om samhällsomfattande tjänster som krävs för följande syften, inklusive ekonomiska uppgifter och uppgifter om tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster:






  (a) | För att de nationella tillsynsmyndigheterna skall kunna säkerställa överensstämmelse med direktivets bestämmelser eller med beslut i enlighet med detta. |
| --- | --- | --- |

1.

Medlemsstaterna skall säkerställa att företag som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster även i rimlig utsträckning tillhandahåller alla
  relevanta uppgifter om samhällsomfattande tjänster som krävs för följande syften, inklusive ekonomiska uppgifter och uppgifter om tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster:

(a)

För att de nationella tillsynsmyndigheterna skall kunna säkerställa överensstämmelse med direktivets bestämmelser eller med beslut i enlighet med detta.

| (b) | För klart definierade statistiska syften. |
| --- | --- |

(b)

För klart definierade statistiska syften.

| 2. | Företagen skall på begäran lämna sådana uppgifter utan dröjsmål, inom de tidsramar och på den detaljnivå som den nationella tillsynsmyndigheten anger. De uppgifter som den nationella tillsynsmyndigheten begär in skall stå i proportion till fullgörandet av dess uppdrag. Den nationella tillsynsmyndigheten skall redovisa de skäl som motiverar dess begäran om uppgifter. |
| --- | --- |

2.

Företagen skall på begäran lämna sådana uppgifter utan dröjsmål, inom de tidsramar och på den detaljnivå som den nationella tillsynsmyndigheten anger. De uppgifter som den nationella tillsynsmyndigheten begär in skall stå i proportion till fullgörandet av dess uppdrag. Den nationella tillsynsmyndigheten skall redovisa de skäl som motiverar dess begäran om uppgifter.

Motivering

Texten formuleras så att det klart framgår att de angivna skyldigheterna är rimliga och relevanta sett ur postföretagens perspektiv och att skyldigheten att lämna uppgifter endast gäller samhällsomfattande tjänster.

Ändringsförslag 11

Artikel 23 i direktiv 97/67/EG

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen skall vart tredje år, och första gången senast den 31 december 2011, till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv, inklusive relevant information om såväl tjänsternas kvalitet som utvecklingen inom sektorn, särskilt beträffande de tekniska aspekterna och de ekonomiska och sociala mönstren och sysselsättningsmönstren. Denna rapport skall vid behov åtföljas av förslag till Europaparlamentet och rådet. | Kommissionen skall vart tredje år, och första gången senast den 31 december 2011, till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv, inklusive relevant information om såväl tjänsternas kvalitet som utvecklingen inom sektorn, särskilt beträffande de tekniska aspekterna och de ekonomiska och sociala mönstren och sysselsättningsmönstren. Denna rapport skall också innehålla en ingående analys av liberaliseringens nuvarande och möjliga framtida effekter på regionerna, särskilt på bergsregionerna som har specifika krav jämfört med andra regioner, samt vid behov åtföljas av förslag till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen skall vart tredje år, och första gången senast den 31 december 2011, till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv, inklusive relevant information om såväl tjänsternas kvalitet som utvecklingen inom sektorn, särskilt beträffande de tekniska aspekterna och de ekonomiska och sociala mönstren och sysselsättningsmönstren. Denna rapport skall vid behov åtföljas av förslag till Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen skall vart tredje år, och första gången senast den 31 december 2011, till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv, inklusive relevant information om såväl tjänsternas kvalitet som utvecklingen inom sektorn, särskilt beträffande de tekniska aspekterna och de ekonomiska och sociala mönstren och sysselsättningsmönstren. Denna rapport skall också innehålla en ingående analys av liberaliseringens nuvarande och möjliga framtida effekter på regionerna, särskilt på bergsregionerna som har specifika krav jämfört med andra regioner, samt vid behov åtföljas av förslag till Europaparlamentet och rådet.

Motivering

Det är viktigt att rapporten inte enbart behandlar direktivets effekter på medlemsstatsnivå utan att också de regionala effekterna beaktas.

Bryssel den 6 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

III.   Handläggning

| Titel | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster |
| --- | --- |
| Referenser | KOM(2006) 594 slutlig – 2006/0196 (COD) |
| Rättslig grund | Artikel 265 första stycket |
| Hänvisning till arbetsordningen | |
| Rådets remiss | 22 november 2006 |
| Ordförandens beslut | 9 januari 2007 |
| Ansvarigt utskott | Utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik (ECOS) |
| Föredragande | Elina Lehto, Stadsdirektör i Lojo (FI-PSE) |
| Underlag | 5 februari 2007 |
| Behandling i utskottet | 30 mars 2007 |
| Antagande i utskottet | 30 mars 2007 |
| Resultat av omröstning i utskottet | Majoritetsbeslut |
| Antagande vid plenarsession | 6 juni 2007 |
| Tidigare yttranden från kommittén | Yttrande om Europeiska kommissionens ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen” (KOM(2000) 319 slutlig, CdR 309/2000 fin (1).
  Yttrande om Europeiska kommissionens ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för utvecklingen av posttjänster i gemenskapen och för förbättring av servicekvaliteten” (KOM(95) 227 slutlig, CdR 422/1995 fin (2) |

Titel

Titel

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster

Referenser

Referenser

KOM(2006) 594 slutlig – 2006/0196 (COD)

Rättslig grund

Rättslig grund

Artikel 265 första stycket

Hänvisning till arbetsordningen

Hänvisning till arbetsordningen

Rådets remiss

Rådets remiss

22 november 2006

Ordförandens beslut

Ordförandens beslut

9 januari 2007

Ansvarigt utskott

Ansvarigt utskott

Utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik (ECOS)

Föredragande

Föredragande

Elina Lehto, Stadsdirektör i Lojo (FI-PSE)

Underlag

Underlag

5 februari 2007

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

30 mars 2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

30 mars 2007

Resultat av omröstning i utskottet

Resultat av omröstning i utskottet

Majoritetsbeslut

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6 juni 2007

Tidigare yttranden från kommittén

Tidigare yttranden från kommittén

Yttrande om Europeiska kommissionens ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen” (KOM(2000) 319 slutlig, CdR 309/2000 fin (1).

1

Yttrande om Europeiska kommissionens ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för utvecklingen av posttjänster i gemenskapen och för förbättring av servicekvaliteten” (KOM(95) 227 slutlig, CdR 422/1995 fin (2)

2

---

(1)  EGT C 144, 16.5.2001, s. 20.

1

(2)  EGT C 337, 11.11.1996, s. 28.

2

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/48

---

Yttrande från Regionkommittén om ”En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna”

(2007/C 197/08)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Det är positivt att kommissionen inte har för avsikt att ersätta nationella politiska åtgärder som redan har genomförts i de flesta medlemsstater med åtgärder på gemenskapsnivå, eller att utarbeta harmoniserad lagstiftning om förebyggande av alkoholrelaterade skador. ReK delar kommissionens uppfattning att de åtgärder som redan har genomförts i de flesta medlemsstater i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 152 i EG-fördraget hör till den nationella behörigheten. |
| --- | --- |

—

Det är positivt att kommissionen inte har för avsikt att ersätta nationella politiska åtgärder som redan har genomförts i de flesta medlemsstater med åtgärder på gemenskapsnivå, eller att utarbeta harmoniserad lagstiftning om förebyggande av alkoholrelaterade skador. ReK delar kommissionens uppfattning att de åtgärder som redan har genomförts i de flesta medlemsstater i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 152 i EG-fördraget hör till den nationella behörigheten.

| — | I detta sammanhang bör det påpekas att kommissionens planer på att jämföra medlemsstaternas åtgärder och kartlägga beprövad praxis, och framför allt att kartlägga områden som enligt kommissionens åsikt ger utrymme för ytterligare framsteg, måste begränsas till de mål och befogenheter som fastställs i fördragen. |
| --- | --- |

—

I detta sammanhang bör det påpekas att kommissionens planer på att jämföra medlemsstaternas åtgärder och kartlägga beprövad praxis, och framför allt att kartlägga områden som enligt kommissionens åsikt ger utrymme för ytterligare framsteg, måste begränsas till de mål och befogenheter som fastställs i fördragen.

| — | Kommittén delar kommissionens åsikt att artikel 152 i EG-fördraget föreskriver en entydig ansvarsfördelning mellan EU och medlemsstaterna på hälso- och sjukvårdspolitikens område, och att denna innebär att EU:s insatser endast kan komplettera medlemsstaternas politik. |
| --- | --- |

—

Kommittén delar kommissionens åsikt att artikel 152 i EG-fördraget föreskriver en entydig ansvarsfördelning mellan EU och medlemsstaterna på hälso- och sjukvårdspolitikens område, och att denna innebär att EU:s insatser endast kan komplettera medlemsstaternas politik.

| — | Vi delar inte kommissionens åsikt att man behöver en gemensam definition för ”berusningsdrickande” för att kunna förebygga och minska hög och extrem alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

—

Vi delar inte kommissionens åsikt att man behöver en gemensam definition för ”berusningsdrickande” för att kunna förebygga och minska hög och extrem alkoholkonsumtion.

| — | Man kan verkligen fråga sig om den undersökning som kommissionen föreslår av skillnaderna i alkoholbruk med avseende på land, ålder och kön skulle vara till någon nytta. Detta gäller även det föreslagna systemet för flexibla men standardiserade definitioner av alkoholdata och genomförandet av upprepade och jämförande undersökningar om alkoholkonsumtionen, eftersom de skillnader i alkoholkultur som också kommissionen framhåller gör att kunskapsvinsten torde bli begränsad. |
| --- | --- |

—

Man kan verkligen fråga sig om den undersökning som kommissionen föreslår av skillnaderna i alkoholbruk med avseende på land, ålder och kön skulle vara till någon nytta. Detta gäller även det föreslagna systemet för flexibla men standardiserade definitioner av alkoholdata och genomförandet av upprepade och jämförande undersökningar om alkoholkonsumtionen, eftersom de skillnader i alkoholkultur som också kommissionen framhåller gör att kunskapsvinsten torde bli begränsad.

I.   Regionkommitténs politiska rekommendationer

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna”

(KOM(2006) 625 slutlig)

Om kommissionens meddelande

| 1. | Regionkommittén påpekar att hälsoriskerna med riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion länge har varit föremål för samhälleliga och politiska diskussioner. Mot denna bakgrund är det begripligt att kommissionen tar upp dessa teman och särskilt koncentrerar sig på att förebygga och minska hög och extrem alkoholkonsumtion, samt minderårigas alkoholkonsumtion, och även lägger tonvikten på alkoholrelaterade trafikolyckor och fetalt alkoholsyndrom (FAS). |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén påpekar att hälsoriskerna med riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion länge har varit föremål för samhälleliga och politiska diskussioner. Mot denna bakgrund är det begripligt att kommissionen tar upp dessa teman och särskilt koncentrerar sig på att förebygga och minska hög och extrem alkoholkonsumtion, samt minderårigas alkoholkonsumtion, och även lägger tonvikten på alkoholrelaterade trafikolyckor och fetalt alkoholsyndrom (FAS).

| 2. | Eftersom det finns skillnader i alkoholvanor och alkoholkultur mellan medlemsstaterna, anser vi att det är viktigt att meddelandet inte inriktas på alkoholbruk som sådant utan på alkoholmissbruk och dess skadeverkningar. |
| --- | --- |

2.

Eftersom det finns skillnader i alkoholvanor och alkoholkultur mellan medlemsstaterna, anser vi att det är viktigt att meddelandet inte inriktas på alkoholbruk som sådant utan på alkoholmissbruk och dess skadeverkningar.

| 3. | Det är positivt att kommissionen inte har för avsikt att ersätta nationella politiska åtgärder som redan har genomförts i de flesta medlemsstater med åtgärder på gemenskapsnivå, eller att utarbeta harmoniserad lagstiftning om förebyggande av alkoholrelaterade skador. ReK delar kommissionens uppfattning att de åtgärder som i enlighet med artikel 152 i EG-fördraget och subsidiaritetsprincipen redan har genomförts i de flesta medlemsstater i hör till den nationella behörigheten. |
| --- | --- |

3.

Det är positivt att kommissionen inte har för avsikt att ersätta nationella politiska åtgärder som redan har genomförts i de flesta medlemsstater med åtgärder på gemenskapsnivå, eller att utarbeta harmoniserad lagstiftning om förebyggande av alkoholrelaterade skador. ReK delar kommissionens uppfattning att de åtgärder som i enlighet med artikel 152 i EG-fördraget och subsidiaritetsprincipen redan har genomförts i de flesta medlemsstater i hör till den nationella behörigheten.

| 4. | I detta sammanhang bör det påpekas att kommissionens planer på att jämföra medlemsstaternas åtgärder och kartlägga beprövad praxis, och framför allt att kartlägga områden som enligt kommissionens åsikt ger utrymme för ytterligare framsteg, måste begränsas till de mål och befogenheter som fastställs i fördragen. |
| --- | --- |

4.

I detta sammanhang bör det påpekas att kommissionens planer på att jämföra medlemsstaternas åtgärder och kartlägga beprövad praxis, och framför allt att kartlägga områden som enligt kommissionens åsikt ger utrymme för ytterligare framsteg, måste begränsas till de mål och befogenheter som fastställs i fördragen.

| 5. | Kommittén uppskattar att kommissionen i diskussionen om åtgärderna för att stödja och komplettera den nationella politiken verkligen tar hänsyn till de stora skillnaderna i alkoholvanor och kulturell kontext. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppskattar att kommissionen i diskussionen om åtgärderna för att stödja och komplettera den nationella politiken verkligen tar hänsyn till de stora skillnaderna i alkoholvanor och kulturell kontext.

Om handlingsmandatet

| 6. | Kommittén delar kommissionens åsikt att artikel 152 i EG-fördraget föreskriver en entydig ansvarsfördelning mellan EU och medlemsstaterna på hälso- och sjukvårdspolitikens område, och att denna innebär att EU:s insatser endast kan komplettera medlemsstaternas politik. |
| --- | --- |

6.

Kommittén delar kommissionens åsikt att artikel 152 i EG-fördraget föreskriver en entydig ansvarsfördelning mellan EU och medlemsstaterna på hälso- och sjukvårdspolitikens område, och att denna innebär att EU:s insatser endast kan komplettera medlemsstaternas politik.

| 7. | Vi delar kommissionens uppfattning att många medlemsstater har omfattande strategier för att bekämpa de negativa hälsoeffekterna av skadlig och riskfylld alkoholkonsumtion, och att de flesta medlemsstater har vidtagit åtgärder för att minska de alkoholrelaterade skadorna. |
| --- | --- |

7.

Vi delar kommissionens uppfattning att många medlemsstater har omfattande strategier för att bekämpa de negativa hälsoeffekterna av skadlig och riskfylld alkoholkonsumtion, och att de flesta medlemsstater har vidtagit åtgärder för att minska de alkoholrelaterade skadorna.

| 8. | Vi ställer oss bakom kommissionens strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna, men anser inte att eventuella likartade problem i medlemsstaterna nödvändigtvis kräver en EU-omfattande lösning, från subsidiaritetssynpunkt men också mot bakgrund av de skillnader i alkoholkultur som kommissionen framhållit i meddelandet. |
| --- | --- |

8.

Vi ställer oss bakom kommissionens strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna, men anser inte att eventuella likartade problem i medlemsstaterna nödvändigtvis kräver en EU-omfattande lösning, från subsidiaritetssynpunkt men också mot bakgrund av de skillnader i alkoholkultur som kommissionen framhållit i meddelandet.

Om behovet av åtgärder

| 9. | Vi delar kommissionens uppfattning att riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion har betydande konsekvenser för folkhälsan och innebär kostnader för sjukvård, sjukförsäkringar, upprätthållande av lag och ordning samt arbetsplatser och därmed har negativa effekter för den ekonomiska utvecklingen och för hela samhället. Unga människor är särskilt riskutsatta i detta sammanhang. Därför är strategier som syftar till att förebygga och behandla riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion ytterst ändamålsenliga. |
| --- | --- |

9.

Vi delar kommissionens uppfattning att riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion har betydande konsekvenser för folkhälsan och innebär kostnader för sjukvård, sjukförsäkringar, upprätthållande av lag och ordning samt arbetsplatser och därmed har negativa effekter för den ekonomiska utvecklingen och för hela samhället. Unga människor är särskilt riskutsatta i detta sammanhang. Därför är strategier som syftar till att förebygga och behandla riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion ytterst ändamålsenliga.

Om prioriterade teman och god praxis

| 10. | Kommittén delar kommissionens uppfattning att skadlig alkoholkonsumtion just bland ungdomar har negativa effekter inte bara på hälsan och det sociala välbefinnandet utan även på utbildningsnivån och deltagandet i det sociala livet och demokratin i det samhälle de tillhör. Man kan dessutom se att tendensen till berusningsdrickande bland ungdomar ökar i flera av EU:s medlemsstater. Mot bakgrund av detta förefaller det särskilt viktigt att medlemsstaterna överväger folkhälsopolitiskt motiverade åtgärder för att motverka minderårigas alkoholkonsumtion och skadliga dryckesvanor hos ungdomar. Lagstiftningsåtgärder måste dock vara väl genomtänkta och förberedas mycket noggrant i medlemsländerna så att man inte gör det svårare att nå berörda personer på grund av repressiva åtgärder. |
| --- | --- |

10.

Kommittén delar kommissionens uppfattning att skadlig alkoholkonsumtion just bland ungdomar har negativa effekter inte bara på hälsan och det sociala välbefinnandet utan även på utbildningsnivån och deltagandet i det sociala livet och demokratin i det samhälle de tillhör. Man kan dessutom se att tendensen till berusningsdrickande bland ungdomar ökar i flera av EU:s medlemsstater. Mot bakgrund av detta förefaller det särskilt viktigt att medlemsstaterna överväger folkhälsopolitiskt motiverade åtgärder för att motverka minderårigas alkoholkonsumtion och skadliga dryckesvanor hos ungdomar. Lagstiftningsåtgärder måste dock vara väl genomtänkta och förberedas mycket noggrant i medlemsländerna så att man inte gör det svårare att nå berörda personer på grund av repressiva åtgärder.

| 11. | Vi håller med kommissionen om att effektivare tillämpning av nationella och regionala motåtgärder mot trafiknykterhetsbrott skulle kunna leda till en kraftig minskning av antalet trafikdöda, skadade och funktionshindrade. |
| --- | --- |

11.

Vi håller med kommissionen om att effektivare tillämpning av nationella och regionala motåtgärder mot trafiknykterhetsbrott skulle kunna leda till en kraftig minskning av antalet trafikdöda, skadade och funktionshindrade.

| 12. | Kommittén uppmanar kommissionen att, genom att utveckla en gemensam kunskapsbas på EU-nivå, försöka bedöma effekterna av en måttlig alkoholkonsumtion och att fastställa gemensamma definitioner för ”riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion” |
| --- | --- |

12.

Kommittén uppmanar kommissionen att, genom att utveckla en gemensam kunskapsbas på EU-nivå, försöka bedöma effekterna av en måttlig alkoholkonsumtion och att fastställa gemensamma definitioner för ”riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion”

| 13. | Vi delar inte kommissionens åsikt att man behöver en gemensam definition för ”berusningsdrickande” för att kunna förebygga och minska hög och extrem alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

13.

Vi delar inte kommissionens åsikt att man behöver en gemensam definition för ”berusningsdrickande” för att kunna förebygga och minska hög och extrem alkoholkonsumtion.

| 14. | Kommittén välkomnar ett forskningsinitiativ för kostnads- och nyttoanalys för olika policyalternativ. Detta skulle bidra till att göra det möjligt att bedöma effekterna av olika kampanjer för förebyggande av alkoholrelaterade skador. |
| --- | --- |

14.

Kommittén välkomnar ett forskningsinitiativ för kostnads- och nyttoanalys för olika policyalternativ. Detta skulle bidra till att göra det möjligt att bedöma effekterna av olika kampanjer för förebyggande av alkoholrelaterade skador.

| 15. | Man kan verkligen fråga sig om den undersökning som kommissionen föreslår av skillnaderna i alkoholbruk med avseende på land, ålder och kön skulle vara till någon nytta. Detta gäller även det föreslagna systemet för flexibla men standardiserade definitioner av alkoholdata och genomförandet av upprepade och jämförande undersökningar om alkoholkonsumtionen, eftersom de skillnader i alkoholkultur som också kommissionen framhåller gör att kunskapsvinsten torde bli begränsad. |
| --- | --- |

15.

Man kan verkligen fråga sig om den undersökning som kommissionen föreslår av skillnaderna i alkoholbruk med avseende på land, ålder och kön skulle vara till någon nytta. Detta gäller även det föreslagna systemet för flexibla men standardiserade definitioner av alkoholdata och genomförandet av upprepade och jämförande undersökningar om alkoholkonsumtionen, eftersom de skillnader i alkoholkultur som också kommissionen framhåller gör att kunskapsvinsten torde bli begränsad.

| 16. | Genomförandet av EU-strategin för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna får oberoende av detta inte belasta de regionala och lokala myndigheternas finanser. |
| --- | --- |

16.

Genomförandet av EU-strategin för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna får oberoende av detta inte belasta de regionala och lokala myndigheternas finanser.

Om åtgärdsnivåerna

| 17. | Mot bakgrund av medlemsstaternas fullständiga behörighet, som kommissionen uttryckligen erkänner, välkomnar vi angreppssättet med tre olika åtgärdsnivåer för insatserna mot de negativa hälsoeffekterna av skadlig och riskfylld alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

17.

Mot bakgrund av medlemsstaternas fullständiga behörighet, som kommissionen uttryckligen erkänner, välkomnar vi angreppssättet med tre olika åtgärdsnivåer för insatserna mot de negativa hälsoeffekterna av skadlig och riskfylld alkoholkonsumtion.

| 18. | Kommittén är i princip positiv till att strategier som syftar till att motverka minderårigas alkoholkonsumtion framför allt utarbetas i samarbete med medlemsstaterna. Det forum för alkohol och hälsa som kommissionen föreslår att man inrättar bör utgöra en integrerad del av EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa, för att se till att insatsen blir konsekvent och samtidigt uppfylla kommissionens upprepade krav om att minska byråkratin. Arbetet på EU-nivå rörande alkohol och hälsa bör fokusera på delgivning av kunskaper och utbyte av bästa praxis utifrån de åtgärder som man har vidtagit på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

18.

Kommittén är i princip positiv till att strategier som syftar till att motverka minderårigas alkoholkonsumtion framför allt utarbetas i samarbete med medlemsstaterna. Det forum för alkohol och hälsa som kommissionen föreslår att man inrättar bör utgöra en integrerad del av EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa, för att se till att insatsen blir konsekvent och samtidigt uppfylla kommissionens upprepade krav om att minska byråkratin. Arbetet på EU-nivå rörande alkohol och hälsa bör fokusera på delgivning av kunskaper och utbyte av bästa praxis utifrån de åtgärder som man har vidtagit på nationell, regional och lokal nivå.

| 19. | Det är positivt att kommissionen inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning ämnar undersöka hur forskning på EU-nivå kan tillföra ett värde till en EU-strategi som stödjer medlemsstaterna i deras arbete för att minska alkoholrelaterade skador. |
| --- | --- |

19.

Det är positivt att kommissionen inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning ämnar undersöka hur forskning på EU-nivå kan tillföra ett värde till en EU-strategi som stödjer medlemsstaterna i deras arbete för att minska alkoholrelaterade skador.

| 20. | Det är mycket välkommet att kommissionen i sitt meddelande tar upp medlemsstaternas åtgärder och angreppssätt för att minska alkoholmissbruket och tar hänsyn till dem i meddelandet. I detta sammanhang delar vi kommissionens uppfattning att medlemsstaternas särskilda hälsoskyddsåtgärder för att minska alkoholrelaterade skador utgår från respektive medlemslands kulturella kontext. |
| --- | --- |

20.

Det är mycket välkommet att kommissionen i sitt meddelande tar upp medlemsstaternas åtgärder och angreppssätt för att minska alkoholmissbruket och tar hänsyn till dem i meddelandet. I detta sammanhang delar vi kommissionens uppfattning att medlemsstaternas särskilda hälsoskyddsåtgärder för att minska alkoholrelaterade skador utgår från respektive medlemslands kulturella kontext.

| 21. | Vi håller särskilt med kommissionen om att nationella strategier skulle kunna vara effektivare om de fick stöd genom lokala och kommunala aktiviteter. I detta sammanhang är det positivt att de lokala och regionala beslutsfattarna involveras i EU:s verksamhet i enlighet med artikel 152 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

21.

Vi håller särskilt med kommissionen om att nationella strategier skulle kunna vara effektivare om de fick stöd genom lokala och kommunala aktiviteter. I detta sammanhang är det positivt att de lokala och regionala beslutsfattarna involveras i EU:s verksamhet i enlighet med artikel 152 i EG-fördraget.

| 22. | Vi delar kommissionens uppfattning att lokalsamhället skulle kunna medverka till förebyggande och stödjande strategier för att skydda medborgarna mot alkoholrelaterade skador, men vi vill betona att detta redan sker i många fall. Kommittén välkomnar därför kommissionens strategi för att stödja de lokala och regionala myndigheterna på detta område. |
| --- | --- |

22.

Vi delar kommissionens uppfattning att lokalsamhället skulle kunna medverka till förebyggande och stödjande strategier för att skydda medborgarna mot alkoholrelaterade skador, men vi vill betona att detta redan sker i många fall. Kommittén välkomnar därför kommissionens strategi för att stödja de lokala och regionala myndigheterna på detta område.

| 23. | När det gäller samordningen av åtgärder på EU-nivå vill kommittén hänvisa till artikel 152 i EG-fördraget. Dess entydiga ansvarsfördelning mellan EU och medlemsstaterna på hälso- och sjukvårdspolitikens område innebär att EU:s insatser endast kan komplettera medlemsstaternas politik. Kommissionens försök att göra de politiska besluten mer enhetliga får inte leda till att respekten för denna entydiga ansvarsfördelning undergrävs. ReK motsätter sig även det införande av varningstexter som kommissionen inte utesluter i meddelandet, eftersom kommittén uttryckligen stöder självreglering på marknadsföringsområdet. |
| --- | --- |

23.

När det gäller samordningen av åtgärder på EU-nivå vill kommittén hänvisa till artikel 152 i EG-fördraget. Dess entydiga ansvarsfördelning mellan EU och medlemsstaterna på hälso- och sjukvårdspolitikens område innebär att EU:s insatser endast kan komplettera medlemsstaternas politik. Kommissionens försök att göra de politiska besluten mer enhetliga får inte leda till att respekten för denna entydiga ansvarsfördelning undergrävs. ReK motsätter sig även det införande av varningstexter som kommissionen inte utesluter i meddelandet, eftersom kommittén uttryckligen stöder självreglering på marknadsföringsområdet.

Om slutsatserna

| 24. | ReK delar kommissionens uppfattning att kommissionens främsta bidrag till alkoholstrategin i första hand bör bygga vidare på nationella politiska åtgärder och strategier på området. För övrigt föreskriver även artikel 152 i EG-fördraget detta. Det är mycket positivt att kommissionen mot bakgrund av den tydliga befogenhetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna inte planerar något nytt lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

24.

ReK delar kommissionens uppfattning att kommissionens främsta bidrag till alkoholstrategin i första hand bör bygga vidare på nationella politiska åtgärder och strategier på området. För övrigt föreskriver även artikel 152 i EG-fördraget detta. Det är mycket positivt att kommissionen mot bakgrund av den tydliga befogenhetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna inte planerar något nytt lagstiftningsförslag.

| 25. | Vi välkomnar därför att kommissionen i genomförandet av strategin uttryckligen betonar subsidiaritetsprincipen och principen om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

25.

Vi välkomnar därför att kommissionen i genomförandet av strategin uttryckligen betonar subsidiaritetsprincipen och principen om bättre lagstiftning.

Bryssel den 6 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

II.   Handläggning

| Titel | Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna” |
| --- | --- |
| Referensdokument | KOM(2006) 625 slutlig |
| Rättslig grund | Artikel 265 i fördraget |
| Arbetsordning | — |
| Kommissionens begäran om yttrande | 24.10.2006 |
| Presidiets beslut | 25.4.2006 |
| Ansvarig sektion | Utskottet för hållbar utveckling (DEVE) |
| Föredragande | Volker Hoff, minister i Hessens delstatsregering, med ansvar för federala frågor och Europafrågor |
| Underlag | 22.12.2006 |
| Behandling i utskottet | 6.3.2007 |
| Antagande i utskottet | 6.3.2007 |
| Resultat av omröstningen | Majoritet |
| Antagande vid plenarsession | 6.6.2007 |
| Tidigare yttranden från utskottet | — |

Titel

Titel

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna”

Referensdokument

Referensdokument

KOM(2006) 625 slutlig

Rättslig grund

Rättslig grund

Artikel 265 i fördraget

Arbetsordning

Arbetsordning

—

Kommissionens begäran om yttrande

Kommissionens begäran om yttrande

24.10.2006

Presidiets beslut

Presidiets beslut

25.4.2006

Ansvarig sektion

Ansvarig sektion

Utskottet för hållbar utveckling (DEVE)

Föredragande

Föredragande

Volker Hoff, minister i Hessens delstatsregering, med ansvar för federala frågor och Europafrågor

Underlag

Underlag

22.12.2006

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

6.3.2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

6.3.2007

Resultat av omröstningen

Resultat av omröstningen

Majoritet

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6.6.2007

Tidigare yttranden från utskottet

Tidigare yttranden från utskottet

—

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/52

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Samhällsstyrning och det europeiska samförståndet om utveckling”

(2007/C 197/09)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén anser att en demokratisk samhällsstyrning utgör grunden för att uppnå millennieutvecklingsmålen och måste bygga på ett brett angreppssätt och på bättre styresformer som nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik. Förutsättningen för goda styresformer är att man erkänner att besluten bäst fattas på nivån närmast medborgarna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att en demokratisk samhällsstyrning utgör grunden för att uppnå millennieutvecklingsmålen och måste bygga på ett brett angreppssätt och på bättre styresformer som nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik. Förutsättningen för goda styresformer är att man erkänner att besluten bäst fattas på nivån närmast medborgarna.

| — | Enligt ReK är det helt otillräckligt att tala om ”den avgörande roll som de lokala myndigheterna kan spela när det gäller förverkligandet av millennieutvecklingsmålen”, när i själva verket samhällsstyrningen på alla styresnivåer i ett land också förutsätter ett styre som grundar sig på öppenhet, folkligt deltagande och respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

—

Enligt ReK är det helt otillräckligt att tala om ”den avgörande roll som de lokala myndigheterna kan spela när det gäller förverkligandet av millennieutvecklingsmålen”, när i själva verket samhällsstyrningen på alla styresnivåer i ett land också förutsätter ett styre som grundar sig på öppenhet, folkligt deltagande och respekt för subsidiaritetsprincipen.

| — | ReK vill mot denna bakgrund – och det är särskilt relevant för Medelhavsländerna (varav flera dessutom omfattas av Afrikastrategin) – hänvisa till rekommendationerna i sitt yttrande CdR 142/2005 av den 13 oktober 2005 om ”Europa-Medelhavspartnerskapet tioår”, som också återfinns i Valenciaseminariets slutsatser av den 10 april 2007 (CdR 59/2007), angående inrättandet av ett forum för lokala myndigheter inom partnerskapet EU-Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

—

ReK vill mot denna bakgrund – och det är särskilt relevant för Medelhavsländerna (varav flera dessutom omfattas av Afrikastrategin) – hänvisa till rekommendationerna i sitt yttrande CdR 142/2005 av den 13 oktober 2005 om ”Europa-Medelhavspartnerskapet tioår”, som också återfinns i Valenciaseminariets slutsatser av den 10 april 2007 (CdR 59/2007), angående inrättandet av ett forum för lokala myndigheter inom partnerskapet EU-Medelhavsländerna.

| — | Kommittén vill uppmärksamma det finansiella stöd som samhällsstyrningen på lokal nivå förtjänar: Att i enlighet med förordningen om tionde Europeiska utvecklingsfonden avsätta högst 15 % av budgetstödet till stöd för både det civila samhället, tekniskt samarbete och samhällsstyrning, när detta inte hör till något av de prioriterade områdena, är otillräckligt. Stödet bör höjas till åtminstone 25 %, så att både de nationella och de lokala aspekterna omfattas. |
| --- | --- |

—

Kommittén vill uppmärksamma det finansiella stöd som samhällsstyrningen på lokal nivå förtjänar: Att i enlighet med förordningen om tionde Europeiska utvecklingsfonden avsätta högst 15 % av budgetstödet till stöd för både det civila samhället, tekniskt samarbete och samhällsstyrning, när detta inte hör till något av de prioriterade områdena, är otillräckligt. Stödet bör höjas till åtminstone 25 %, så att både de nationella och de lokala aspekterna omfattas.

| — | Kommittén uppmanar kommissionen att, i enlighet med målen i samarbetsavtalet om utveckling och främjande av decentraliserat samarbete, erbjuda tekniskt och finansiellt stöd och i samråd med kommittén inrätta ett debattforum för decentraliserat samarbete i syfte att underlätta och bättre samordna utvecklingen av sådant samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och deras motsvarigheter i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

—

Kommittén uppmanar kommissionen att, i enlighet med målen i samarbetsavtalet om utveckling och främjande av decentraliserat samarbete, erbjuda tekniskt och finansiellt stöd och i samråd med kommittén inrätta ett debattforum för decentraliserat samarbete i syfte att underlätta och bättre samordna utvecklingen av sådant samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och deras motsvarigheter i utvecklingsländerna.

I.   Politiska rekommendationer

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Samhällsstyrning och det europeiska samförståndet om utveckling – Mot ett harmoniserat tillvägagångssätt i Europeiska unionen”

KOM(2006) 421 slutlig – SEK(2006) 1020, SEK(2006) 1021, SEK(2006) 1022

| 1. | Regionkommittén delar flera utgångspunkter i kommissionens meddelande, däribland följande:






  a) | En demokratisk samhällsstyrning utgör grunden för att uppnå millennieutvecklingsmålen och måste bygga på ett brett angreppssätt: Den får inte begränsas till korruptionsbekämpning utan måste utgöra ett resultat av samverkan mellan olika faktorer som på ett väsentligt sätt bidrar till ett lands levnadsförhållanden och till framsteg som kommer alla till del. |
| --- | --- | --- |

1.

Regionkommittén delar flera utgångspunkter i kommissionens meddelande, däribland följande:

a)

En demokratisk samhällsstyrning utgör grunden för att uppnå millennieutvecklingsmålen och måste bygga på ett brett angreppssätt: Den får inte begränsas till korruptionsbekämpning utan måste utgöra ett resultat av samverkan mellan olika faktorer som på ett väsentligt sätt bidrar till ett lands levnadsförhållanden och till framsteg som kommer alla till del.

| b) | Egenansvar och politisk dialog bör ha företräde framför villkor som dikteras utifrån och som kan få en negativ inverkan på befolkningen. |
| --- | --- |

b)

Egenansvar och politisk dialog bör ha företräde framför villkor som dikteras utifrån och som kan få en negativ inverkan på befolkningen.

| c) | Det är med hänvisning till Parisförklaringen av den 2 mars 2005 viktigt att alla europeiska biståndsgivare följer samma riktlinjer och tillämpar principen om demokratisk samhällsstyrning i sina respektive åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Det är med hänvisning till Parisförklaringen av den 2 mars 2005 viktigt att alla europeiska biståndsgivare följer samma riktlinjer och tillämpar principen om demokratisk samhällsstyrning i sina respektive åtgärder.

| 2. | Regionkommittén vill återigen framhålla den princip som den förespråkade i rekommendationerna i sitt initiativyttrande om det decentraliserade samarbetets roll i reformen av EU:s utvecklingspolitik (CdR 224/2005). Enligt denna princip är bättre styresformer nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik, och förutsättningen för goda styresformer är att man erkänner att besluten bäst fattas på nivån närmast medborgarna. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén vill återigen framhålla den princip som den förespråkade i rekommendationerna i sitt initiativyttrande om det decentraliserade samarbetets roll i reformen av EU:s utvecklingspolitik (CdR 224/2005). Enligt denna princip är bättre styresformer nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik, och förutsättningen för goda styresformer är att man erkänner att besluten bäst fattas på nivån närmast medborgarna.

| 3. | Vi anser följaktligen att en verkligt demokratisk samhällsstyrning kräver att de principer som kommissionen lyfter fram inte begränsas till nationell nivå och mellanstatliga förbindelser, utan att man också tar sig an frågor som rör decentralisering och lokal demokrati. Kommittén rekommenderar således att man inte enbart planerar för samverkan mellan olika sektorer på nationell nivå. Man bör också eftersträva en fast koppling mellan de nationella och lokala styresnivåerna. |
| --- | --- |

3.

Vi anser följaktligen att en verkligt demokratisk samhällsstyrning kräver att de principer som kommissionen lyfter fram inte begränsas till nationell nivå och mellanstatliga förbindelser, utan att man också tar sig an frågor som rör decentralisering och lokal demokrati. Kommittén rekommenderar således att man inte enbart planerar för samverkan mellan olika sektorer på nationell nivå. Man bör också eftersträva en fast koppling mellan de nationella och lokala styresnivåerna.

| 4. | Enligt ReK är det helt otillräckligt att tala om ”den avgörande roll som de lokala myndigheterna kan spela när det gäller förverkligandet av millennieutvecklingsmålen”, när i själva verket samhällsstyrningen på alla styresnivåer i ett land också förutsätter ett styre som grundar sig på öppenhet, folkligt deltagande och respekt för subsidiaritetsprincipen. Kommittén vill därför tillägga att kommissionens meddelande bör bygga på följande principer:






  a) | Samhällsstyrningen måste innebära att man inrättar trovärdiga och kompetenta lokala myndigheter som för medborgarna kan personifiera framstegen hos en demokratisk decentralisering som medför att deras rättigheter respekteras och deras behov tillgodoses. |
| --- | --- | --- |

4.

Enligt ReK är det helt otillräckligt att tala om ”den avgörande roll som de lokala myndigheterna kan spela när det gäller förverkligandet av millennieutvecklingsmålen”, när i själva verket samhällsstyrningen på alla styresnivåer i ett land också förutsätter ett styre som grundar sig på öppenhet, folkligt deltagande och respekt för subsidiaritetsprincipen. Kommittén vill därför tillägga att kommissionens meddelande bör bygga på följande principer:

a)

Samhällsstyrningen måste innebära att man inrättar trovärdiga och kompetenta lokala myndigheter som för medborgarna kan personifiera framstegen hos en demokratisk decentralisering som medför att deras rättigheter respekteras och deras behov tillgodoses.

| b) | EU – kommissionen och medlemsstaterna tillsammans – bör i alla sina åtgärder och samarbetsprogram – ta hänsyn till att de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna och övergångsländerna behöver medel i proportion till det ansvar de har, och att de lokala myndigheterna i EU får de medel som de behöver för att kunna dela med sig av sina erfarenheter och sin kompetens. |
| --- | --- |

b)

EU – kommissionen och medlemsstaterna tillsammans – bör i alla sina åtgärder och samarbetsprogram – ta hänsyn till att de lokala myndigheterna i utvecklingsländerna och övergångsländerna behöver medel i proportion till det ansvar de har, och att de lokala myndigheterna i EU får de medel som de behöver för att kunna dela med sig av sina erfarenheter och sin kompetens.

| c) | På nationell nivå bör man fortlöpande utvärdera den lokala samhällsstyrningens framsteg och eventuella hinder för denna. De lärdomar som man drar bör samlas in av regionala observationsorgan, som fungerar som centrum för utbyte mellan lokala förtroendevalda från olika länder och för spridning av god praxis. Dessa observationsorgan skulle också – i likhet med observationsorganet för det decentraliserade samarbetet mellan EU och Latinamerika i Barcelona – kunna kartlägga förbindelserna mellan de lokala myndigheterna i regionen i fråga och de lokala myndigheterna i EU eller eventuellt andra regioner. Mot denna bakgrund borde man i dag först och främst inrätta ytterligare ett observationsorgan för kontakterna med de afrikanska lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

c)

På nationell nivå bör man fortlöpande utvärdera den lokala samhällsstyrningens framsteg och eventuella hinder för denna. De lärdomar som man drar bör samlas in av regionala observationsorgan, som fungerar som centrum för utbyte mellan lokala förtroendevalda från olika länder och för spridning av god praxis. Dessa observationsorgan skulle också – i likhet med observationsorganet för det decentraliserade samarbetet mellan EU och Latinamerika i Barcelona – kunna kartlägga förbindelserna mellan de lokala myndigheterna i regionen i fråga och de lokala myndigheterna i EU eller eventuellt andra regioner. Mot denna bakgrund borde man i dag först och främst inrätta ytterligare ett observationsorgan för kontakterna med de afrikanska lokala och regionala myndigheterna.

| d) | Generellt sett bör decentraliseringsprocesserna i utvecklingsländerna uppmärksammas särskilt vid utarbetandet av varje landstrategidokument. |
| --- | --- |

d)

Generellt sett bör decentraliseringsprocesserna i utvecklingsländerna uppmärksammas särskilt vid utarbetandet av varje landstrategidokument.

| 5. | Kommittén vill göra kommissionen uppmärksam på vissa svårigheter som kan uppstå i samband med tillämpningen av den princip om egenansvar som ligger till grund för EU:s utvecklingsstrategi i förbindelserna med mottagarländernas regeringar när det gäller att ta hänsyn till lägre styresnivåer än den nationella. |
| --- | --- |

5.

Kommittén vill göra kommissionen uppmärksam på vissa svårigheter som kan uppstå i samband med tillämpningen av den princip om egenansvar som ligger till grund för EU:s utvecklingsstrategi i förbindelserna med mottagarländernas regeringar när det gäller att ta hänsyn till lägre styresnivåer än den nationella.

Myndigheterna i utvecklingsländerna, med särskilt fokus på AVS-länderna och Afrika

AVS-länderna

| 6. | Regionkommittén rekommenderar att man först och främst ser till att nya artikel 4 i det reviderade Cotonouavtalet tillämpas fullt ut och att man verkligen genomför samråd med de decentraliserade lokala myndigheterna för att utveckla de EU-stödprogram som förhandlas fram med regeringen i landet i fråga. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén rekommenderar att man först och främst ser till att nya artikel 4 i det reviderade Cotonouavtalet tillämpas fullt ut och att man verkligen genomför samråd med de decentraliserade lokala myndigheterna för att utveckla de EU-stödprogram som förhandlas fram med regeringen i landet i fråga.

| 7. | Enligt kommittén måste man ge de lokala myndighetssammanslutningarna i det berörda landet information om formerna för detta samråd och vilken inverkan det kan ha. |
| --- | --- |

7.

Enligt kommittén måste man ge de lokala myndighetssammanslutningarna i det berörda landet information om formerna för detta samråd och vilken inverkan det kan ha.

| 8. | ReK välkomnar i samband med detta att kommissionen, i linje med ReK:s rekommendationen i yttrandet CdR 224/2005, skall ge sina delegationer riktlinjer för att göra dem medvetna om de lokala aspekterna av EU:s åtgärder, däribland om samhällsstyrningen. Kommittén beklagar dock att den inte har fått dessa dokument för kännedom. |
| --- | --- |

8.

ReK välkomnar i samband med detta att kommissionen, i linje med ReK:s rekommendationen i yttrandet CdR 224/2005, skall ge sina delegationer riktlinjer för att göra dem medvetna om de lokala aspekterna av EU:s åtgärder, däribland om samhällsstyrningen. Kommittén beklagar dock att den inte har fått dessa dokument för kännedom.

| 9. | Kommittén anser att man måste se över strukturen på ”profilen för samhällsstyrning” som knappast bygger på principen om egenansvar och knappast innebär några större framsteg i främjandet av ett demokratiskt lokalstyre: I stället för att utgöra en fullvärdig dimension framstår den som upphackad och utspridd bland flera av de nio områdena (1). Omvänt borde den decentraliserade dimensionen av många områden (t.ex. rättsstat och ekonomisk samhällsstyrning) utgöra ett eget område. |
| --- | --- |

9.

Kommittén anser att man måste se över strukturen på ”profilen för samhällsstyrning” som knappast bygger på principen om egenansvar och knappast innebär några större framsteg i främjandet av ett demokratiskt lokalstyre: I stället för att utgöra en fullvärdig dimension framstår den som upphackad och utspridd bland flera av de nio områdena (1). Omvänt borde den decentraliserade dimensionen av många områden (t.ex. rättsstat och ekonomisk samhällsstyrning) utgöra ett eget område.

| 10. | Regionkommittén rekommenderar emellertid att ”samhällsstyrningsinitiativet”, som är en finansiell reserv med syfte att ”åstadkomma verkliga förändringar och avgörande framsteg på vägen mot en demokratisk samhällsstyrning”, främst används för att stärka kopplingen mellan den nationella och den lokala styresnivån, med respekt för principerna om rättvisa, öppenhet och folkligt deltagande, och att den inte beviljas regeringar som inte ger de lokala och regionala myndigheterna de medel som de behöver för att fullgöra sitt ansvar. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén rekommenderar emellertid att ”samhällsstyrningsinitiativet”, som är en finansiell reserv med syfte att ”åstadkomma verkliga förändringar och avgörande framsteg på vägen mot en demokratisk samhällsstyrning”, främst används för att stärka kopplingen mellan den nationella och den lokala styresnivån, med respekt för principerna om rättvisa, öppenhet och folkligt deltagande, och att den inte beviljas regeringar som inte ger de lokala och regionala myndigheterna de medel som de behöver för att fullgöra sitt ansvar.

| 11. | Kommittén vill uppmärksamma det finansiella stöd som samhällsstyrningen på lokal nivå förtjänar: Att i enlighet med förordningen om tionde Europeiska utvecklingsfonden avsätta högst 15 % av budgetstödet till stöd för både det civila samhället, tekniskt samarbete och samhällsstyrning, när detta inte hör till något av de prioriterade områdena, är otillräckligt. Stödet bör höjas till åtminstone 25 %, så att både de nationella och de lokala aspekterna omfattas. |
| --- | --- |

11.

Kommittén vill uppmärksamma det finansiella stöd som samhällsstyrningen på lokal nivå förtjänar: Att i enlighet med förordningen om tionde Europeiska utvecklingsfonden avsätta högst 15 % av budgetstödet till stöd för både det civila samhället, tekniskt samarbete och samhällsstyrning, när detta inte hör till något av de prioriterade områdena, är otillräckligt. Stödet bör höjas till åtminstone 25 %, så att både de nationella och de lokala aspekterna omfattas.

Afrika

| 12. | ReK uppskattar att rapporterna i anslutning till Afrikanska unionens mekanism för inbördes granskning (APRM, African Peer Review Mechanism), som utformats och förvaltas av de afrikanska länderna själva inom ramen för Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (NEPAD, New Partnership for Africa's Development), kan ligga till grund för profilen för samhällsstyrning. |
| --- | --- |

12.

ReK uppskattar att rapporterna i anslutning till Afrikanska unionens mekanism för inbördes granskning (APRM, African Peer Review Mechanism), som utformats och förvaltas av de afrikanska länderna själva inom ramen för Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (NEPAD, New Partnership for Africa's Development), kan ligga till grund för profilen för samhällsstyrning.

| 13. | ReK skulle önska att den uppmärksamhet och det stöd som Europeiska unionen är villig att bistå med i denna nationella interna granskning kan bidra till att stärka de lokala myndigheternas deltagande och driva på decentraliseringen samt utmynna i ett nationellt handlingsprogram med syfte att åtgärda de svagheter som noterats. |
| --- | --- |

13.

ReK skulle önska att den uppmärksamhet och det stöd som Europeiska unionen är villig att bistå med i denna nationella interna granskning kan bidra till att stärka de lokala myndigheternas deltagande och driva på decentraliseringen samt utmynna i ett nationellt handlingsprogram med syfte att åtgärda de svagheter som noterats.

| 14. | Kommittén vill påpeka att man för att genomföra en maktdecentralisering som befolkningen uppfattar som ett verkligt framsteg i första hand måste stärka de lokala myndigheternas kapacitet. Åtgärderna på detta område kan ta sig olika former, till exempel följande:






  a) | Ökat stöd till nätverk av lokala förtroendevalda, oavsett om dessa omfattar ett land, en region eller en kontinent (t.ex. inrättandet av CCRA, den afrikanska grenen av UCLG (United Cities and Local Governments)). Africities regelbundna möten har visat sig vara en framgång, vilket åter bekräftades i Nairobi i september 2006 och visar att lokala förtroendevalda har höga förväntningar på detta område. |
| --- | --- | --- |

14.

Kommittén vill påpeka att man för att genomföra en maktdecentralisering som befolkningen uppfattar som ett verkligt framsteg i första hand måste stärka de lokala myndigheternas kapacitet. Åtgärderna på detta område kan ta sig olika former, till exempel följande:

a)

Ökat stöd till nätverk av lokala förtroendevalda, oavsett om dessa omfattar ett land, en region eller en kontinent (t.ex. inrättandet av CCRA, den afrikanska grenen av UCLG (United Cities and Local Governments)). Africities regelbundna möten har visat sig vara en framgång, vilket åter bekräftades i Nairobi i september 2006 och visar att lokala förtroendevalda har höga förväntningar på detta område.

| b) | Ökade medel för att öka effektiviteten hos organisationer som, i likhet med PDM (Programme pour le Développement municipal – programmet för kommunal utveckling, med säte i Cotonou), erbjuder tekniskt stöd till lokala förtroendevalda och möjliggör utbyte av idéer och metoder. |
| --- | --- |

b)

Ökade medel för att öka effektiviteten hos organisationer som, i likhet med PDM (Programme pour le Développement municipal – programmet för kommunal utveckling, med säte i Cotonou), erbjuder tekniskt stöd till lokala förtroendevalda och möjliggör utbyte av idéer och metoder.

| c) | Lokala förtroendevalda bör få tillgång till kraftfull informationsteknik, framför allt inom ramen för det digitala solidaritetsinitiativet. |
| --- | --- |

c)

Lokala förtroendevalda bör få tillgång till kraftfull informationsteknik, framför allt inom ramen för det digitala solidaritetsinitiativet.

| 15. | Kommittén anser att man bör knyta sammanslutningar som företräder lokala förtroendevalda till de forum där det förs en politisk dialog mellan EU och länderna i fråga, framför allt till toppmötet EU-Afrika som planeras äga rum under andra halvåret 2007. |
| --- | --- |

15.

Kommittén anser att man bör knyta sammanslutningar som företräder lokala förtroendevalda till de forum där det förs en politisk dialog mellan EU och länderna i fråga, framför allt till toppmötet EU-Afrika som planeras äga rum under andra halvåret 2007.

Världens övriga regioner

| 16. | ReK konstaterar med glädje att decentraliseringen i Latinamerika framstår som ett inslag i moderniseringen av staten, och vill hållas informerad om framstegen i samband med genomförandet av det program för samhällsstyrning som aviserats för Asienregionen för 2008. |
| --- | --- |

16.

ReK konstaterar med glädje att decentraliseringen i Latinamerika framstår som ett inslag i moderniseringen av staten, och vill hållas informerad om framstegen i samband med genomförandet av det program för samhällsstyrning som aviserats för Asienregionen för 2008.

| 17. | Kommittén välkomnar att den ”stödordning för god samhällsstyrning” som aviseras i kommissionens meddelande finns med i stödprogrammet i den europeiska grannskapspolitiken och begär att få delta i genomförandet av programmet för samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna och EU även utöver gränsområdena, i enlighet med bestämmelserna i det interregionala programmet 2007-2010 (PIR) från och med 2008. |
| --- | --- |

17.

Kommittén välkomnar att den ”stödordning för god samhällsstyrning” som aviseras i kommissionens meddelande finns med i stödprogrammet i den europeiska grannskapspolitiken och begär att få delta i genomförandet av programmet för samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna och EU även utöver gränsområdena, i enlighet med bestämmelserna i det interregionala programmet 2007-2010 (PIR) från och med 2008.

| 18. | Kommittén beklagar dock att de avtal som undertecknats mellan EU och de länder som berörs av grannskapspolitiken inte ger något utrymme åt samhällsstyrningens lokala dimension. |
| --- | --- |

18.

Kommittén beklagar dock att de avtal som undertecknats mellan EU och de länder som berörs av grannskapspolitiken inte ger något utrymme åt samhällsstyrningens lokala dimension.

| 19. | ReK vill mot denna bakgrund – och det är särskilt relevant för Medelhavsländerna (varav flera dessutom omfattas av Afrikastrategin) – hänvisa till rekommendationerna i sitt yttrande CdR 142/2005 av den 13 oktober 2005 om ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år”, som också återfinns i Valenciaseminariets slutsatser av den 10 april 2007 (CdR 59/2007), angående inrättandet av ett forum för lokala myndigheter inom partnerskapet EU-Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

19.

ReK vill mot denna bakgrund – och det är särskilt relevant för Medelhavsländerna (varav flera dessutom omfattas av Afrikastrategin) – hänvisa till rekommendationerna i sitt yttrande CdR 142/2005 av den 13 oktober 2005 om ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år”, som också återfinns i Valenciaseminariets slutsatser av den 10 april 2007 (CdR 59/2007), angående inrättandet av ett forum för lokala myndigheter inom partnerskapet EU-Medelhavsländerna.

De lokala och regionala myndigheterna i EU

| 20. | Regionkommittén vill först påminna om ett tidigare yttrande (CdR 224/2005), där den begärde att man skulle ta vederbörlig hänsyn till dessa myndigheter i den europeiska utvecklingspolitiken, och att de organisationer som företräder dem på internationell nivå och EU-nivå skulle kunna föra en effektiv dialog med EU-institutionerna. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén vill först påminna om ett tidigare yttrande (CdR 224/2005), där den begärde att man skulle ta vederbörlig hänsyn till dessa myndigheter i den europeiska utvecklingspolitiken, och att de organisationer som företräder dem på internationell nivå och EU-nivå skulle kunna föra en effektiv dialog med EU-institutionerna.

| 21. | ReK har för avsikt att bland EU-institutionerna spela sin roll som företrädare för de lokala myndigheterna, som för invånarna både garanterar och bär upp den demokratiska samhällsstyrningen. Regionkommittén vill delta i EU:s politiska dialog med de olika regionerna i världen och särskilt Afrika, och hoppas att det skall kunna bli möjligt för första gången vid nästa toppmöte EU-Afrika. |
| --- | --- |

21.

ReK har för avsikt att bland EU-institutionerna spela sin roll som företrädare för de lokala myndigheterna, som för invånarna både garanterar och bär upp den demokratiska samhällsstyrningen. Regionkommittén vill delta i EU:s politiska dialog med de olika regionerna i världen och särskilt Afrika, och hoppas att det skall kunna bli möjligt för första gången vid nästa toppmöte EU-Afrika.

| 22. | ReK vill framför allt medverka i dialogen med de lokala myndigheterna i länderna i fråga för att utbyta tankar om decentraliseringens genomförande på fältet och de metoder som för närvarande används för att driva den demokratiska samhällsstyrningen framåt. Vid nästa översyn av Cotonou-avtalet bör därför de lokala myndigheterna ägnas samma uppmärksamhet som ekonomiska och sociala intressegrupper i de institutionella bestämmelserna, och avtalet bör få en mekanism som är snarlik mekanismen i protokoll nr 1.4 med avseende på Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

22.

ReK vill framför allt medverka i dialogen med de lokala myndigheterna i länderna i fråga för att utbyta tankar om decentraliseringens genomförande på fältet och de metoder som för närvarande används för att driva den demokratiska samhällsstyrningen framåt. Vid nästa översyn av Cotonou-avtalet bör därför de lokala myndigheterna ägnas samma uppmärksamhet som ekonomiska och sociala intressegrupper i de institutionella bestämmelserna, och avtalet bör få en mekanism som är snarlik mekanismen i protokoll nr 1.4 med avseende på Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

| 23. | Regionkommittén framhåller att de lokala myndigheterna i Europa önskar dela med sig av sina erfarenheter och sin kompetens till sina motsvarigheter i andra av världens regioner. Det gör de redan, också i fredsarbetet, till exempel genom ”stadsdiplomati”, men en politik för samhällsstyrning bör på olika sätt kunna dra nytta av deras hjälp:






  a) | Genom att främja en tillnärmning och ett utbyte mellan nationella sammanslutningar av förtroendevalda från Europa och andra delar av världen. |
| --- | --- | --- |

23.

Regionkommittén framhåller att de lokala myndigheterna i Europa önskar dela med sig av sina erfarenheter och sin kompetens till sina motsvarigheter i andra av världens regioner. Det gör de redan, också i fredsarbetet, till exempel genom ”stadsdiplomati”, men en politik för samhällsstyrning bör på olika sätt kunna dra nytta av deras hjälp:

a)

Genom att främja en tillnärmning och ett utbyte mellan nationella sammanslutningar av förtroendevalda från Europa och andra delar av världen.

| b) | Genom att stärka befintliga förbindelser mellan de lokala och regionala myndigheterna inom ramen för det decentraliserade samarbetet och vid behov organisera dem i nätverk kring ett tema eller ett territorium. |
| --- | --- |

b)

Genom att stärka befintliga förbindelser mellan de lokala och regionala myndigheterna inom ramen för det decentraliserade samarbetet och vid behov organisera dem i nätverk kring ett tema eller ett territorium.

| c) | Genom att underlätta nya förbindelser via vänortsprogram mellan lokala och regionala myndigheter i Europa och andra regioner i världen. |
| --- | --- |

c)

Genom att underlätta nya förbindelser via vänortsprogram mellan lokala och regionala myndigheter i Europa och andra regioner i världen.

| 24. | Kommittén uppmanar kommissionen att, i enlighet med målen i samarbetsavtalet om utveckling och främjande av decentraliserat samarbete, erbjuda tekniskt och finansiellt stöd och att i samråd med kommittén inrätta ett debattforum för decentraliserat samarbete i syfte att underlätta och bättre samordna utvecklingen av sådant samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och deras motsvarigheter i utvecklingsländerna. Forumet skulle kunna bestå av en Internet-tjänst där den ena parten kan begära assistans och där den andra kan visa sitt intresse och erbjuda hjälp. |
| --- | --- |

24.

Kommittén uppmanar kommissionen att, i enlighet med målen i samarbetsavtalet om utveckling och främjande av decentraliserat samarbete, erbjuda tekniskt och finansiellt stöd och att i samråd med kommittén inrätta ett debattforum för decentraliserat samarbete i syfte att underlätta och bättre samordna utvecklingen av sådant samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och deras motsvarigheter i utvecklingsländerna. Forumet skulle kunna bestå av en Internet-tjänst där den ena parten kan begära assistans och där den andra kan visa sitt intresse och erbjuda hjälp.

Bryssel den 7 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

II.   Handläggning

| Titel | Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Samhällsstyrning och det europeiska samförståndet om utveckling, Mot ett harmoniserat tillvägagångssätt i Europeiska unionen” |
| --- | --- |
| Referensdokument | KOM(2006) 421 slutlig – 2006/1020 (SEC) 2006/1021 (SEC) 2006/1022 (SEC) |
| Rättslig grund | Artikel 265.1 i EG-fördraget |
| Hänvisning till arbetsordningen | |
| Rådets remiss | 30.8.2006 |
| Ordförandens beslut | 20.11.2006 |
| Ansvarigt utskott | Utskottet för yttre förbindelser och decentraliserat samarbete (RELEX) |
| Föredragande | Juliette Soulabaille, ledamot av kommunfullmäktige i Corps-Nuds (FR-PSE) |
| Underlag | 30.11.2006 |
| Behandling i utskottet | 25.1.2007 |
| Antagande i utskottet | 29.3.2007 |
| Resultat av omröstning i utskottet | Enhälligt. Förenklat förfarande enligt artikel 26 |
| Antagande vid plenarsession | 7 juni 2007 |
| Tidigare yttrande från kommittén | CdR 224/2005 fin (2), ”Decentraliserat samarbete i reformen av EU:s utvecklingspolitik”, föredragande Juliette Soulabaille, (FR-PSE), antogs vid plenarsessionen den 16 november 2005.
  CdR 142/2005 fin (3), ReK:s yttrande om kommissionens meddelande ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren” (KOM(2005) 139 slutlig), föredragande Anna Terrón i Cusí, (ES-PSE), antogs vid plenarsessionen den 13 oktober 2005.
  CdR 327/2003 fin (4)”Partnerskapet EU-Medelhavsländerna och de lokala och regionala myndigheterna: Behovet av samordning och ett särskilt instrument för det decentraliserade samarbetet”, föredragande Jacques Blanc (FR-PPE) och Gianfranco Lamberti (IT-PSE) |

Titel

Titel

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Samhällsstyrning och det europeiska samförståndet om utveckling, Mot ett harmoniserat tillvägagångssätt i Europeiska unionen”

Referensdokument

Referensdokument

KOM(2006) 421 slutlig – 2006/1020 (SEC) 2006/1021 (SEC) 2006/1022 (SEC)

Rättslig grund

Rättslig grund

Artikel 265.1 i EG-fördraget

Hänvisning till arbetsordningen

Hänvisning till arbetsordningen

Rådets remiss

Rådets remiss

30.8.2006

Ordförandens beslut

Ordförandens beslut

20.11.2006

Ansvarigt utskott

Ansvarigt utskott

Utskottet för yttre förbindelser och decentraliserat samarbete (RELEX)

Föredragande

Föredragande

Juliette Soulabaille, ledamot av kommunfullmäktige i Corps-Nuds (FR-PSE)

Underlag

Underlag

30.11.2006

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

25.1.2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

29.3.2007

Resultat av omröstning i utskottet

Resultat av omröstning i utskottet

Enhälligt. Förenklat förfarande enligt artikel 26

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

7 juni 2007

Tidigare yttrande från kommittén

Tidigare yttrande från kommittén

CdR 224/2005 fin (2), ”Decentraliserat samarbete i reformen av EU:s utvecklingspolitik”, föredragande Juliette Soulabaille, (FR-PSE), antogs vid plenarsessionen den 16 november 2005.

2

CdR 142/2005 fin (3), ReK:s yttrande om kommissionens meddelande ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren” (KOM(2005) 139 slutlig), föredragande Anna Terrón i Cusí, (ES-PSE), antogs vid plenarsessionen den 13 oktober 2005.

3

CdR 327/2003 fin (4)”Partnerskapet EU-Medelhavsländerna och de lokala och regionala myndigheterna: Behovet av samordning och ett särskilt instrument för det decentraliserade samarbetet”, föredragande Jacques Blanc (FR-PPE) och Gianfranco Lamberti (IT-PSE)

4

---

(1)  1) politisk/demokratisk samhällsstyrning, 2) politisk samhällsstyrning/rättsstaten (rätts- och påföljdssystem), 3) korruptions-bekämpning, 4) de offentliga myndigheternas effektivitet, 5) ekonomisk styrning, 6) inre och yttre säkerhet, 7) social samhällsstyrning, 8) internationellt och regionalt sammanhang, 9) kvaliteten på partnerskapet.

1

(2)  EUT C 115, 16.5.2006, s. 42.

2

(3)  EUT C 81, 4.4.2006, s. 46.

3

(4)  EUT C 121, 30.4.2004, s. 18.

4

---

| 24.8.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/57

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Regioner för ekonomisk förändring”

(2007/C 197/10)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | ReK framhåller att trots att initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” sedan det offentliggjordes den 8 november 2006 fått en ny inriktning – nämligen att kommissionen har övergivit sin uppifrån-och-ner-princip till förmån för principen nerifrån-och-upp som används av de lokala och regionala myndigheterna – har kommissionen inte officiellt uttalat sig om det. I detta yttrande beaktas emellertid dessa ändrade förhållanden. |
| --- | --- |

—

ReK framhåller att trots att initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” sedan det offentliggjordes den 8 november 2006 fått en ny inriktning – nämligen att kommissionen har övergivit sin uppifrån-och-ner-princip till förmån för principen nerifrån-och-upp som används av de lokala och regionala myndigheterna – har kommissionen inte officiellt uttalat sig om det. I detta yttrande beaktas emellertid dessa ändrade förhållanden.

| — | Regionkommittén framhåller att kommittén har möjlighet att delta aktivt i övervakningen av de operativa programmen inom ramen för Interreg IV och Urbact II genom att spela en rådgivande roll inom de respektive övervakningskommittéerna. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén framhåller att kommittén har möjlighet att delta aktivt i övervakningen av de operativa programmen inom ramen för Interreg IV och Urbact II genom att spela en rådgivande roll inom de respektive övervakningskommittéerna.

| — | Kommittén efterlyser samverkansvinster mellan övervakningsplattformen för Lissabonstrategin och initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” samtidigt som deras specifika egenskaper bevaras. Övervakningsplattformen för Lissabonstrategin innebär en möjlighet till kunskapsöverföring med syftet att bidra till att stärka sammanhållningspolitiken och lyfta fram Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

—

Kommittén efterlyser samverkansvinster mellan övervakningsplattformen för Lissabonstrategin och initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” samtidigt som deras specifika egenskaper bevaras. Övervakningsplattformen för Lissabonstrategin innebär en möjlighet till kunskapsöverföring med syftet att bidra till att stärka sammanhållningspolitiken och lyfta fram Lissabonstrategin.

| — | ReK betonar särskilt att kommunikation och informationsspridning på EU-nivå utgör själva grunden för ett lyckat genomförande av initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”. Här har Regionkommittén en viktig roll att spela tillsammans med Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

—

ReK betonar särskilt att kommunikation och informationsspridning på EU-nivå utgör själva grunden för ett lyckat genomförande av initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”. Här har Regionkommittén en viktig roll att spela tillsammans med Europeiska kommissionen.

| — | Kommittén skulle vilja att initiativet strukturerades på ett sätt som underlättar kartläggningen av välfungerade metoder i regionerna och inrättandet av enkla mekanismer för att sprida dem till andra regioner i unionen. I likhet med vissa tidigare gemenskapsinitiativ måste initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” fungera som hävstång och katalysator för goda idéer. |
| --- | --- |

—

Kommittén skulle vilja att initiativet strukturerades på ett sätt som underlättar kartläggningen av välfungerade metoder i regionerna och inrättandet av enkla mekanismer för att sprida dem till andra regioner i unionen. I likhet med vissa tidigare gemenskapsinitiativ måste initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” fungera som hävstång och katalysator för goda idéer.

I.   Politiska rekommendationer

Kommissionens meddelande ”Regioner för ekonomisk förändring”

KOM(2006) 675 slutlig

Allmänt

| 1. | Det är positivt att kommissionen avser att genom initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” göra insatserna för regional och lokal utveckling mer effektiva, och att i hög grad dra nytta av framgångsrika lokala insatser och främja spridning, utbyte och anpassning av sådana insatser till andra områden och sammanhang genom nätverksarbete som skall få förnyade impulser i egenskap av gemenskapspolitiska instrument för att modernisera ekonomin och öka konkurrenskraften. |
| --- | --- |

1.

Det är positivt att kommissionen avser att genom initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” göra insatserna för regional och lokal utveckling mer effektiva, och att i hög grad dra nytta av framgångsrika lokala insatser och främja spridning, utbyte och anpassning av sådana insatser till andra områden och sammanhang genom nätverksarbete som skall få förnyade impulser i egenskap av gemenskapspolitiska instrument för att modernisera ekonomin och öka konkurrenskraften.

| 2. | Regionkommittén konstaterar att detta initiativ sammanfaller med kommitténs institutionella uppdrag och anser därför att dess möjligheter till insatser och medverkan skall utnyttjas. Vidare begär kommittén att dess roll som enhetlig företrädare för EU:s regionala och lokala system skall uppvärderas. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén konstaterar att detta initiativ sammanfaller med kommitténs institutionella uppdrag och anser därför att dess möjligheter till insatser och medverkan skall utnyttjas. Vidare begär kommittén att dess roll som enhetlig företrädare för EU:s regionala och lokala system skall uppvärderas.

| 3. | Regionkommittén vill framhålla att den har upprättat en övervakningsplattform för Lissabonstrategin, bestående av lokala och regionala myndigheter som åtagit sig att bedöma och lyfta fram genomförandet av strategin på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén vill framhålla att den har upprättat en övervakningsplattform för Lissabonstrategin, bestående av lokala och regionala myndigheter som åtagit sig att bedöma och lyfta fram genomförandet av strategin på lokal och regional nivå.

| 4. | Kommittén noterar att detta är det enda program som uttryckligen är avsett att främja tematiskt samarbete mellan lokala och regionala aktörer, utan geografiska villkor: Aktörerna behöver inte tillhöra samma gränsområde eller samma gränsöverskridande område. Programmet har potential att bli det mest flexibla europeiska integrationsinstrumentet för de lokala och regionala myndigheterna. Instrumentet måste dessutom bidra till att stärka en alltmer resultatinriktad, integrerad och ambitiös regionalpolitik. |
| --- | --- |

4.

Kommittén noterar att detta är det enda program som uttryckligen är avsett att främja tematiskt samarbete mellan lokala och regionala aktörer, utan geografiska villkor: Aktörerna behöver inte tillhöra samma gränsområde eller samma gränsöverskridande område. Programmet har potential att bli det mest flexibla europeiska integrationsinstrumentet för de lokala och regionala myndigheterna. Instrumentet måste dessutom bidra till att stärka en alltmer resultatinriktad, integrerad och ambitiös regionalpolitik.

| 5. | Kommittén stöder kommissionens avsikt att genom ”Regioner för ekonomisk förändring” åstadkomma spridning och verkligt utbyte av erfarenheter och välfungerande metoder på området utveckling och sammanhållning mellan europeiska regionala och lokala myndigheter i samband med Lissabonstrategin. För detta ändamål är det viktigt att de myndigheter som sköter de regionala operativa programmen verkligen blir direkt delaktiga i de nätverk som initiativet främjar. |
| --- | --- |

5.

Kommittén stöder kommissionens avsikt att genom ”Regioner för ekonomisk förändring” åstadkomma spridning och verkligt utbyte av erfarenheter och välfungerande metoder på området utveckling och sammanhållning mellan europeiska regionala och lokala myndigheter i samband med Lissabonstrategin. För detta ändamål är det viktigt att de myndigheter som sköter de regionala operativa programmen verkligen blir direkt delaktiga i de nätverk som initiativet främjar.

| 6. | Kommittén konstaterar att kommissionens initiativ ”Regioner för ekonomisk förändring” respekterar subsidiaritetsprincipen och utgör en läro- och interaktionsprocess i vilken man kan tillvarata de regionala och lokala organens bästa resultat i fråga om insatser för att uppnå Lissabon- och Göteborgsmålen genom territoriellt samarbete. Kommittén anser dock att förstärkningen av politiken på denna nivå är oupplösligt förenad med framgångarna inom den europeiska regionalpolitiken. |
| --- | --- |

6.

Kommittén konstaterar att kommissionens initiativ ”Regioner för ekonomisk förändring” respekterar subsidiaritetsprincipen och utgör en läro- och interaktionsprocess i vilken man kan tillvarata de regionala och lokala organens bästa resultat i fråga om insatser för att uppnå Lissabon- och Göteborgsmålen genom territoriellt samarbete. Kommittén anser dock att förstärkningen av politiken på denna nivå är oupplösligt förenad med framgångarna inom den europeiska regionalpolitiken.

| 7. | Kommittén föreslår därför att kommissionen inom ramen för en gemensam konferens med Regionkommittén varje år diskuterar framstegen och de olika temana inom initiativet. |
| --- | --- |

7.

Kommittén föreslår därför att kommissionen inom ramen för en gemensam konferens med Regionkommittén varje år diskuterar framstegen och de olika temana inom initiativet.

Regionernas och städernas roll

| 8. | Kommittén vill peka på att initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” bör ses som ett komplement till de former för mellanregionalt samarbete som redan finns, allra helst som detta stärkts inom ramen för det nya regionalpolitiska målet ”europeiskt territoriellt samarbete”. I samband med detta måste man se till att man även i framtiden fortsätter att stödja samarbetet mellan regioner, städer och andra lokala myndigheter i Europa på en tillräcklig nivå inom ramen för Interreg III C. |
| --- | --- |

8.

Kommittén vill peka på att initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” bör ses som ett komplement till de former för mellanregionalt samarbete som redan finns, allra helst som detta stärkts inom ramen för det nya regionalpolitiska målet ”europeiskt territoriellt samarbete”. I samband med detta måste man se till att man även i framtiden fortsätter att stödja samarbetet mellan regioner, städer och andra lokala myndigheter i Europa på en tillräcklig nivå inom ramen för Interreg III C.

| 9. | ReK menar att det är nödvändigt att formerna för samarbete mellan regioner och städer klargörs eftersom båda dessa institutionella nivåer omnämns och tas i beaktande i de tillgängliga kommissionsdokumenten, men att man sedan främst hänvisar till regionernas nätverk. Det bör framhållas att både regionerna och städerna kommer i fråga både för programmet Interreg IV C och för Urbact 2007-2013, förutsatt att regionerna i första hand får fungera som drivkraft i det förstnämnda programmet och städerna i det sistnämnda. ReK anser också att det vore särskilt värdefullt och konstruktivt att skapa incitament för att involvera handlingskraftiga organ och institutioner som kan fungera som partner i regionerna och städerna. |
| --- | --- |

9.

ReK menar att det är nödvändigt att formerna för samarbete mellan regioner och städer klargörs eftersom båda dessa institutionella nivåer omnämns och tas i beaktande i de tillgängliga kommissionsdokumenten, men att man sedan främst hänvisar till regionernas nätverk. Det bör framhållas att både regionerna och städerna kommer i fråga både för programmet Interreg IV C och för Urbact 2007-2013, förutsatt att regionerna i första hand får fungera som drivkraft i det förstnämnda programmet och städerna i det sistnämnda. ReK anser också att det vore särskilt värdefullt och konstruktivt att skapa incitament för att involvera handlingskraftiga organ och institutioner som kan fungera som partner i regionerna och städerna.

| 10. | Kommittén uppmanar kommissionen att ge prov på större öppenhet än tidigare. Arbetsprogrammet för de nätverk som redan inrättats bör spridas på Internet, liksom redogörelser för de olika möten som hållits. Även resultat, bästa praxis och uppgifter om hur man kan komma i kontakt med nätverkets ledande samarbetsparter bör publiceras, så att intressenter kan få tillgång till och eventuellt dra nytta av resultaten. Det vore också värdefullt om kommissionen ser till att det utarbetas en webbplats där samtliga berörda parter kan söka efter samarbetspartners och annan information. |
| --- | --- |

10.

Kommittén uppmanar kommissionen att ge prov på större öppenhet än tidigare. Arbetsprogrammet för de nätverk som redan inrättats bör spridas på Internet, liksom redogörelser för de olika möten som hållits. Även resultat, bästa praxis och uppgifter om hur man kan komma i kontakt med nätverkets ledande samarbetsparter bör publiceras, så att intressenter kan få tillgång till och eventuellt dra nytta av resultaten. Det vore också värdefullt om kommissionen ser till att det utarbetas en webbplats där samtliga berörda parter kan söka efter samarbetspartners och annan information.

Påskyndat alternativ

| 11. | Kommittén noterar att kommissionen efter mötena och diskussionerna i COTER-utskottet den 31 januari och 16 mars 2007 och antagandet av utkastet till yttrandet under det sistnämnda mötet har uppdaterat och förtydligat sin ståndpunkt vad avser initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”. Kommittén framhåller särskilt att det är tydligt att en nerifrån-och-upp-princip kommer att användas vid urvalet av de insatser som sker enligt det påskyndade alternativet, trots att detta ännu inte formellt framgår av något officiellt kommissionsdokument. Dessa insatser kommer dessutom att genomföras i enlighet med de operativa programmen Interreg IV C och Urbact II och deras respektive tillämpningsföreskrifter. På detta sätt borde man på ett effektivt sätt säkerställa en tillgång till initiativet på lika villkor för alla regioner och städer i Europa och dessutom uppnå den önskade öppenheten för initiativet som helhet. |
| --- | --- |

11.

Kommittén noterar att kommissionen efter mötena och diskussionerna i COTER-utskottet den 31 januari och 16 mars 2007 och antagandet av utkastet till yttrandet under det sistnämnda mötet har uppdaterat och förtydligat sin ståndpunkt vad avser initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”. Kommittén framhåller särskilt att det är tydligt att en nerifrån-och-upp-princip kommer att användas vid urvalet av de insatser som sker enligt det påskyndade alternativet, trots att detta ännu inte formellt framgår av något officiellt kommissionsdokument. Dessa insatser kommer dessutom att genomföras i enlighet med de operativa programmen Interreg IV C och Urbact II och deras respektive tillämpningsföreskrifter. På detta sätt borde man på ett effektivt sätt säkerställa en tillgång till initiativet på lika villkor för alla regioner och städer i Europa och dessutom uppnå den önskade öppenheten för initiativet som helhet.

| 12. | Kommittén rekommenderar också att meddelanden om intresseanmälningar även publiceras på kommissionens och Regionkommitténs webbsidor och att en skrivelse skickas till regionernas representationskontor i Bryssel och ansvariga enheter för regionala frågor vid medlemsstaternas ständiga representationer i Bryssel, i syfte att sprida information och se till att den snabbt når ut till EU:s regioner och kommuner. De nätverk av informationsenheter (Info Relays) som kommissionen har i nästan alla EU-regioner bör också utnyttjas, liksom de nätverk av informationsbyråer som inrättats för behoven inom gemenskapens stödramar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Kommittén rekommenderar också att meddelanden om intresseanmälningar även publiceras på kommissionens och Regionkommitténs webbsidor och att en skrivelse skickas till regionernas representationskontor i Bryssel och ansvariga enheter för regionala frågor vid medlemsstaternas ständiga representationer i Bryssel, i syfte att sprida information och se till att den snabbt når ut till EU:s regioner och kommuner. De nätverk av informationsenheter (Info Relays) som kommissionen har i nästan alla EU-regioner bör också utnyttjas, liksom de nätverk av informationsbyråer som inrättats för behoven inom gemenskapens stödramar i medlemsstaterna.

| 13. | Dessutom föreslår Regionkommittén att det fastställs former för kommitténs aktiva medverkan (samråd på begäran eller förslag från kommissionen?) i utformningen av de operativa programmen eller – alternativt – att det inrättas en kommunikationskanal för att överföra kommitténs synpunkter till de tekniska strukturerna för planering. |
| --- | --- |

13.

Dessutom föreslår Regionkommittén att det fastställs former för kommitténs aktiva medverkan (samråd på begäran eller förslag från kommissionen?) i utformningen av de operativa programmen eller – alternativt – att det inrättas en kommunikationskanal för att överföra kommitténs synpunkter till de tekniska strukturerna för planering.

Vidareutveckling av nätverken i initiativet

| 14. | Regionkommittén förstår att kommissionen påpekar att de befintliga nätverken behöver bli mer allmänna och mindre begränsade, och att den tematiska aspekten skall ha företräde framför den geografiska (se punkt 3). Kommittén anser dock att dessa två aspekter kompletterar varandra på ett sätt som bör värdesättas. Om man erkänner nödvändigheten av att slå vakt om och återspegla mångfalden, bör man i fastställandet av teman ta hänsyn till den territoriella aspekten. Dessutom är samverkan mellan de olika nätverken en viktig målsättning, en samverkan som återspeglar det faktum att den tematiska och den territoriella aspekten kompletterar varandra. I detta sammanhang vill vi ge de svaga och marginaliserade områdena den uppmärksamhet de förtjänar. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén förstår att kommissionen påpekar att de befintliga nätverken behöver bli mer allmänna och mindre begränsade, och att den tematiska aspekten skall ha företräde framför den geografiska (se punkt 3). Kommittén anser dock att dessa två aspekter kompletterar varandra på ett sätt som bör värdesättas. Om man erkänner nödvändigheten av att slå vakt om och återspegla mångfalden, bör man i fastställandet av teman ta hänsyn till den territoriella aspekten. Dessutom är samverkan mellan de olika nätverken en viktig målsättning, en samverkan som återspeglar det faktum att den tematiska och den territoriella aspekten kompletterar varandra. I detta sammanhang vill vi ge de svaga och marginaliserade områdena den uppmärksamhet de förtjänar.

| 15. | ReK vill understryka behovet av att lämna utrymme för initiativ på fältet. Som företrädare för de lokala och regionala myndigheterna välkomnar ReK:s ledamöter initiativet och avser att verka för att dess möjligheter tas tillvara på nationell nivå. ReK har också för avsikt att verka för att initiativet skall stödja och lyfta fram nätverk mellan regioner och städer som verkligen vill arbeta tillsammans i syfte att främja de bästa nya idéerna i fråga om ekonomisk, social och miljömässig utveckling. |
| --- | --- |

15.

ReK vill understryka behovet av att lämna utrymme för initiativ på fältet. Som företrädare för de lokala och regionala myndigheterna välkomnar ReK:s ledamöter initiativet och avser att verka för att dess möjligheter tas tillvara på nationell nivå. ReK har också för avsikt att verka för att initiativet skall stödja och lyfta fram nätverk mellan regioner och städer som verkligen vill arbeta tillsammans i syfte att främja de bästa nya idéerna i fråga om ekonomisk, social och miljömässig utveckling.

| 16. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på problemet med nätverkens hållbarhet, både när det gäller att låta utbyten dem emellan pågå under tillräcklig lång tid (varvid man kan stöta på resursproblem) och när det gäller att underlätta medverkan och interaktion mellan institutionerna (de berörda institutionella aktörernas verkliga medverkan) och mellan de territoriella enheterna (möjlighet till medverkan för olika europeiska regionala och lokala organ och motsvarande territoriella aktörer som verkligen kan dra nytta av de gemensamma erfarenheterna). |
| --- | --- |

16.

Kommittén vill fästa uppmärksamheten på problemet med nätverkens hållbarhet, både när det gäller att låta utbyten dem emellan pågå under tillräcklig lång tid (varvid man kan stöta på resursproblem) och när det gäller att underlätta medverkan och interaktion mellan institutionerna (de berörda institutionella aktörernas verkliga medverkan) och mellan de territoriella enheterna (möjlighet till medverkan för olika europeiska regionala och lokala organ och motsvarande territoriella aktörer som verkligen kan dra nytta av de gemensamma erfarenheterna).

Urval av de viktigaste temana

| 17. | ReK uppmanar kommissionen att garantera medverkan av olika typer av regionala och lokala organ, så att de olika utvecklingsinsatsernas mångfald, originalitet och värde återspeglas. Det arbete som utförs inom ramen för ”Regioner för ekonomisk förändring” och de påskyndade insatserna bör ske med hänsyn till dessa olika erfarenheter och interaktionen mellan den regionala och den lokala dimensionen när det gäller de teman som valts. Regionkommittén erbjuder sig att spela en effektiv företrädarroll när det gäller att integrera de båda dimensionerna, såväl under utformningen av initiativets allmänna tematiska riktlinjer och genomförandemetoder som under utformningen och genomförandet av de program som det finns en direkt koppling till (”Interreg IV C” och ”Urbact 2007-2013”). |
| --- | --- |

17.

ReK uppmanar kommissionen att garantera medverkan av olika typer av regionala och lokala organ, så att de olika utvecklingsinsatsernas mångfald, originalitet och värde återspeglas. Det arbete som utförs inom ramen för ”Regioner för ekonomisk förändring” och de påskyndade insatserna bör ske med hänsyn till dessa olika erfarenheter och interaktionen mellan den regionala och den lokala dimensionen när det gäller de teman som valts. Regionkommittén erbjuder sig att spela en effektiv företrädarroll när det gäller att integrera de båda dimensionerna, såväl under utformningen av initiativets allmänna tematiska riktlinjer och genomförandemetoder som under utformningen och genomförandet av de program som det finns en direkt koppling till (”Interreg IV C” och ”Urbact 2007-2013”).

| 18. | ReK hyser farhågor för att det enhetliga urvalet av huvudtemana kan vara alltför snävt, även om de är tillräckligt omfattande och tydligt kan innefattas i den förnyade Lissabonagendan (1). Ett exempel är industrins roll för den regionala utvecklingen, ett tema som förefaller saknas i de nuvarande förslagen. Därför bör man utforma en process genom vilken dessa teman kan integreras eller ses över, med garantier för största möjliga insyn i beslutsprocessen samt samstämmighet och samarbete med regionerna och de lokala och regionala myndigheterna. Regionerna och de lokala och regionala myndigheterna bör få förbli fullständigt självständiga i förvaltningen av sina egna nätverk, även om dessa fokuserar på teman som valts av kommissionen. Kommittén undrar även om vissa av Europeiska regionala utvecklingsfondens teman och prioriteringar är konsekventa. I detta sammanhang bör man framför allt specificera huruvida de teman som är direkt knutna till Europeiska socialfonden kommer i fråga (2). |
| --- | --- |

18.

ReK hyser farhågor för att det enhetliga urvalet av huvudtemana kan vara alltför snävt, även om de är tillräckligt omfattande och tydligt kan innefattas i den förnyade Lissabonagendan (1). Ett exempel är industrins roll för den regionala utvecklingen, ett tema som förefaller saknas i de nuvarande förslagen. Därför bör man utforma en process genom vilken dessa teman kan integreras eller ses över, med garantier för största möjliga insyn i beslutsprocessen samt samstämmighet och samarbete med regionerna och de lokala och regionala myndigheterna. Regionerna och de lokala och regionala myndigheterna bör få förbli fullständigt självständiga i förvaltningen av sina egna nätverk, även om dessa fokuserar på teman som valts av kommissionen. Kommittén undrar även om vissa av Europeiska regionala utvecklingsfondens teman och prioriteringar är konsekventa. I detta sammanhang bör man framför allt specificera huruvida de teman som är direkt knutna till Europeiska socialfonden kommer i fråga (2).

Initiativets finansiella ram

| 19. | Regionkommittén inser att en allmän och nödvändig förutsättning för effektivt utnyttjande av sammanhållningspolitikens finansiella resurser är att de nationella och regionala myndigheterna involveras, men också att kommissionen får en mer direkt roll och att man i detta sammanhang och på frivillig grund skapar nya former för interaktion, utbyte och samarbete mellan regionala och lokala organ och kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén inser att en allmän och nödvändig förutsättning för effektivt utnyttjande av sammanhållningspolitikens finansiella resurser är att de nationella och regionala myndigheterna involveras, men också att kommissionen får en mer direkt roll och att man i detta sammanhang och på frivillig grund skapar nya former för interaktion, utbyte och samarbete mellan regionala och lokala organ och kommissionen.

| 20. | Kommittén menar även det vore lämpligt med en mer exakt definition av initiativets finansiella ram, och anser i synnerhet att medlen bör ha olika källor: eventuella outnyttjade medel från programmen 2000-2006, medel från de två nya operativa programmen (vars medel till viss del ännu inte fastställts i de respektive preliminära budgetarna) och från de viktigaste regionala programmen samt direkt tillgängliga medel för tekniskt stöd från kommissionen. De medel som avsätts från Interreg IV C och Urbact 2007-2013 kan i detta sammanhang bara fungera som en impuls för genomförandet i huvudprogrammen. Den största finansieringsbördan bör ligga på huvudprogrammen. Det är särskilt viktigt att fastställa behoven av nationell samfinansiering med hänsyn till de begränsningar som finns med anledning av kraven på stabila offentliga finanser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

Kommittén menar även det vore lämpligt med en mer exakt definition av initiativets finansiella ram, och anser i synnerhet att medlen bör ha olika källor: eventuella outnyttjade medel från programmen 2000-2006, medel från de två nya operativa programmen (vars medel till viss del ännu inte fastställts i de respektive preliminära budgetarna) och från de viktigaste regionala programmen samt direkt tillgängliga medel för tekniskt stöd från kommissionen. De medel som avsätts från Interreg IV C och Urbact 2007-2013 kan i detta sammanhang bara fungera som en impuls för genomförandet i huvudprogrammen. Den största finansieringsbördan bör ligga på huvudprogrammen. Det är särskilt viktigt att fastställa behoven av nationell samfinansiering med hänsyn till de begränsningar som finns med anledning av kraven på stabila offentliga finanser i medlemsstaterna.

Former för genomförande av och medverkan i initiativet

| 21. | Regionkommittén anser att initiativet bör organiseras så att man underlättar identifiering av bästa praxis på regional nivå och inrättar enkla mekanismer i syfte att sprida denna praxis till andra regioner i unionen. Initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” bör alltså fungera som hävstång och katalysator för goda idéer och goda initiativ på samma sätt som vissa andra gemenskapsinitiativ har gjort i det förflutna. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén anser att initiativet bör organiseras så att man underlättar identifiering av bästa praxis på regional nivå och inrättar enkla mekanismer i syfte att sprida denna praxis till andra regioner i unionen. Initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” bör alltså fungera som hävstång och katalysator för goda idéer och goda initiativ på samma sätt som vissa andra gemenskapsinitiativ har gjort i det förflutna.

| 22. | Kommittén vill framhålla vikten av demonstration och spridning när det gäller att garantera initiativets giltighet. ”Regioner för ekonomisk förändring” bör få sitt berättigande på grund av sin dynamik, framför allt genom att man visar att initiativet verkligen kan integrera de bästa projekten i den huvudsakliga planeringen av sammanhållningspolitiken (main streaming), så att finansieringen kan garanteras. |
| --- | --- |

22.

Kommittén vill framhålla vikten av demonstration och spridning när det gäller att garantera initiativets giltighet. ”Regioner för ekonomisk förändring” bör få sitt berättigande på grund av sin dynamik, framför allt genom att man visar att initiativet verkligen kan integrera de bästa projekten i den huvudsakliga planeringen av sammanhållningspolitiken (main streaming), så att finansieringen kan garanteras.

| 23. | Regionkommittén är positiv till den information rörande initiativets kommunikationspolitik som GD Regionalpolitik gav vid COTER-utskottets sammanträde den 31 januari 2006, nämligen att en ledamot av Regionkommittén skulle ingå i bedömningskommittén för de årliga innovationspriser som delas ut inom ramen för ”Regioner för ekonomisk förändring”. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén är positiv till den information rörande initiativets kommunikationspolitik som GD Regionalpolitik gav vid COTER-utskottets sammanträde den 31 januari 2006, nämligen att en ledamot av Regionkommittén skulle ingå i bedömningskommittén för de årliga innovationspriser som delas ut inom ramen för ”Regioner för ekonomisk förändring”.

| 24. | Kommittén framhåller att kommunikation och spridning är avgörande för att initiativet skall kunna spridas. De konferenser som årligen skall hållas bör ägnas åt presentation av bästa praxis och eventuellt införlivande av denna praxis i de europeiska regionerna och städerna. Regionkommittén är beredd att samarbeta med kommissionen på denna punkt, framför allt när det gäller den så kallade övervakningsplattformen för Lissabonstrategin. Det är lämpligt att sprida omfattande information om initiativet redan under den förberedande fas som nu pågår. Vissa referensdokument – till exempel det arbetsdokument som innehåller de föreslagna temana (3) – är för närvarande endast tillgängliga på engelska, varför ReK föreslår att de skall spridas även på de andra gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

24.

Kommittén framhåller att kommunikation och spridning är avgörande för att initiativet skall kunna spridas. De konferenser som årligen skall hållas bör ägnas åt presentation av bästa praxis och eventuellt införlivande av denna praxis i de europeiska regionerna och städerna. Regionkommittén är beredd att samarbeta med kommissionen på denna punkt, framför allt när det gäller den så kallade övervakningsplattformen för Lissabonstrategin. Det är lämpligt att sprida omfattande information om initiativet redan under den förberedande fas som nu pågår. Vissa referensdokument – till exempel det arbetsdokument som innehåller de föreslagna temana (3) – är för närvarande endast tillgängliga på engelska, varför ReK föreslår att de skall spridas även på de andra gemenskapsspråken.

| 25. | Kommittén välkomnar att kommissionen anordnat tre kongresser inom ramen för initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” och rekommenderar fler kommunikations- och kontaktinitiativ än de som redan angetts (mötesplatser, konferenser, verkliga eller virtuella diskussionsforum etc.), och rekommenderar framför allt att kommunikations-, främjande- och spridningsåtgärderna införlivas i en flerårig samordnad kommunikationsplan som gör det möjligt att fastställa samordningsramen för de insatser som skall göras av informationsenheterna vid kommissionens tjänstegrenar och de övriga berörda aktörerna. Bland dessa aktörer bör en särskild roll tillfalla Regionkommittén, som gärna åtar sig den informationsinsats som kan krävas på detta område. |
| --- | --- |

25.

Kommittén välkomnar att kommissionen anordnat tre kongresser inom ramen för initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” och rekommenderar fler kommunikations- och kontaktinitiativ än de som redan angetts (mötesplatser, konferenser, verkliga eller virtuella diskussionsforum etc.), och rekommenderar framför allt att kommunikations-, främjande- och spridningsåtgärderna införlivas i en flerårig samordnad kommunikationsplan som gör det möjligt att fastställa samordningsramen för de insatser som skall göras av informationsenheterna vid kommissionens tjänstegrenar och de övriga berörda aktörerna. Bland dessa aktörer bör en särskild roll tillfalla Regionkommittén, som gärna åtar sig den informationsinsats som kan krävas på detta område.

| 26. | Kommittén föreslår att ytterligare medel görs tillgängliga för de myndigheter som förvaltar mål 3-programmen, så att initiativet kan möjliggöra en uppvärdering av de regionala nätverkens insatser för att genomföra Lissabonstrategin, särskilt till gagn för medborgarna inom ramen för kommissionens ”Plan D” (4). |
| --- | --- |

26.

Kommittén föreslår att ytterligare medel görs tillgängliga för de myndigheter som förvaltar mål 3-programmen, så att initiativet kan möjliggöra en uppvärdering av de regionala nätverkens insatser för att genomföra Lissabonstrategin, särskilt till gagn för medborgarna inom ramen för kommissionens ”Plan D” (4).

| 27. | Kommittén stöder kommissionens förslag inom ramen för detta initiativ om att genomföra tematiska konferenser och inom ramen för ett påskyndat alternativ förankra särskilt lyckade idéer för strukturpolitiken i strukturfondernas huvudprogram. |
| --- | --- |

27.

Kommittén stöder kommissionens förslag inom ramen för detta initiativ om att genomföra tematiska konferenser och inom ramen för ett påskyndat alternativ förankra särskilt lyckade idéer för strukturpolitiken i strukturfondernas huvudprogram.

| 28. | Kommittén undrar hur lång tid det behövs för att inleda initiativet. Det bör noteras att genomförandet kommer att ha inletts ordentligt först under andra hälften av 2007. Kommissionen har dock förklarat att den tänker inleda några påskyndade åtgärder med eventuella tillgängliga medel från program som håller på att genomföras (nuvarande Interreg III C och Urbact), så att man kan tidigarelägga den tidpunkt då de nya programmen börjar genomföras. Därmed vore det lämpligt att fullständigt se över och klargöra tidsfristerna. |
| --- | --- |

28.

Kommittén undrar hur lång tid det behövs för att inleda initiativet. Det bör noteras att genomförandet kommer att ha inletts ordentligt först under andra hälften av 2007. Kommissionen har dock förklarat att den tänker inleda några påskyndade åtgärder med eventuella tillgängliga medel från program som håller på att genomföras (nuvarande Interreg III C och Urbact), så att man kan tidigarelägga den tidpunkt då de nya programmen börjar genomföras. Därmed vore det lämpligt att fullständigt se över och klargöra tidsfristerna.

| 29. | Kommittén föreslår att en ReK-ledamot skall ingå i övervakningskommittéerna för programmen Interreg IV C och Urbact 2007-2013, med en rådgivande roll, så att man kan garantera att en korrekt inriktning för interaktion och samarbete upprätthålls inom ”Regioner för ekonomisk förändring” och att Regionkommittén får erkännande som exklusiv representant för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

29.

Kommittén föreslår att en ReK-ledamot skall ingå i övervakningskommittéerna för programmen Interreg IV C och Urbact 2007-2013, med en rådgivande roll, så att man kan garantera att en korrekt inriktning för interaktion och samarbete upprätthålls inom ”Regioner för ekonomisk förändring” och att Regionkommittén får erkännande som exklusiv representant för de lokala och regionala myndigheterna.

| 30. | ReK föreslår att gemenskapsinstitutionerna upprätthåller en regelbunden dialog med medborgarorganisationer och det civila samhället, och att deltagardemokratin på detta sätt förstärks. |
| --- | --- |

30.

ReK föreslår att gemenskapsinstitutionerna upprätthåller en regelbunden dialog med medborgarorganisationer och det civila samhället, och att deltagardemokratin på detta sätt förstärks.

| 31. | ReK uppmanar kommissionen att tillhandahålla mer information om formerna för förvaltning av initiativet. Det är viktigt att specificera under vilka former de berörda generaldirektoraten vid kommissionen kommer att samarbeta med regionerna och städerna, och hur förbindelserna mellan kommissionen och Regionkommittén kommer att se ut. |
| --- | --- |

31.

ReK uppmanar kommissionen att tillhandahålla mer information om formerna för förvaltning av initiativet. Det är viktigt att specificera under vilka former de berörda generaldirektoraten vid kommissionen kommer att samarbeta med regionerna och städerna, och hur förbindelserna mellan kommissionen och Regionkommittén kommer att se ut.

| 32. | Regionkommittén anser att man inom övervakningskommittén bör besluta om nyskapande åtgärder i det nätverk där regionen ingår inom ramen för det operativa programmet. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser att man inom övervakningskommittén bör besluta om nyskapande åtgärder i det nätverk där regionen ingår inom ramen för det operativa programmet.

| 33. | Kommittén framhåller att syftet med initiativet är att berika den huvudsakliga planeringen med de bästa idéerna från nätverken. Därför skulle vi vilja få klargjort enligt vilken process urvalet, redovisningen och kontrollen av bästa praxis kommer att ske. Regionkommittén föreslår att regionerna, städerna och de lokala och regionala myndigheterna städerna förutom möjligheten till frivilligt deltagande skall få möjlighet att, genom ett enkelt och smidigt förfarande och inom ramen för de teman som fastställts för initiativet, komma med förslag och information till kommissionen om erfarenheter av särskilt intresse och eventuellt värde för inrättandet eller utvidgandet av nätverk. |
| --- | --- |

33.

Kommittén framhåller att syftet med initiativet är att berika den huvudsakliga planeringen med de bästa idéerna från nätverken. Därför skulle vi vilja få klargjort enligt vilken process urvalet, redovisningen och kontrollen av bästa praxis kommer att ske. Regionkommittén föreslår att regionerna, städerna och de lokala och regionala myndigheterna städerna förutom möjligheten till frivilligt deltagande skall få möjlighet att, genom ett enkelt och smidigt förfarande och inom ramen för de teman som fastställts för initiativet, komma med förslag och information till kommissionen om erfarenheter av särskilt intresse och eventuellt värde för inrättandet eller utvidgandet av nätverk.

| 34. | ReK uppmanar kommissionen att bringa klarhet över organisationen och finansieringen av initiativets tekniska stöd, som har stor betydelse för att man verkligen skall kunna dra nytta av bästa praxis. Metodologiskt stöd krävs framför allt för att på ett sakkunnigt sätt kunna bedöma verkliga innovationer och ta fram dem som är möjliga att överföra och utveckla. Kommittén föreslår därför att kommissionen tar på sig denna roll i samarbete med externa utvärderingsinstanser beroende på vilken åtgärd som berörs, efter beslut inom övervakningskommittén. |
| --- | --- |

34.

ReK uppmanar kommissionen att bringa klarhet över organisationen och finansieringen av initiativets tekniska stöd, som har stor betydelse för att man verkligen skall kunna dra nytta av bästa praxis. Metodologiskt stöd krävs framför allt för att på ett sakkunnigt sätt kunna bedöma verkliga innovationer och ta fram dem som är möjliga att överföra och utveckla. Kommittén föreslår därför att kommissionen tar på sig denna roll i samarbete med externa utvärderingsinstanser beroende på vilken åtgärd som berörs, efter beslut inom övervakningskommittén.

| 35. | Kommittén ifrågasätter om initiativets titel är lämplig och fullständig. Vi undrar om benämningen ”Regioner för ekonomisk förändring” är den bästa tänkbara, eller om det finns en risk för sammanblandning med andra initiativ (till exempel ”Kunskapsregioner” eller Lissabongruppen). Ur kommunikationssynpunkt vore det önskvärt att kalla initiativet för ”Regioner och städer för ekonomisk förändring”. Kommittén inser emellertid att man föredragit den vida termen ”Regioner” eftersom den inbegriper alla lokala och regionala styresnivåer. |
| --- | --- |

35.

Kommittén ifrågasätter om initiativets titel är lämplig och fullständig. Vi undrar om benämningen ”Regioner för ekonomisk förändring” är den bästa tänkbara, eller om det finns en risk för sammanblandning med andra initiativ (till exempel ”Kunskapsregioner” eller Lissabongruppen). Ur kommunikationssynpunkt vore det önskvärt att kalla initiativet för ”Regioner och städer för ekonomisk förändring”. Kommittén inser emellertid att man föredragit den vida termen ”Regioner” eftersom den inbegriper alla lokala och regionala styresnivåer.

Övervakningsplattformen för Lissabonstrategin

| 36. | Regionkommittén påpekar att den har inrättat en övervakningsplattform för Lissabonstrategin, som kommittén anser vara ett instrument för de lokala och regionala organen med målsättningen att föra fram deras bidrag till Lissabonstrategin och att öka delaktigheten i denna strategi på lokal nivå. En interaktiv plattform är i drift sedan 2006. För närvarande deltar 100 regioner och städer. Plattformens viktigaste målsättning är att hjälpa regionerna att i högre grad anamma de nuvarande moderniseringstendenserna i Europa och att överge uteslutande nationella perspektiv. Plattformens instrument är övervakning (bedömning av behov), jämförande analys (öppenhet på en europeisk nivå), utbyte i arbetsgrupper och interaktion (utbyte on-line). |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén påpekar att den har inrättat en övervakningsplattform för Lissabonstrategin, som kommittén anser vara ett instrument för de lokala och regionala organen med målsättningen att föra fram deras bidrag till Lissabonstrategin och att öka delaktigheten i denna strategi på lokal nivå. En interaktiv plattform är i drift sedan 2006. För närvarande deltar 100 regioner och städer. Plattformens viktigaste målsättning är att hjälpa regionerna att i högre grad anamma de nuvarande moderniseringstendenserna i Europa och att överge uteslutande nationella perspektiv. Plattformens instrument är övervakning (bedömning av behov), jämförande analys (öppenhet på en europeisk nivå), utbyte i arbetsgrupper och interaktion (utbyte on-line).

| 37. | Det är vår förhoppning att kommissionens arbete skall präglas av största möjliga förenkling och att risken för komplikation skall undvikas, och vi rekommenderar att dessa insatser fortsätter att samverka med och komplettera regionalpolitiken. Detta innebär att man måste hitta beröringspunkter mellan initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” och övervakningsplattformen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

37.

Det är vår förhoppning att kommissionens arbete skall präglas av största möjliga förenkling och att risken för komplikation skall undvikas, och vi rekommenderar att dessa insatser fortsätter att samverka med och komplettera regionalpolitiken. Detta innebär att man måste hitta beröringspunkter mellan initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” och övervakningsplattformen för Lissabonstrategin.

| 38. | Kommittén föreslår i synnerhet att växelverkan mellan initiativet och övervakningsplattformen för Lissabonstrategin skall underlättas genom mer lämpliga och effektiva arbetsformer, med tanke på plattformens funktion som ett diskussionsforum och en mötesplats där de europeiska regionerna och städerna kan utbyta erfarenheter. Syftet är att underlätta urvalet av mellanregionala nätverk med ”Regioner för ekonomisk förändring”, särskilt för det påskyndade förfarandet, och att bidra till denna process med idéer och förslag. Samtidigt bör plattformen upprätthålla och förbättra sin övervakningsfunktion i fråga om styresformerna för och den politiska inriktningen på Lissabonstrategins planering och genomförande. I detta sammanhang är Regionkommittén beredd att åstadkomma de institutionella och operativa samverkanseffekter som behövs med kommissionen och programmen Interreg IV C och Urbact 2007-2013. |
| --- | --- |

38.

Kommittén föreslår i synnerhet att växelverkan mellan initiativet och övervakningsplattformen för Lissabonstrategin skall underlättas genom mer lämpliga och effektiva arbetsformer, med tanke på plattformens funktion som ett diskussionsforum och en mötesplats där de europeiska regionerna och städerna kan utbyta erfarenheter. Syftet är att underlätta urvalet av mellanregionala nätverk med ”Regioner för ekonomisk förändring”, särskilt för det påskyndade förfarandet, och att bidra till denna process med idéer och förslag. Samtidigt bör plattformen upprätthålla och förbättra sin övervakningsfunktion i fråga om styresformerna för och den politiska inriktningen på Lissabonstrategins planering och genomförande. I detta sammanhang är Regionkommittén beredd att åstadkomma de institutionella och operativa samverkanseffekter som behövs med kommissionen och programmen Interreg IV C och Urbact 2007-2013.

Regionkommitténs företrädande, ledsagande och stödjande roll

| 39. | Regionkommittén föreslår sammanfattningsvis, mot bakgrund av ovanstående och den stora betydelse som ”Regioner för ekonomisk förändring” har, att kommittén i överensstämmelse med sina institutionella målsättningar skall ha en företrädande, ledsagande och stödjande roll i genomförandet av initiativet, en roll som kan vara avgörande. Framför allt vill kommittén framhålla de särskilda instrument för att kunna axla denna roll som vi har föreslagit i föreliggande yttrande:






  a) | Kommittén bör delta i utformningen av de nya operativprogram Interreg IV C och Urbact 2007-2013, med hjälp av lämpliga metoder och under lämpliga former av rådgivning eller medverkan. |
| --- | --- | --- |

39.

Regionkommittén föreslår sammanfattningsvis, mot bakgrund av ovanstående och den stora betydelse som ”Regioner för ekonomisk förändring” har, att kommittén i överensstämmelse med sina institutionella målsättningar skall ha en företrädande, ledsagande och stödjande roll i genomförandet av initiativet, en roll som kan vara avgörande. Framför allt vill kommittén framhålla de särskilda instrument för att kunna axla denna roll som vi har föreslagit i föreliggande yttrande:

a)

Kommittén bör delta i utformningen av de nya operativprogram Interreg IV C och Urbact 2007-2013, med hjälp av lämpliga metoder och under lämpliga former av rådgivning eller medverkan.

| b) | Kommittén bör spela en verklig roll för införlivandet av den regionala och lokala dimensionen i de fastställda temana i samband med utformningen av allmänna tematiska riktlinjer, former för genomförande och program som det finns en direkt koppling till (”Interreg IV C” och ”Urbact 2007-2013”). För detta ändamål bör man upprätthålla ett kontinuerligt informationsflöde mellan kommittén och de myndigheter som förvaltar programmen, eventuellt genom att kommittén håller regelbundna hearingar med myndigheterna och att de regelbundet lägger fram rapporter för kommittén. |
| --- | --- |

b)

Kommittén bör spela en verklig roll för införlivandet av den regionala och lokala dimensionen i de fastställda temana i samband med utformningen av allmänna tematiska riktlinjer, former för genomförande och program som det finns en direkt koppling till (”Interreg IV C” och ”Urbact 2007-2013”). För detta ändamål bör man upprätthålla ett kontinuerligt informationsflöde mellan kommittén och de myndigheter som förvaltar programmen, eventuellt genom att kommittén håller regelbundna hearingar med myndigheterna och att de regelbundet lägger fram rapporter för kommittén.

| c) | Företrädare för kommissionen och Regionkommittén bör garanteras medverkan i varandras evenemang, så att de båda organen kan dela och utbyta information om erfarenheter rörande ”Regioner för ekonomisk förändring”. |
| --- | --- |

c)

Företrädare för kommissionen och Regionkommittén bör garanteras medverkan i varandras evenemang, så att de båda organen kan dela och utbyta information om erfarenheter rörande ”Regioner för ekonomisk förändring”.

| d) | Kommittén bör delta i genomförandet av programmen Interreg IV C och Urbact 2007-2013, med en rådgivande funktion, genom att en ReK-ledamot som utsetts av kommittén själv får delta i var och en av programmens övervakningskommittéer. |
| --- | --- |

d)

Kommittén bör delta i genomförandet av programmen Interreg IV C och Urbact 2007-2013, med en rådgivande funktion, genom att en ReK-ledamot som utsetts av kommittén själv får delta i var och en av programmens övervakningskommittéer.

| e) | Kommittén bör bidra till att, bland annat genom en preliminär studie, främja användandet av Europeiska grupperingar för gränsöverskridande samarbete (EGGS), ett nytt rättsligt instrument för att vägleda och underlätta det territoriella samarbetet. |
| --- | --- |

e)

Kommittén bör bidra till att, bland annat genom en preliminär studie, främja användandet av Europeiska grupperingar för gränsöverskridande samarbete (EGGS), ett nytt rättsligt instrument för att vägleda och underlätta det territoriella samarbetet.

| f) | Kommittén har för avsikt att delta aktivt i demonstrations- och spridningsverksamheten, inom ramen för en samordnad kommunikationsplan och under former som fastställs vid utformningen av denna plan. |
| --- | --- |

f)

Kommittén har för avsikt att delta aktivt i demonstrations- och spridningsverksamheten, inom ramen för en samordnad kommunikationsplan och under former som fastställs vid utformningen av denna plan.

| g) | Kommittén bör utforma en insats som kan samverka med och komplettera initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” och ReK:s övervakningsplattform för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

g)

Kommittén bör utforma en insats som kan samverka med och komplettera initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring” och ReK:s övervakningsplattform för Lissabonstrategin.

| 40. | Kommittén föreslår att man inom ramen för en gemensam konferens diskuterar och bedömer framstegen och temana inom initiativet. |
| --- | --- |

40.

Kommittén föreslår att man inom ramen för en gemensam konferens diskuterar och bedömer framstegen och temana inom initiativet.

Bryssel den 7 juni 2007.

Regionkommitténs

Ordförande

Michel DELEBARRE

II.   Handläggning

| Titel | Kommissionens meddelande ”Regioner för ekonomisk förändring” |
| --- | --- |
| Referenser | KOM(2006) 675 slutlig |
| Rättslig grund | Icke-obligatorisk remiss, artikel 265 första stycket |
| Hänvisning till arbetsordningen | |
| Rådets remiss/Kommissionens begäran om yttrande | 8.11.2006 |
| Ordförandens/presidiets beslut | 9.1.2007 |
| Ansvarigt utskott | Utskottet för territoriell sammanhållningspolitik (COTER) |
| Föredragande | Alvaro Ancisi, kommunfullmäktigeledamot i Ravenna (IT-PPE) |
| Underlag | 16.01.2007 |
| Behandling i utskottet | 16.3.2007 |
| Antagande i utskottet | 16.3.2007 |
| Resultat av omröstning i utskottet | Enhälligt |
| Antagande vid plenarsession | 6-7.6.2007 |
| Tidigare yttrande från kommittén | |

Titel

Titel

Kommissionens meddelande ”Regioner för ekonomisk förändring”

”Regioner för ekonomisk förändring”

Referenser

Referenser

KOM(2006) 675 slutlig

Rättslig grund

Rättslig grund

Icke-obligatorisk remiss, artikel 265 första stycket

Hänvisning till arbetsordningen

Hänvisning till arbetsordningen

Rådets remiss/Kommissionens begäran om yttrande

Rådets remiss/Kommissionens begäran om yttrande

8.11.2006

Ordförandens/presidiets beslut

Ordförandens/presidiets beslut

9.1.2007

Ansvarigt utskott

Ansvarigt utskott

Utskottet för territoriell sammanhållningspolitik (COTER)

Föredragande

Föredragande

Alvaro Ancisi, kommunfullmäktigeledamot i Ravenna (IT-PPE)

Underlag

Underlag

16.01.2007

Behandling i utskottet

Behandling i utskottet

16.3.2007

Antagande i utskottet

Antagande i utskottet

16.3.2007

Resultat av omröstning i utskottet

Resultat av omröstning i utskottet

Enhälligt

Antagande vid plenarsession

Antagande vid plenarsession

6-7.6.2007

Tidigare yttrande från kommittén

Tidigare yttrande från kommittén

---

(1)  Jfr kommissionens arbetsdokument SEK(2006) 1432, 8.11.2006.

1

(2)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999, artiklarna 4-6.

2

(3)  Se föregående fotnot.

3

(4)  Det som avses är kommissionens Debate Europe, Demokrati – Dialog – Debatt, EU:s framtid, som lanserades 2005.

4

---